# Euroopan unionin C 175/2007

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 175 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 50. vuosikerta27. heinäkuu 2007 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 175

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

50. vuosikerta27. heinäkuu 2007

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | III   Valmistelevat säädökset |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | 30. ja 31. toukokuuta 2007 pidetty 436. täysistunto |
| 2007/C 175/01 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus: neuvoston direktiivi alkoholin ja alkoholijuomien valmisteverojen määrien lähentämisestä annetun direktiivin 92/84/ETY muuttamisestaKOM(2006) 486 lopullinen | 1 |
| 2007/C 175/02 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisön tilasto-ohjelmasta vuosiksi 2008-2012KOM(2006) 687 lopullinen — 2006/0229 COD | 8 |
| 2007/C 175/03 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus yhteisön alueella olevia avoimia työpaikkoja koskevista neljännesvuosittaisista tilastoistaKOM(2007) 76 lopullinen | 11 |
| 2007/C 175/04 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003 muuttamisesta Bulgarian ja Romanian Euroopan unioniin liittymisen vuoksiKOM(2007) 95 lopullinen — 2007/0038 COD | 13 |
| 2007/C 175/05 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Palvelut sisämarkkinoilla — työmarkkinoita ja kuluttajansuojaa koskevat ehdot | 14 |
| 2007/C 175/06 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Yhteiskunnallisten vaikutusten arviointien sisällön, menettelyjen ja menetelmien laatuvaatimukset työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskunnan toimijoiden näkökulmasta | 21 |
| 2007/C 175/07 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle kuluttajansuojasta etäsopimuksissa 20 päivänä toukokuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1997/7/EY täytäntöönpanostaKOM(2006) 514 lopullinen | 28 |
| 2007/C 175/08 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi osakeyhtiöiden sulautumisesta annetun neuvoston direktiivin 78/855/ETY ja osakeyhtiöiden jakautumisesta annetun neuvoston direktiivin 82/891/ETY muuttamisesta siltä osin kuin sulautumisesta tai jakautumisesta vaaditaan riippumattoman asiantuntijan lausuntoKOM(2007) 91 lopullinen — 2007/0035 COD | 33 |
| 2007/C 175/09 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen 79 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanosta syrjinnän poistamiseksi kuljetusmaksuista ja -ehdoista annetun asetuksen N:o 11 sekä elintarvikehygieniasta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 852/2004 muuttamisestaKOM(2007) 90 lopullinen — 2007/0037 COD | 37 |
| 2007/C 175/10 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennuksestaKOM(2007) 192 lopullinen — 2007/0066 COD | 40 |
| 2007/C 175/11 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi vaarallisten kemikaalien viennistä ja tuonnistaKOM(2006) 745 lopullinen — 2006/0246 COD | 40 |
| 2007/C 175/12 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisestaKOM(2006) 388 lopullinen — 2006/0136 COD | 44 |
| 2007/C 175/13 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta ilmailualan toimintojen sisällyttämiseksi yhteisön kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmäänKOM(2006) 818 lopullinen — 2006/0304 COD | 47 |
| 2007/C 175/14 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus: neuvoston asetus hedelmä- ja vihannesalan erityissäännöistä ja eräiden asetusten muuttamisestaKOM(2007) 17 lopullinen — 2007/0012 CNS | 53 |
| 2007/C 175/15 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi paristoista ja akuista sekä käytetyistä paristoista ja akuista annetun direktiivin 2006/66/EY muuttamisesta komissiolle siirretyn täytäntöönpanovallan osaltaKOM(2007) 93 lopullinen — 2007/0036 COD | 57 |
| 2007/C 175/16 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: EU:n haasteet ja mahdollisuudet globalisoituvassa maailmassa | 57 |
| 2007/C 175/17 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Vihreä kirja — Työlainsäädäntö 2000-luvun haasteiden tasalleKOM(2006) 708 lopullinen | 65 |
| 2007/C 175/18 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksiKOM(2006) 479 lopullinen — 2006/163 COD | 74 |
| 2007/C 175/19 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle EU:n strategia jäsenvaltioiden tukemiseksi alkoholiin liittyvien haittojen vähentämisessäKOM(2006) 625 lopullinen | 78 |
| 2007/C 175/20 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä (uudelleen laadittu)KOM(2006) 396 lopullinen — 2006/0130 COD | 85 |
| 2007/C 175/21 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: EU:n tieliikenneturvallisuuspolitiikka ja ammattiautoilijat — turvalliset ja valvotut pysäköintialueet | 88 |
| 2007/C 175/22 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Esteetöntä tietoyhteiskuntaa koskeva tuleva lainsäädäntö | 91 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

III   Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

30. ja 31. toukokuuta 2007 pidetty 436. täysistunto

2007/C 175/01

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus: neuvoston direktiivi alkoholin ja alkoholijuomien valmisteverojen määrien lähentämisestä annetun direktiivin 92/84/ETY muuttamisestaKOM(2006) 486 lopullinen

KOM(2006) 486 lopullinen

1

2007/C 175/02

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisön tilasto-ohjelmasta vuosiksi 2008-2012KOM(2006) 687 lopullinen — 2006/0229 COD

KOM(2006) 687 lopullinen — 2006/0229 COD

8

2007/C 175/03

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus yhteisön alueella olevia avoimia työpaikkoja koskevista neljännesvuosittaisista tilastoistaKOM(2007) 76 lopullinen

KOM(2007) 76 lopullinen

11

2007/C 175/04

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003 muuttamisesta Bulgarian ja Romanian Euroopan unioniin liittymisen vuoksiKOM(2007) 95 lopullinen — 2007/0038 COD

KOM(2007) 95 lopullinen — 2007/0038 COD

13

2007/C 175/05

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Palvelut sisämarkkinoilla — työmarkkinoita ja kuluttajansuojaa koskevat ehdot

14

2007/C 175/06

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Yhteiskunnallisten vaikutusten arviointien sisällön, menettelyjen ja menetelmien laatuvaatimukset työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskunnan toimijoiden näkökulmasta

21

2007/C 175/07

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle kuluttajansuojasta etäsopimuksissa 20 päivänä toukokuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1997/7/EY täytäntöönpanostaKOM(2006) 514 lopullinen

KOM(2006) 514 lopullinen

28

2007/C 175/08

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi osakeyhtiöiden sulautumisesta annetun neuvoston direktiivin 78/855/ETY ja osakeyhtiöiden jakautumisesta annetun neuvoston direktiivin 82/891/ETY muuttamisesta siltä osin kuin sulautumisesta tai jakautumisesta vaaditaan riippumattoman asiantuntijan lausuntoKOM(2007) 91 lopullinen — 2007/0035 COD

KOM(2007) 91 lopullinen — 2007/0035 COD

33

2007/C 175/09

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen 79 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanosta syrjinnän poistamiseksi kuljetusmaksuista ja -ehdoista annetun asetuksen N:o 11 sekä elintarvikehygieniasta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 852/2004 muuttamisestaKOM(2007) 90 lopullinen — 2007/0037 COD

KOM(2007) 90 lopullinen — 2007/0037 COD

37

2007/C 175/10

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennuksestaKOM(2007) 192 lopullinen — 2007/0066 COD

KOM(2007) 192 lopullinen — 2007/0066 COD

40

2007/C 175/11

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi vaarallisten kemikaalien viennistä ja tuonnistaKOM(2006) 745 lopullinen — 2006/0246 COD

KOM(2006) 745 lopullinen — 2006/0246 COD

40

2007/C 175/12

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisestaKOM(2006) 388 lopullinen — 2006/0136 COD

KOM(2006) 388 lopullinen — 2006/0136 COD

44

2007/C 175/13

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta ilmailualan toimintojen sisällyttämiseksi yhteisön kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmäänKOM(2006) 818 lopullinen — 2006/0304 COD

KOM(2006) 818 lopullinen — 2006/0304 COD

47

2007/C 175/14

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus: neuvoston asetus hedelmä- ja vihannesalan erityissäännöistä ja eräiden asetusten muuttamisestaKOM(2007) 17 lopullinen — 2007/0012 CNS

KOM(2007) 17 lopullinen — 2007/0012 CNS

53

2007/C 175/15

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi paristoista ja akuista sekä käytetyistä paristoista ja akuista annetun direktiivin 2006/66/EY muuttamisesta komissiolle siirretyn täytäntöönpanovallan osaltaKOM(2007) 93 lopullinen — 2007/0036 COD

KOM(2007) 93 lopullinen — 2007/0036 COD

57

2007/C 175/16

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: EU:n haasteet ja mahdollisuudet globalisoituvassa maailmassa

57

2007/C 175/17

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Vihreä kirja — Työlainsäädäntö 2000-luvun haasteiden tasalleKOM(2006) 708 lopullinen

KOM(2006) 708 lopullinen

65

2007/C 175/18

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksiKOM(2006) 479 lopullinen — 2006/163 COD

KOM(2006) 479 lopullinen — 2006/163 COD

74

2007/C 175/19

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle EU:n strategia jäsenvaltioiden tukemiseksi alkoholiin liittyvien haittojen vähentämisessäKOM(2006) 625 lopullinen

KOM(2006) 625 lopullinen

78

2007/C 175/20

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä (uudelleen laadittu)KOM(2006) 396 lopullinen — 2006/0130 COD

KOM(2006) 396 lopullinen — 2006/0130 COD

85

2007/C 175/21

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: EU:n tieliikenneturvallisuuspolitiikka ja ammattiautoilijat — turvalliset ja valvotut pysäköintialueet

88

2007/C 175/22

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Esteetöntä tietoyhteiskuntaa koskeva tuleva lainsäädäntö

91

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

30. ja 31. toukokuuta 2007 pidetty 436. täysistunto

| 27.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 175/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 175/1

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Ehdotus: neuvoston direktiivi alkoholin ja alkoholijuomien valmisteverojen määrien lähentämisestä annetun direktiivin 92/84/ETY muuttamisesta”

KOM(2006) 486 lopullinen

(2007/C 175/01)

Neuvosto päätti 26. syyskuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 19. huhtikuuta 2007. Esittelijä oli Edgardo Iozia.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 30.-31. toukokuuta 2007 pitämässään 436. täysistunnossa (toukokuun 30. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 78 ääntä puolesta ja 10 vastaan 0:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Komitea katsoo, ettei ole oikein soveltaa automaattista mukautusta, joka perustuu 12 jäsenvaltion EU:ssa vuodesta 1992 laskettuihin inflaatioprosentteihin, kun otetaan huomioon, että sittemmin unioniin on liittynyt vuonna 1995 kolme, 1. toukokuuta 2004 kymmenen ja 1. tammikuuta 2007 kaksi uutta jäsenvaltiota. |
| --- | --- |

1.1

Komitea katsoo, ettei ole oikein soveltaa automaattista mukautusta, joka perustuu 12 jäsenvaltion EU:ssa vuodesta 1992 laskettuihin inflaatioprosentteihin, kun otetaan huomioon, että sittemmin unioniin on liittynyt vuonna 1995 kolme, 1. toukokuuta 2004 kymmenen ja 1. tammikuuta 2007 kaksi uutta jäsenvaltiota.

| 1.2 | Komitea katsoo, että tavoitteena olevan yhdenmukaistamisen toteuttaminen 27 jäsenvaltion EU:ssa edellyttää, että harkitaan myös valmisteveron enimmäismäärän hyväksymistä. Se on itse asiassa varmasti yksi keinoista, joilla voidaan tulevaisuudessa torjua tehokkaasti salakuljetusta ja petoksia ja jonka avulla voidaan lähentää verotasoja edistäen samalla sisämarkkinoiden todellista kehitystä. Kuluttajia ei tule rinnastaa pimeän kaupan harjoittajiin sen vuoksi, että he ostavat alkoholituotteita sieltä, mistä he saavat niitä halvimmalla, ja heidän etujaan suojataan asteittain etenevällä yhdenmukaistamisella. |
| --- | --- |

1.2

Komitea katsoo, että tavoitteena olevan yhdenmukaistamisen toteuttaminen 27 jäsenvaltion EU:ssa edellyttää, että harkitaan myös valmisteveron enimmäismäärän hyväksymistä. Se on itse asiassa varmasti yksi keinoista, joilla voidaan tulevaisuudessa torjua tehokkaasti salakuljetusta ja petoksia ja jonka avulla voidaan lähentää verotasoja edistäen samalla sisämarkkinoiden todellista kehitystä. Kuluttajia ei tule rinnastaa pimeän kaupan harjoittajiin sen vuoksi, että he ostavat alkoholituotteita sieltä, mistä he saavat niitä halvimmalla, ja heidän etujaan suojataan asteittain etenevällä yhdenmukaistamisella.

| 1.3 | Komitea suosittaa, että jäsenvaltioita kielletään selvästi ottamasta käyttöön muita kulutukseen kohdistuvia veromuotoja — joita saatetaan toisinaan kutsua ”yhteisöveroksi” — tavanomaisen valmistevero- ja alv-järjestelmän rinnalle, kuten Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on määrännyt (1). |
| --- | --- |

1.3

Komitea suosittaa, että jäsenvaltioita kielletään selvästi ottamasta käyttöön muita kulutukseen kohdistuvia veromuotoja — joita saatetaan toisinaan kutsua ”yhteisöveroksi” — tavanomaisen valmistevero- ja alv-järjestelmän rinnalle, kuten Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on määrännyt (1).

| 1.4 | Komitean mielestä ehdotus ei täytä asianmukaisia johdonmukaisuusehtoja perustamissopimuksen 93 artiklan valitsemiselle oikeusperustaksi. Kyseisen artiklan mukaan neuvosto antaa yksimielisesti säännökset kansallisen verolainsäädännön yhdenmukaistamisesta. Koska ehdotuksessa annetaan jäsenvaltioille vapaus määrittää verojen määrät vähimmäismäärien pohjalta, se ei yhdenmukaista mitään. |
| --- | --- |

1.4

Komitean mielestä ehdotus ei täytä asianmukaisia johdonmukaisuusehtoja perustamissopimuksen 93 artiklan valitsemiselle oikeusperustaksi. Kyseisen artiklan mukaan neuvosto antaa yksimielisesti säännökset kansallisen verolainsäädännön yhdenmukaistamisesta. Koska ehdotuksessa annetaan jäsenvaltioille vapaus määrittää verojen määrät vähimmäismäärien pohjalta, se ei yhdenmukaista mitään.

| 1.5 | Komitea pitää virheellisenä sitä, komissio minimoi ehdotuksensa ja perustelee sillä vaikutusten arvioinnin ja asianomaisten osapuolien kuulemisen puuttumista. Komiteassa järjestetyssä kuulemisessa kaikki osanottajat ilmoittivat vastustavansa komission ehdotusta ja pyysivät, että komissio tekisi tulevaisuudessa perusteellisen vaikutusten arvioinnin. |
| --- | --- |

1.5

Komitea pitää virheellisenä sitä, komissio minimoi ehdotuksensa ja perustelee sillä vaikutusten arvioinnin ja asianomaisten osapuolien kuulemisen puuttumista. Komiteassa järjestetyssä kuulemisessa kaikki osanottajat ilmoittivat vastustavansa komission ehdotusta ja pyysivät, että komissio tekisi tulevaisuudessa perusteellisen vaikutusten arvioinnin.

| 1.6 | Komitea toivoo, että ehdotus perutaan, ja pyytää, että komissio ajantasaistaisi tulevaisuudessa viittaukset direktiivissä 92/83/ETY annettuihin yhdistetyn nimikkeistön koodeihin ja tarkistaisi luokittelumenettelyjä. |
| --- | --- |

1.6

Komitea toivoo, että ehdotus perutaan, ja pyytää, että komissio ajantasaistaisi tulevaisuudessa viittaukset direktiivissä 92/83/ETY annettuihin yhdistetyn nimikkeistön koodeihin ja tarkistaisi luokittelumenettelyjä.

2.   Komission ehdotus

| 2.1 | Alkoholin ja alkoholijuomien valmisteverojen määrien lähentämisestä annetussa neuvoston direktiivissä 92/84/ETY vahvistetaan valmisteveron vähimmäismäärät alkoholille ja eri alkoholijuomaluokille. 8 artiklan mukaan komission tulee tutkia asiaa säännöllisesti ja laatia kertomus sekä antaa tarvittaessa ehdotus muutoksen tekemiseksi. |
| --- | --- |

2.1

Alkoholin ja alkoholijuomien valmisteverojen määrien lähentämisestä annetussa neuvoston direktiivissä 92/84/ETY vahvistetaan valmisteveron vähimmäismäärät alkoholille ja eri alkoholijuomaluokille. 8 artiklan mukaan komission tulee tutkia asiaa säännöllisesti ja laatia kertomus sekä antaa tarvittaessa ehdotus muutoksen tekemiseksi.

| 2.2 | Komissio esitti 26. toukokuuta 2004 kertomuksen, jossa se katsoi, että vähimmäismääriä olisi aiheellista lähentää entisestään, jotta voitaisiin parantaa sisämarkkinoiden toimintaa sekä torjua petoksia ja salakuljetusta, joiden harjoittamiselle jäsenvaltioiden järjestelmien erot ovat hyödyksi. Kertomusta seuranneen keskustelun päätteeksi neuvosto pyysi komissiota ”laatimaan ehdotuksen valmisteveron vähimmäismäärien mukauttamiseksi, jotta estettäisiin yhteisön vähimmäismäärien reaaliarvon aleneminen, sekä siirtymäkausien ja poikkeusten tarjoamiseksi jäsenvaltioille, joille niiden määrien korottaminen voi aiheuttaa vaikeuksia”. Neuvosto lisäsi vielä, että ”komission olisi myös otettava asianmukaisella tavalla huomioon, että kyseessä on poliittisesti arkaluonteinen asia”. |
| --- | --- |

2.2

Komissio esitti 26. toukokuuta 2004 kertomuksen, jossa se katsoi, että vähimmäismääriä olisi aiheellista lähentää entisestään, jotta voitaisiin parantaa sisämarkkinoiden toimintaa sekä torjua petoksia ja salakuljetusta, joiden harjoittamiselle jäsenvaltioiden järjestelmien erot ovat hyödyksi. Kertomusta seuranneen keskustelun päätteeksi neuvosto pyysi komissiota ”laatimaan ehdotuksen valmisteveron vähimmäismäärien mukauttamiseksi, jotta estettäisiin yhteisön vähimmäismäärien reaaliarvon aleneminen, sekä siirtymäkausien ja poikkeusten tarjoamiseksi jäsenvaltioille, joille niiden määrien korottaminen voi aiheuttaa vaikeuksia”. Neuvosto lisäsi vielä, että ”komission olisi myös otettava asianmukaisella tavalla huomioon, että kyseessä on poliittisesti arkaluonteinen asia”.

| 2.3 | Komissio ehdottaa näin ollen, että direktiiviä muutetaan seuraavasti:






  — | Määritellään uudelleen alkoholin, välituotteiden ja oluen valmisteveron vähimmäismäärät 1. tammikuuta 2008 alkaen ottaen huomioon, että rahan arvo on alentunut noin 31 prosenttia vuodesta 1993 vuoteen 2005. |
| --- | --- | --- |

2.3

Komissio ehdottaa näin ollen, että direktiiviä muutetaan seuraavasti:

—

Määritellään uudelleen alkoholin, välituotteiden ja oluen valmisteveron vähimmäismäärät 1. tammikuuta 2008 alkaen ottaen huomioon, että rahan arvo on alentunut noin 31 prosenttia vuodesta 1993 vuoteen 2005.

| — | Vahvistetaan uusien määrien voimaantulolle siirtymäkausi, joka on yksi vuosi maille, joiden on korotettava määriään yli 10 prosenttia ja kaksi vuotta maille, joiden on korotettava määriään yli 20 prosenttia. |
| --- | --- |

—

Vahvistetaan uusien määrien voimaantulolle siirtymäkausi, joka on yksi vuosi maille, joiden on korotettava määriään yli 10 prosenttia ja kaksi vuotta maille, joiden on korotettava määriään yli 20 prosenttia.

| — | Direktiivin 8 artiklassa säädettyä tarkistuskautta pidennetään kahdesta vuodesta neljään vuoteen. |
| --- | --- |

—

Direktiivin 8 artiklassa säädettyä tarkistuskautta pidennetään kahdesta vuodesta neljään vuoteen.

| 2.4 | Muutosehdotuksen päätavoitteena on korottaa neuvoston toivomuksen mukaisesti valmisteveron vähimmäismäärät vastaamaan vuonna 1992 sovittua reaaliarvoa eli tasolle, jolla komission mukaan ”varmistetaan — sisämarkkinoiden moitteeton toiminta”. |
| --- | --- |

2.4

Muutosehdotuksen päätavoitteena on korottaa neuvoston toivomuksen mukaisesti valmisteveron vähimmäismäärät vastaamaan vuonna 1992 sovittua reaaliarvoa eli tasolle, jolla komission mukaan ”varmistetaan — sisämarkkinoiden moitteeton toiminta”.

3.   Huomiot

| 3.1 | Vaikutusten arvioinnin puuttuessa komitea piti aiheellisena kuulla suoraan tuottaja-, kuluttaja- ja ammattijärjestöjä. Kuulemisessa kaikki osanottajat ilmoittivat yksimielisesti pitävänsä ehdotettua direktiiviä hämmentävänä. Eräät järjestöt huomauttivat myös, että tämän ehdotuksen vaikutuksesta eri alkoholijuomien kohtelun väliset erot kasvaisivat, mistä olisi selkeää haittaa valmisteveron alaisille alkoholijuomille. Valmisteverottomien juomien valmistajat toivovat toisaalta, ettei nykyistä, yhteisen maatalouspolitiikan sopimuksissa määriteltyä järjestelmää muutettaisi. |
| --- | --- |

3.1

Vaikutusten arvioinnin puuttuessa komitea piti aiheellisena kuulla suoraan tuottaja-, kuluttaja- ja ammattijärjestöjä. Kuulemisessa kaikki osanottajat ilmoittivat yksimielisesti pitävänsä ehdotettua direktiiviä hämmentävänä. Eräät järjestöt huomauttivat myös, että tämän ehdotuksen vaikutuksesta eri alkoholijuomien kohtelun väliset erot kasvaisivat, mistä olisi selkeää haittaa valmisteveron alaisille alkoholijuomille. Valmisteverottomien juomien valmistajat toivovat toisaalta, ettei nykyistä, yhteisen maatalouspolitiikan sopimuksissa määriteltyä järjestelmää muutettaisi.

| 3.2 | Kuulemiseen osallistuneet (2) olivat myös samaa mieltä siitä, että sosiaaliset ja terveydelliset näkökohdat tulee ottaa huomioon, mutta ne eivät saa muodostaa perustaa verotukselle. Osanottajat toivoivat tiedotuskampanjaa vastuullisesta kuluttamisesta väärinkäytön riskien vähentämiseksi, ja komitea on asiasta samaa mieltä. Lisäksi korostettiin siitä, että Euroopan teollisuudella on maailmanlaajuinen johtoasema, ja sen osuus Euroopan bkt:hen sekä välittömään ja välilliseen työllistämiseen on merkittävä. |
| --- | --- |

3.2

Kuulemiseen osallistuneet (2) olivat myös samaa mieltä siitä, että sosiaaliset ja terveydelliset näkökohdat tulee ottaa huomioon, mutta ne eivät saa muodostaa perustaa verotukselle. Osanottajat toivoivat tiedotuskampanjaa vastuullisesta kuluttamisesta väärinkäytön riskien vähentämiseksi, ja komitea on asiasta samaa mieltä. Lisäksi korostettiin siitä, että Euroopan teollisuudella on maailmanlaajuinen johtoasema, ja sen osuus Euroopan bkt:hen sekä välittömään ja välilliseen työllistämiseen on merkittävä.

| 3.3 | Direktiivin muutosehdotus vaikuttaa rutiinitoimenpiteeltä, jonka yhteydessä yksinkertaisesti mukautetaan määrät vuoden 1993 ja nykyhetken väliseen inflaatioon. Ehdotuksessa käsitellään itse asiassa kuitenkin hyvin monimutkaista ja arkaluonteista aihetta, ja se osoittaa, kuinka kaukana kansallisissa politiikoissa ja intresseissä ollaan valmiudesta edetä verotuksen todelliseen lähentämiseen yhteisössä. Komitea on useaan otteeseen ilmoittanut kannattavansa verotuksen yhdenmukaistamista ja katsoo, että yhdenmukaistaminen on välttämätöntä, jotta kuluttajat saataisiin arvostamaan yhtenäismarkkinoiden etuja. |
| --- | --- |

3.3

Direktiivin muutosehdotus vaikuttaa rutiinitoimenpiteeltä, jonka yhteydessä yksinkertaisesti mukautetaan määrät vuoden 1993 ja nykyhetken väliseen inflaatioon. Ehdotuksessa käsitellään itse asiassa kuitenkin hyvin monimutkaista ja arkaluonteista aihetta, ja se osoittaa, kuinka kaukana kansallisissa politiikoissa ja intresseissä ollaan valmiudesta edetä verotuksen todelliseen lähentämiseen yhteisössä. Komitea on useaan otteeseen ilmoittanut kannattavansa verotuksen yhdenmukaistamista ja katsoo, että yhdenmukaistaminen on välttämätöntä, jotta kuluttajat saataisiin arvostamaan yhtenäismarkkinoiden etuja.

| 3.4 | Ecofin-neuvoston 7. ja 28. marraskuuta 2006 pidetyissä kokouksissa, joissa käsiteltiin muun muassa käsillä olevaa ehdotusta, avattiin uudelleen jäsenvaltioiden väliset loputtomat keskustelut ja ehdotettiin pääosin uudestaan puitteita, jotka olivat vuonna 1992 määrittäneet direktiivin luonteen. Direktiivissä asetettiin vain vähimmäismäärät ilman mitään mahdollisuutta avata yhteistä väylää valmisteveron määrien yhdenmukaistamiselle ja lähentämiselle. |
| --- | --- |

3.4

Ecofin-neuvoston 7. ja 28. marraskuuta 2006 pidetyissä kokouksissa, joissa käsiteltiin muun muassa käsillä olevaa ehdotusta, avattiin uudelleen jäsenvaltioiden väliset loputtomat keskustelut ja ehdotettiin pääosin uudestaan puitteita, jotka olivat vuonna 1992 määrittäneet direktiivin luonteen. Direktiivissä asetettiin vain vähimmäismäärät ilman mitään mahdollisuutta avata yhteistä väylää valmisteveron määrien yhdenmukaistamiselle ja lähentämiselle.

| 3.5 | Jos tutkitaan tarkkaan yksittäisten jäsenvaltioiden soveltamia määriä, huomataan, että erot ovat valtavia. Toukokuun 26. päivänä 2004 annetussa kertomuksessa mainittiin toimenpiteet, joita eri juomatyyppeihin sovelletaan 25 jäsenvaltiossa ja kahdessa ehdokasmaassa Romaniassa ja Bulgariassa, jotka liittyivät unioniin 1. tammikuuta 2007 (3). Vähimmäis- ja enimmäismäärien ero on 1100 prosenttia! |
| --- | --- |

3.5

Jos tutkitaan tarkkaan yksittäisten jäsenvaltioiden soveltamia määriä, huomataan, että erot ovat valtavia. Toukokuun 26. päivänä 2004 annetussa kertomuksessa mainittiin toimenpiteet, joita eri juomatyyppeihin sovelletaan 25 jäsenvaltiossa ja kahdessa ehdokasmaassa Romaniassa ja Bulgariassa, jotka liittyivät unioniin 1. tammikuuta 2007 (3). Vähimmäis- ja enimmäismäärien ero on 1100 prosenttia!

| 3.6 | Esimerkiksi viinissä määrä vaihtelee nollasta 273 euroon hehtolitralta. Kuohuviinissä määrä vaihtelee nollasta 546 euroon hehtolitralta. Oluessa määrä vaihtelee 0,748 eurosta hl/platoaste (4) eli 1,87 eurosta 19,87 euroon hl/alkoholiprosentti. Kuohumattomissa ja kuohuvissa välituotteissa vaihtelu on 45 ja 497 euron välillä ja puhtaassa alkoholissa 550 ja 5 519 euron välillä hehtolitraa kohden. Alkoholijuomissa, joiden tilavuusprosentti on 40, tämä merkitsee vaihtelua 220 ja 2 210 euron välillä hehtolitraa kohden. |
| --- | --- |

3.6

Esimerkiksi viinissä määrä vaihtelee nollasta 273 euroon hehtolitralta. Kuohuviinissä määrä vaihtelee nollasta 546 euroon hehtolitralta. Oluessa määrä vaihtelee 0,748 eurosta hl/platoaste (4) eli 1,87 eurosta 19,87 euroon hl/alkoholiprosentti. Kuohumattomissa ja kuohuvissa välituotteissa vaihtelu on 45 ja 497 euron välillä ja puhtaassa alkoholissa 550 ja 5 519 euron välillä hehtolitraa kohden. Alkoholijuomissa, joiden tilavuusprosentti on 40, tämä merkitsee vaihtelua 220 ja 2 210 euron välillä hehtolitraa kohden.

| 3.7 | Komission ehdottama vähimmäismäärien mukauttaminen vähentäisi eri maissa sovellettavien määrien eroja 1100 prosentista 800-1000 prosenttiin. Komission väite, jonka mukaan toimenpiteellä voidaan varmistaa sisämarkkinoiden toiminta, vaikuttaakin todella uskaliaalta. Tehokkaan tuloksen saavuttamiseksi komitea ehdottaa, että vähimmäismäärän rinnalle otetaan käyttöön enimmäismäärä, joka on tulevaisuudessa yksi keinoista salakuljetuksen ja petosten torjumiseksi. |
| --- | --- |

3.7

Komission ehdottama vähimmäismäärien mukauttaminen vähentäisi eri maissa sovellettavien määrien eroja 1100 prosentista 800-1000 prosenttiin. Komission väite, jonka mukaan toimenpiteellä voidaan varmistaa sisämarkkinoiden toiminta, vaikuttaakin todella uskaliaalta. Tehokkaan tuloksen saavuttamiseksi komitea ehdottaa, että vähimmäismäärän rinnalle otetaan käyttöön enimmäismäärä, joka on tulevaisuudessa yksi keinoista salakuljetuksen ja petosten torjumiseksi.

| 3.8 | On yhtä turha korostaa, ettei vähimmäismäärien mukauttaminen inflaatioprosenttiin nosta niiden reaaliarvoa. Tietojen täydentämiseksi komission olisi pitänyt esittää dynaaminen malli siitä, miten jäsenvaltioiden soveltamat valmisteverot ovat kehittyneet harmonisointiehdotuksen eli valkoisen kirjan esittämisestä vuonna 1985. Konkreettisena vaikutuksena on ollut sen sijaan se, että tietyin poikkeuksin valmisteverojen reaaliarvo on noussut jäsenvaltioissa eräille maille myönnetyn siirtymäajan päätyttyä. Komitea pitää kielteisinä kaikkia jäsenvaltioiden käytäntöjä, joissa valmisteverojen ohella sovelletaan muita veromuotoja, joita saatetaan kutsua ”yhteisöveroiksi”. |
| --- | --- |

3.8

On yhtä turha korostaa, ettei vähimmäismäärien mukauttaminen inflaatioprosenttiin nosta niiden reaaliarvoa. Tietojen täydentämiseksi komission olisi pitänyt esittää dynaaminen malli siitä, miten jäsenvaltioiden soveltamat valmisteverot ovat kehittyneet harmonisointiehdotuksen eli valkoisen kirjan esittämisestä vuonna 1985. Konkreettisena vaikutuksena on ollut sen sijaan se, että tietyin poikkeuksin valmisteverojen reaaliarvo on noussut jäsenvaltioissa eräille maille myönnetyn siirtymäajan päätyttyä. Komitea pitää kielteisinä kaikkia jäsenvaltioiden käytäntöjä, joissa valmisteverojen ohella sovelletaan muita veromuotoja, joita saatetaan kutsua ”yhteisöveroiksi”.

| 3.9 | Tällainen kehityssuunta käy ilmi komission teettämästä tutkimuksesta (5), jonka mukaan kolmea jäsenvaltiota lukuun ottamatta kaikki muut ovat korottaneet valmisteverojensa arvoa joka vuosi tai muutamien vuosien välein. |
| --- | --- |

3.9

Tällainen kehityssuunta käy ilmi komission teettämästä tutkimuksesta (5), jonka mukaan kolmea jäsenvaltiota lukuun ottamatta kaikki muut ovat korottaneet valmisteverojensa arvoa joka vuosi tai muutamien vuosien välein.

| 3.10 | Kyseisessä tutkimuksessa otettiin huomioon kysynnän hintajousto, ja siinä osoitettiin, että vähimmäismäärien mukauttaminen inflaatioon johtaisi seuraaviin tuloksiin:






  — | Toimenpiteestä olisi olennaisesti etua alkoholijuomille erityisesti Pohjoismaissa sekä Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa. |
| --- | --- | --- |

3.10

Kyseisessä tutkimuksessa otettiin huomioon kysynnän hintajousto, ja siinä osoitettiin, että vähimmäismäärien mukauttaminen inflaatioon johtaisi seuraaviin tuloksiin:

—

Toimenpiteestä olisi olennaisesti etua alkoholijuomille erityisesti Pohjoismaissa sekä Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa.

| — | Jos hintajousto on suhteellisen suuri, (väkevien) alkoholijuomien kulutus kasvaisi verrattuna ristijoustotilanteeseen (tietyntyyppisen tuotteen kysynnän ja muiden tuotetyyppien hinnan välinen suhde) (6). |
| --- | --- |

—

Jos hintajousto on suhteellisen suuri, (väkevien) alkoholijuomien kulutus kasvaisi verrattuna ristijoustotilanteeseen (tietyntyyppisen tuotteen kysynnän ja muiden tuotetyyppien hinnan välinen suhde) (6).

| — | Jos hintajousto on suuri, suurimpia häviäjiä olisivat olut ja viini. Pohjoismaissa viinin kulutus pienenisi huomattavasti, kun taas Saksassa, Belgiassa, Ranskassa ja Luxemburgissa oluen kulutus vähenisi. |
| --- | --- |

—

Jos hintajousto on suuri, suurimpia häviäjiä olisivat olut ja viini. Pohjoismaissa viinin kulutus pienenisi huomattavasti, kun taas Saksassa, Belgiassa, Ranskassa ja Luxemburgissa oluen kulutus vähenisi.

| 3.11 | Lisäksi olisi mielenkiintoista vertailla tutkimuksessa kuvailtuja 15 jäsenvaltion EU:ta koskevia vähimmäismäärien vaihtelun vaikutuksia vaikutuksiin, jotka on laskettu 27 jäsenvaltion EU:n pohjalta. |
| --- | --- |

3.11

Lisäksi olisi mielenkiintoista vertailla tutkimuksessa kuvailtuja 15 jäsenvaltion EU:ta koskevia vähimmäismäärien vaihtelun vaikutuksia vaikutuksiin, jotka on laskettu 27 jäsenvaltion EU:n pohjalta.

| 3.12 | Komitea pohtii, pitäisikö komission toimia tässä asiassa, joka on erikseen määritelty äärimmäisen arkaluonteiseksi, edelleenkin hallintotahona vai tulisiko sen esittää, myös keskusteltuaan asiasta jäsenvaltioiden kanssa, ehdotuksia, jotka voisivat lieventää tehokkaasti näin erilaisten verotusjärjestelmien ylläpidosta johtuvia voimakkaita kilpailun vääristymiä. |
| --- | --- |

3.12

Komitea pohtii, pitäisikö komission toimia tässä asiassa, joka on erikseen määritelty äärimmäisen arkaluonteiseksi, edelleenkin hallintotahona vai tulisiko sen esittää, myös keskusteltuaan asiasta jäsenvaltioiden kanssa, ehdotuksia, jotka voisivat lieventää tehokkaasti näin erilaisten verotusjärjestelmien ylläpidosta johtuvia voimakkaita kilpailun vääristymiä.

| 3.13 | Toinen seikka, jota komissio ei ole ottanut lainkaan huomioon laatiessaan ehdotusta direktiivin 92/84/ETY muuttamisesta, on se, että 12 jäsenvaltion yhteisössä vuonna 1992 tuloerot henkeä kohden eivät olleet niin suuret, että ne olisivat nostaneet määriä kovin korkealle. 27 jäsenvaltion EU:ssa, jossa palkka- ja eläke-erot ovat suuria, samanlaisen verotuksen soveltaminen edelleenkin uusiin ja vanhoihin jäsenvaltioihin on väärä toimintapa, josta on haittaa yksinomaan alemmille tuloluokille. Niiden työntekijöiden ja eläkeläisten kohdalla, joiden tulot ovat alle 100–150 euroa kuukaudessa ja jotka ovat jo saaneet kokea alkoholin valmisteveron 50–400 prosentin korotukset, 31 prosentin lisäkorotus vaikuttaisi ilman muuta kielteisesti kulutukseen. Komitea katsoo, ettei ole oikein soveltaa automaattista mukautusta, joka perustuu 15 jäsenvaltion EU:ssa vuodesta 1992 laskettuun inflaatioasteeseen, kun otetaan huomioon, että unioniin on sittemmin liittynyt 12 uutta valtiota. |
| --- | --- |

3.13

Toinen seikka, jota komissio ei ole ottanut lainkaan huomioon laatiessaan ehdotusta direktiivin 92/84/ETY muuttamisesta, on se, että 12 jäsenvaltion yhteisössä vuonna 1992 tuloerot henkeä kohden eivät olleet niin suuret, että ne olisivat nostaneet määriä kovin korkealle. 27 jäsenvaltion EU:ssa, jossa palkka- ja eläke-erot ovat suuria, samanlaisen verotuksen soveltaminen edelleenkin uusiin ja vanhoihin jäsenvaltioihin on väärä toimintapa, josta on haittaa yksinomaan alemmille tuloluokille. Niiden työntekijöiden ja eläkeläisten kohdalla, joiden tulot ovat alle 100–150 euroa kuukaudessa ja jotka ovat jo saaneet kokea alkoholin valmisteveron 50–400 prosentin korotukset, 31 prosentin lisäkorotus vaikuttaisi ilman muuta kielteisesti kulutukseen. Komitea katsoo, ettei ole oikein soveltaa automaattista mukautusta, joka perustuu 15 jäsenvaltion EU:ssa vuodesta 1992 laskettuun inflaatioasteeseen, kun otetaan huomioon, että unioniin on sittemmin liittynyt 12 uutta valtiota.

| 3.14 | Hyvin harvoja poikkeuksia lukuun ottamatta ehdotettu automaattinen järjestely on ristiriidassa kaikkien inflaatiota torjuvien politiikkojen kanssa, joita on toteutettu jäsenvaltiossa; ne ovat jo kauan sitten poistaneet käytöstä palkkojen ja eläkkeiden automaattiset mukautukset inflaatioprosenttiin. Komissio ei anna hyvää selitystä sille, miksi tällainen mekanismi pitäisi säilyttää nimenomaan valmisteveroissa. |
| --- | --- |

3.14

Hyvin harvoja poikkeuksia lukuun ottamatta ehdotettu automaattinen järjestely on ristiriidassa kaikkien inflaatiota torjuvien politiikkojen kanssa, joita on toteutettu jäsenvaltiossa; ne ovat jo kauan sitten poistaneet käytöstä palkkojen ja eläkkeiden automaattiset mukautukset inflaatioprosenttiin. Komissio ei anna hyvää selitystä sille, miksi tällainen mekanismi pitäisi säilyttää nimenomaan valmisteveroissa.

| 3.15 | Komitea katsookin, että nykyinen mekanismi on täysin epäasiallinen ja että (12:n, 25:n vai 27:n jäsenvaltion EU:n?) inflaatioprosenttiin mukauttaminen on turhan rankaiseva toimenpide erityisesti pienituloisille. Tämä pätee kaikkiin välillisiin veroihin, joissa ei oteta huomioon veronmaksajan todellisia tuloja. |
| --- | --- |

3.15

Komitea katsookin, että nykyinen mekanismi on täysin epäasiallinen ja että (12:n, 25:n vai 27:n jäsenvaltion EU:n?) inflaatioprosenttiin mukauttaminen on turhan rankaiseva toimenpide erityisesti pienituloisille. Tämä pätee kaikkiin välillisiin veroihin, joissa ei oteta huomioon veronmaksajan todellisia tuloja.

| 3.16 | Kohtuullinen alkoholin kulutus, esimerkiksi viinin kulutus eräissä jäsenvaltioissa, kuuluu eräiden Euroopan kansojen kulttuuriin ja historiaan. Ongelmaa ja sen eri näkökohtia tulee kuitenkin tarkastella kokonaisvaltaisesti. |
| --- | --- |

3.16

Kohtuullinen alkoholin kulutus, esimerkiksi viinin kulutus eräissä jäsenvaltioissa, kuuluu eräiden Euroopan kansojen kulttuuriin ja historiaan. Ongelmaa ja sen eri näkökohtia tulee kuitenkin tarkastella kokonaisvaltaisesti.

| 3.17 | Komitea kunnioittaa niiden maiden valintoja, jotka soveltavat tiukkaa veropolitiikkaa alkoholiin ja tupakkaan. Tähän voi olla syynä väärinkäyttö erityisesti nuorten keskuudessa. Eräät jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet, että niiden veropolitiikassa on otettava huomioon kansanterveys. Nämä vapaavalintaiset päätökset eivät kuitenkaan voi vaikuttaa muiden jäsenvaltioiden valintoihin ja perusteluihin. |
| --- | --- |

3.17

Komitea kunnioittaa niiden maiden valintoja, jotka soveltavat tiukkaa veropolitiikkaa alkoholiin ja tupakkaan. Tähän voi olla syynä väärinkäyttö erityisesti nuorten keskuudessa. Eräät jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet, että niiden veropolitiikassa on otettava huomioon kansanterveys. Nämä vapaavalintaiset päätökset eivät kuitenkaan voi vaikuttaa muiden jäsenvaltioiden valintoihin ja perusteluihin.

| 3.18 | Komitea on jo antanut asiasta lausunnon (7), jossa se tähdentää: ”Väärinkäyttöön puututaan parhaiten valistus-, tiedotus- ja koulutusohjelmilla, jotka on suunnattu ensisijaisesti alkoholin väärinkäyttäjille”. |
| --- | --- |

3.18

Komitea on jo antanut asiasta lausunnon (7), jossa se tähdentää: ”Väärinkäyttöön puututaan parhaiten valistus-, tiedotus- ja koulutusohjelmilla, jotka on suunnattu ensisijaisesti alkoholin väärinkäyttäjille”.

| 3.19 | Komitea katsoo, ettei ole perusteltua soveltaa EY:n perustamissopimuksen 93 artiklaa, jonka mukaan neuvosto antaa yksimielisesti säännökset veroja koskevan lainsäädännön yhdenmukaistamisesta siltä osin kuin yhdenmukaistaminen on tarpeen sisämarkkinoiden toteutumisen ja toiminnan varmistamiseksi 14 artiklassa mainitussa määräajassa. Vähimmäisvalmisteveron korottaminen ei itse asiassa edistä yhdenmukaistamista, vaan antaa vähimmäisperustan, jota kukin jäsenvaltio voi päättää korottaa rajattomasti. Todelliset määrät ovat edelleenkin eriytyneet direktiivin 92/84/ETY hyväksymisestä tähän päivään, mikä osoittaa, ettei direktiivin avulla ole onnistuttu toteuttamaan yhdenmukaistamista. |
| --- | --- |

3.19

Komitea katsoo, ettei ole perusteltua soveltaa EY:n perustamissopimuksen 93 artiklaa, jonka mukaan neuvosto antaa yksimielisesti säännökset veroja koskevan lainsäädännön yhdenmukaistamisesta siltä osin kuin yhdenmukaistaminen on tarpeen sisämarkkinoiden toteutumisen ja toiminnan varmistamiseksi 14 artiklassa mainitussa määräajassa. Vähimmäisvalmisteveron korottaminen ei itse asiassa edistä yhdenmukaistamista, vaan antaa vähimmäisperustan, jota kukin jäsenvaltio voi päättää korottaa rajattomasti. Todelliset määrät ovat edelleenkin eriytyneet direktiivin 92/84/ETY hyväksymisestä tähän päivään, mikä osoittaa, ettei direktiivin avulla ole onnistuttu toteuttamaan yhdenmukaistamista.

4.   Petosten ja salakuljetuksen torjunta

| 4.1 | Verotustason suuret erot ovat esteenä sisämarkkinoiden asianmukaiselle toiminnalle. Ne vaikuttavat kielteisesti myös niin, että ne johtavat valmisteverojen osittaiseen kiertämiseen siten, että ne maksetaan toisessa jäsenvaltiossa kuin missä loppukulutus tapahtuu, tai valmisteverojen täydelliseen kiertämiseen tuomalla tuotteita EU:n ulkopuolisista maista tai ohjaamalla muualle transitotuotteita, joista ei ole kannettu veroa. |
| --- | --- |

4.1

Verotustason suuret erot ovat esteenä sisämarkkinoiden asianmukaiselle toiminnalle. Ne vaikuttavat kielteisesti myös niin, että ne johtavat valmisteverojen osittaiseen kiertämiseen siten, että ne maksetaan toisessa jäsenvaltiossa kuin missä loppukulutus tapahtuu, tai valmisteverojen täydelliseen kiertämiseen tuomalla tuotteita EU:n ulkopuolisista maista tai ohjaamalla muualle transitotuotteita, joista ei ole kannettu veroa.

| 4.2 | Sähköisen kaupankäynnin kehittyminen antaa lisämahdollisuuksia veropetoksiin, koska etämyyntiä on mahdotonta valvoa eikä alkoholin valmisteveropetosten torjumiseksi ole olemassa koordinoitua politiikkaa, sillä tietyt jäsenvaltiot eivät pidä näitä petoksia ongelmana ja ilmiö koskee lähes yksinomaan alueita, joilla verotus on korkeaa. |
| --- | --- |

4.2

Sähköisen kaupankäynnin kehittyminen antaa lisämahdollisuuksia veropetoksiin, koska etämyyntiä on mahdotonta valvoa eikä alkoholin valmisteveropetosten torjumiseksi ole olemassa koordinoitua politiikkaa, sillä tietyt jäsenvaltiot eivät pidä näitä petoksia ongelmana ja ilmiö koskee lähes yksinomaan alueita, joilla verotus on korkeaa.

| 4.3 | Laajentumisen myötä unionin ulkorajat ulottuvat maihin, joissa verotaso on paljon alhaisempi kuin keskimäärin EU:ssa, ja petosmahdollisuudet ovat kasvaneet eksponentiaalisesti. Eräissä maissa, jotka ovat nykyään EU:n rajalla, korruptio on hyvin yleistä ja koskee myös tulliviranomaisia. Salakuljetuksen torjuntaa on entisestään vahvistettava, ja jos valmisteveroja nostetaan ehdotetulla tavalla, kansainvälisten pimeän kaupan harjoittajien voittomarginaalit kasvavat entisestään. |
| --- | --- |

4.3

Laajentumisen myötä unionin ulkorajat ulottuvat maihin, joissa verotaso on paljon alhaisempi kuin keskimäärin EU:ssa, ja petosmahdollisuudet ovat kasvaneet eksponentiaalisesti. Eräissä maissa, jotka ovat nykyään EU:n rajalla, korruptio on hyvin yleistä ja koskee myös tulliviranomaisia. Salakuljetuksen torjuntaa on entisestään vahvistettava, ja jos valmisteveroja nostetaan ehdotetulla tavalla, kansainvälisten pimeän kaupan harjoittajien voittomarginaalit kasvavat entisestään.

| 4.4 | Vuonna 1992 unioni päätti tarttua valmisteveron alaisia tuotteita koskevien petosten ongelmaan ja antoi 25. helmikuuta 1992 neuvoston direktiivin 92/12/ETY valmisteveron alaisia tuotteita koskevasta yleisestä järjestelmästä sekä näiden tuotteiden hallussapidosta, liikkumisesta ja valvonnasta. Koska tulokset osoittautuivat laihoiksi, direktiiviä muutettiin 16. marraskuuta 2004 annetulla neuvoston direktiivillä 2004/106/EY. Samaisella direktiivillä muutettiin myös jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten keskinäisestä avusta välittömien verojen, tiettyjen valmisteverojen ja vakuutusmaksuista perittävien verojen alalla annettua direktiiviä 77/799/ETY. |
| --- | --- |

4.4

Vuonna 1992 unioni päätti tarttua valmisteveron alaisia tuotteita koskevien petosten ongelmaan ja antoi 25. helmikuuta 1992 neuvoston direktiivin 92/12/ETY valmisteveron alaisia tuotteita koskevasta yleisestä järjestelmästä sekä näiden tuotteiden hallussapidosta, liikkumisesta ja valvonnasta. Koska tulokset osoittautuivat laihoiksi, direktiiviä muutettiin 16. marraskuuta 2004 annetulla neuvoston direktiivillä 2004/106/EY. Samaisella direktiivillä muutettiin myös jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten keskinäisestä avusta välittömien verojen, tiettyjen valmisteverojen ja vakuutusmaksuista perittävien verojen alalla annettua direktiiviä 77/799/ETY.

| 4.5 | Komitea toteaakin lausunnossaan (8), että petosten tehokkaaksi torjumiseksi ”valmisteveroja koskevaa jäsenvaltioiden välistä hallinnollista yhteistyötä ja tiedonvaihtoa on uudistettava, vahvistettava, yksinkertaistettava ja tehostettava”. |
| --- | --- |

4.5

Komitea toteaakin lausunnossaan (8), että petosten tehokkaaksi torjumiseksi ”valmisteveroja koskevaa jäsenvaltioiden välistä hallinnollista yhteistyötä ja tiedonvaihtoa on uudistettava, vahvistettava, yksinkertaistettava ja tehostettava”.

| 4.6 | Samassa lausunnossa painotetaan vielä: ”Jälleen kerran huomataan, että nykyistä tehokkaammin toimivien yhtenäismarkkinoiden sekä tässä tapauksessa veropetosten ja veronkierron paljastavien ja niitä torjuvien menettelytapojen tuomat edut supistuvat kansallisten intressien suojelun vuoksi. — Monet petokset juontuvat nimittäin suoraan jäsenvaltioiden välisistä toisinaan huomattavistakin valmisteveroprosenttien eroista.
  ETSK käyttää tilaisuutta hyväkseen muistuttaakseen voimassa olevan ja kaikkiin yhteisön verolainsäädäntöä koskeviin päätöksiin sovellettavan yksimielisyysperiaatteen aiheuttamista rajoituksista. Komitea korostaa, että kyseisestä periaatteesta on luovuttava ja ryhdyttävä soveltamaan määräenemmistöpäätöksiä, kun on kyse veroista, jotka vaikuttavat sisämarkkinoiden toimintaan tai aiheuttavat kilpailun vääristymistä.” |
| --- | --- |

4.6

Samassa lausunnossa painotetaan vielä: ”Jälleen kerran huomataan, että nykyistä tehokkaammin toimivien yhtenäismarkkinoiden sekä tässä tapauksessa veropetosten ja veronkierron paljastavien ja niitä torjuvien menettelytapojen tuomat edut supistuvat kansallisten intressien suojelun vuoksi. — Monet petokset juontuvat nimittäin suoraan jäsenvaltioiden välisistä toisinaan huomattavistakin valmisteveroprosenttien eroista.

ETSK käyttää tilaisuutta hyväkseen muistuttaakseen voimassa olevan ja kaikkiin yhteisön verolainsäädäntöä koskeviin päätöksiin sovellettavan yksimielisyysperiaatteen aiheuttamista rajoituksista. Komitea korostaa, että kyseisestä periaatteesta on luovuttava ja ryhdyttävä soveltamaan määräenemmistöpäätöksiä, kun on kyse veroista, jotka vaikuttavat sisämarkkinoiden toimintaan tai aiheuttavat kilpailun vääristymistä.”

| 4.7 | Komitea on esittänyt ja toistanut useaan otteeseen seikat, joita se pitää keskeisinä kyseisellä alalla:






  — | On vahvistettava hallinnollista yhteistyötä, käytävä jatkuvaa vuoropuhelua verohallintojen välillä, tarjottava keskinäistä avunantoa, annettava jatkuvaa yhteistä koulutusta petosten torjuntaan osallistuvalle henkilöstölle sekä koottava poliisi- ja veroviranomaiset yhteentoimiviin verkostoihin ja annettava tietokantoja yhteiseen käyttöön. |
| --- | --- | --- |

4.7

Komitea on esittänyt ja toistanut useaan otteeseen seikat, joita se pitää keskeisinä kyseisellä alalla:

—

On vahvistettava hallinnollista yhteistyötä, käytävä jatkuvaa vuoropuhelua verohallintojen välillä, tarjottava keskinäistä avunantoa, annettava jatkuvaa yhteistä koulutusta petosten torjuntaan osallistuvalle henkilöstölle sekä koottava poliisi- ja veroviranomaiset yhteentoimiviin verkostoihin ja annettava tietokantoja yhteiseen käyttöön.

| — | On edistettävä verotuksen yhdenmukaistamista sekä välittömän verotuksen että monimutkaisemman valmisteverotuksen aloilla. |
| --- | --- |

—

On edistettävä verotuksen yhdenmukaistamista sekä välittömän verotuksen että monimutkaisemman valmisteverotuksen aloilla.

| — | On käynnistettävä prosessi yksimielisyysvaatimuksen poistamiseksi tietyistä veroasioista, alkaen niistä, joiden toteuttaminen on helpointa. |
| --- | --- |

—

On käynnistettävä prosessi yksimielisyysvaatimuksen poistamiseksi tietyistä veroasioista, alkaen niistä, joiden toteuttaminen on helpointa.

| — | On päästävä eroon alv-mallista, joka edistää petoksia. |
| --- | --- |

—

On päästävä eroon alv-mallista, joka edistää petoksia.

| — | Veropaineita ei tule lisätä. |
| --- | --- |

—

Veropaineita ei tule lisätä.

| 4.8 | Esimerkiksi Ruotsissa vuonna 2004 matkailijat ja salakuljettajat toivat maahan noin 164 miljoonaa litraa olutta, mikä vastaa 173 miljoonaan litran myyntiä valtion monopolissa Systembolagetissa. Tämä merkitsee noin 190 miljoonan euron valmistevero- ja alv-maksujen menetystä Ruotsin valtiolle. Tällaiset hankinnat ovat lisääntyneet 40 prosentilla vuodesta 2002, jolloin ulkomailta ostettuja tuotteita koskevat erityisrajoitukset poistettiin. Laskelmien mukaan salakuljetus on kaksinkertaistunut viimeksi kuluneiden kahden vuoden aikana. Tanskassa arvioidaan matkailijoiden Saksasta hankkiman oluen määrän olevan 95 miljoonaa litraa. Jos tähän lukuun lisätään vielä noin 10 prosentin osuus salakuljetettuja tuotteita, tuloksena on, että noin 30 prosenttia Tanskassa kulutetusta oluesta jää Tanskan verotuksen ulkopuolelle. Suomessa matkailijat toivat vuonna 2005 maahan yli 42 miljoonaa litraa olutta eli 10 prosenttia kokonaiskulutuksesta. Tämä merkitsi yli 50 miljoonaan euron verotulojen menetystä. Itävallassa ja Tšekissä matkailijoiden Saksasta maahan tuoma määrä on 30 miljoonaa litraa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa 100 miljoonaa litraa, ja tähän on vielä lisättävä laaja-alaisen salakuljetuksen piiriin kuuluvat määrät (9). |
| --- | --- |

4.8

Esimerkiksi Ruotsissa vuonna 2004 matkailijat ja salakuljettajat toivat maahan noin 164 miljoonaa litraa olutta, mikä vastaa 173 miljoonaan litran myyntiä valtion monopolissa Systembolagetissa. Tämä merkitsee noin 190 miljoonan euron valmistevero- ja alv-maksujen menetystä Ruotsin valtiolle. Tällaiset hankinnat ovat lisääntyneet 40 prosentilla vuodesta 2002, jolloin ulkomailta ostettuja tuotteita koskevat erityisrajoitukset poistettiin. Laskelmien mukaan salakuljetus on kaksinkertaistunut viimeksi kuluneiden kahden vuoden aikana. Tanskassa arvioidaan matkailijoiden Saksasta hankkiman oluen määrän olevan 95 miljoonaa litraa. Jos tähän lukuun lisätään vielä noin 10 prosentin osuus salakuljetettuja tuotteita, tuloksena on, että noin 30 prosenttia Tanskassa kulutetusta oluesta jää Tanskan verotuksen ulkopuolelle. Suomessa matkailijat toivat vuonna 2005 maahan yli 42 miljoonaa litraa olutta eli 10 prosenttia kokonaiskulutuksesta. Tämä merkitsi yli 50 miljoonaan euron verotulojen menetystä. Itävallassa ja Tšekissä matkailijoiden Saksasta maahan tuoma määrä on 30 miljoonaa litraa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa 100 miljoonaa litraa, ja tähän on vielä lisättävä laaja-alaisen salakuljetuksen piiriin kuuluvat määrät (9).

5.   Alkoholijuomiin sovellettavien valmisverojen rakenne

| 5.1 | Vuonna 2004 antamassaan kertomuksessa komissio esitti ongelmat, jotka olivat tulleet ilmi direktiivin 92/84/ETY soveltamisessa, ja painotti erityisesti seuraavaa kolmea seikkaa:






  — | Jäsenvaltioille on annettu mahdollisuus verottaa eri tavalla kuohumattomia ja kuohuvia alkoholijuomia. |
| --- | --- | --- |

5.1

Vuonna 2004 antamassaan kertomuksessa komissio esitti ongelmat, jotka olivat tulleet ilmi direktiivin 92/84/ETY soveltamisessa, ja painotti erityisesti seuraavaa kolmea seikkaa:

—

Jäsenvaltioille on annettu mahdollisuus verottaa eri tavalla kuohumattomia ja kuohuvia alkoholijuomia.

| — | On tarpeen ajantasaistaa viittaukset direktiivissä 92/83/ETY annettuihin yhdistetyn nimikkeistön koodeihin alkoholijuomien luokittelemiseksi verotustarkoituksessa, jotta voitaisiin ottaa huomioon vuodesta 1992 nykypäivään tapahtuneet muutokset NC-koodeissa. |
| --- | --- |

—

On tarpeen ajantasaistaa viittaukset direktiivissä 92/83/ETY annettuihin yhdistetyn nimikkeistön koodeihin alkoholijuomien luokittelemiseksi verotustarkoituksessa, jotta voitaisiin ottaa huomioon vuodesta 1992 nykypäivään tapahtuneet muutokset NC-koodeissa.

| — | Alkoholijuomien luokittelu direktiivissä 92/83/ETY säädettyihin luokkiin on eriyttänyt luokittelua ja aiheuttanut siten sen, että samaa tuotetta verotetaan eri tavoin eri jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

—

Alkoholijuomien luokittelu direktiivissä 92/83/ETY säädettyihin luokkiin on eriyttänyt luokittelua ja aiheuttanut siten sen, että samaa tuotetta verotetaan eri tavoin eri jäsenvaltioissa.

| 5.2 | Ensimmäisen seikan osalta komissio ehdottaa kuohumattomien viinien ja kuohuviinien erilaisen kohtelun poistamista. Perusteluna komissio toteaa, ettei kyseisen käytännön taustalla olevia syitä ole enää olemassa eli kuohuviinejä ei enää pidetä luksustuotteina (tosin joidenkin kuohumattomien viinien kohdalla tilanne on päinvastainen). |
| --- | --- |

5.2

Ensimmäisen seikan osalta komissio ehdottaa kuohumattomien viinien ja kuohuviinien erilaisen kohtelun poistamista. Perusteluna komissio toteaa, ettei kyseisen käytännön taustalla olevia syitä ole enää olemassa eli kuohuviinejä ei enää pidetä luksustuotteina (tosin joidenkin kuohumattomien viinien kohdalla tilanne on päinvastainen).

| 5.3 | Toisen seikan osalta direktiivin 92/83/ETY (valmisteverojen rakenne) 26 artiklan mukaan viittaukset yhdistetyn nimikkeistön koodeihin kohdistuvat siihen yhdistetyn nimikkeistön toisintoon, joka oli voimassa direktiivin antamisen ajankohtana (19. lokakuuta 1992). Komissio ehdottaa sen sijaan viittauksia mahdollisimman tuoreisiin sovellettaviin NC-koodeihin ja muutosten hyväksymistä tulevaisuudessa direktiivin 92/12/ETY 24 artiklan mukaisesti (valmisteverokomitean avustuksella, kuten energiatuotteiden kohdalla). |
| --- | --- |

5.3

Toisen seikan osalta direktiivin 92/83/ETY (valmisteverojen rakenne) 26 artiklan mukaan viittaukset yhdistetyn nimikkeistön koodeihin kohdistuvat siihen yhdistetyn nimikkeistön toisintoon, joka oli voimassa direktiivin antamisen ajankohtana (19. lokakuuta 1992). Komissio ehdottaa sen sijaan viittauksia mahdollisimman tuoreisiin sovellettaviin NC-koodeihin ja muutosten hyväksymistä tulevaisuudessa direktiivin 92/12/ETY 24 artiklan mukaisesti (valmisteverokomitean avustuksella, kuten energiatuotteiden kohdalla).

| 5.4 | Kolmannesta seikasta voidaan todeta monien toimijoiden huomauttaneen, että direktiivin muotoilu on yleisluonteinen eikä siinä tarkenneta, kuinka paljon tislattua alkoholia voidaan lisätä ”muihin käymistietä valmistettuihin juomiin”. Ongelman ratkaisemiseksi komissio ehdottaa, että valmisteverotarkoituksessa tehtävän alkoholijuomien luokittelun riippuvuutta NC-luokittelusta vähennetään. |
| --- | --- |

5.4

Kolmannesta seikasta voidaan todeta monien toimijoiden huomauttaneen, että direktiivin muotoilu on yleisluonteinen eikä siinä tarkenneta, kuinka paljon tislattua alkoholia voidaan lisätä ”muihin käymistietä valmistettuihin juomiin”. Ongelman ratkaisemiseksi komissio ehdottaa, että valmisteverotarkoituksessa tehtävän alkoholijuomien luokittelun riippuvuutta NC-luokittelusta vähennetään.

| 5.5 | Komitea pitää toimijoiden vaatimia muutoksia perusteltuina ja johdonmukaisina yksinkertaistamisen ja kilpailun suojelemisen kannalta. Komitea kannattaakin komission tekemiä ehdotuksia ja ihmettelee, miksei näitä muutoksia ole tehty muuttamalla direktiiviä 92/83/ETY. |
| --- | --- |

5.5

Komitea pitää toimijoiden vaatimia muutoksia perusteltuina ja johdonmukaisina yksinkertaistamisen ja kilpailun suojelemisen kannalta. Komitea kannattaakin komission tekemiä ehdotuksia ja ihmettelee, miksei näitä muutoksia ole tehty muuttamalla direktiiviä 92/83/ETY.

| 5.6 | Komitea toivoo, että direktiiviehdotus perutaan, ja suosittaa, että komission ehdottamat muutokset tehdään sillä välin direktiiviin 92/83/ETY. |
| --- | --- |

5.6

Komitea toivoo, että direktiiviehdotus perutaan, ja suosittaa, että komission ehdottamat muutokset tehdään sillä välin direktiiviin 92/83/ETY.

Bryssel 30. toukokuuta 2007.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Asia C-437/97 Evangelischer Krankeshausverein Wien (EKW).

1

(2)  CEPS — Euroopan väkevien alkoholijuomien tuottajien järjestö (The European Spirits Organisation), AICV — Euroopan siideri- ja hedelmäviinijärjestö (The Association of Cider and Fruit Wine), Euroopan panimoliitto (The Brewers of Europe), Euroopan viiniteollisuuskomitea (Comité Européen des Entreprises Vins).

2

The European Spirits Organisation

The Association of Cider and Fruit Wine

The Brewers of Europe

Comité Européen des Entreprises Vins

(3)  Ks. Ehdotus: neuvoston direktiivi alkoholin ja alkoholijuomien valmisteverojen määrien lähentämisestä annetun direktiivin 92/84/ETY muuttamisesta, komission 26. toukokuuta 2004 antamassa kertomuksessa julkaistut taulukot (liitteenä).

3

(4)  Vapaan tietosanakirjan Wikipedian italiankielisen version mukaan platoaste on mittayksikkö, jolla mitataan liuoksen tiheyttä. Platoasteikkoa käytetään erityisesti olutteollisuudessa, sillä sitä voidaan käyttää välittömästi. Määritelmän mukaan platoasteina mitattu liuoksen tiheys vastaa veteen liuotetun sakkaroosiliuoksen tiheyttä, joka on mitattu painoprosenttina. Toisin sanoen, esimerkiksi kun litrassa olutvierrettä on 12 platoastetta, uutteen (tai olutvierteeseen liuenneiden sokerien) tiheys vastaa litraa vesipitoista liuosta, jossa on sakkaroosia 12 painoprosenttia, kun veden paino on noin kilo/litra ja kun ollaan merenpinnan tasolla ja huoneenlämmössä. Tässä tapauksessa kyseinen määrä vierrettä sisältää noin 120 grammaa uutetta.

4

(5)  Customs Associates Ltd, Study on the competition between alcoholic drinks — Final report, helmikuu 2001.

5

Customs Associates Ltd, Study on the competition between alcoholic drinks — Final report,

(6)  Hinnan ristijousto osoittaa juomisen välisen kilpailun asteen.

6

(7)  EUVL C 69, 21.3.2006 (esittelijä: Clive Wilkinson).

7

(8)  EUVL C 112, 30.4.2004, s. 64 (esittelijä: Antonello Pezzini).

8

(9)  Oxford economics, The consequences of the proposed increase in the minimum excise duty rates for beer, helmikuu 2007.

9

Oxford economics, The consequences of the proposed increase in the minimum excise duty rates for beer

---

LIITE

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon

Hylätyt muutosehdotukset

Keskustelussa hylättiin seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat vähintään neljänneksen annetuista äänistä:

Kohta 4.6

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

”Samassa lausunnossa painotetaan vielä: ’Jälleen kerran huomataan, että nykyistä tehokkaammin toimivien yhtenäismarkkinoiden sekä tässä tapauksessa veropetosten ja veronkierron paljastavien ja niitä torjuvien menettelytapojen tuomat edut supistuvat kansallisten intressien suojelun vuoksi. — Monet petokset juontuvat nimittäin suoraan jäsenvaltioiden välisistä toisinaan huomattavistakin valmisteveroprosenttien eroista.

ETSK käyttää tilaisuutta hyväkseen muistuttaakseen voimassa olevan ja kaikkiin yhteisön verolainsäädäntöä koskeviin päätöksiin sovellettavan yksimielisyysperiaatteen aiheuttamista rajoituksista. Komitea korostaa, että kyseisestä periaatteesta on luovuttava ja ryhdyttävä soveltamaan määräenemmistöpäätöksiä, kun on kyse veroista, jotka vaikuttavat sisämarkkinoiden toimintaan tai aiheuttavat kilpailun vääristymistä.’”

Perustelu

Määräenemmistöpäätökset ovat poliittisesti hyvin laaja kysymys, josta on sovittava tulevassa perussopimuksessa. Kun yhteinen raha on otettu käyttöön ja enää ei ole mahdollista toteuttaa rahapolitiikkoja kussakin maassa vallitseman taloudellisen tilanteen mukaan, veropolitiikka on ainoa jäsenvaltioiden käytössä oleva väline, jolla ne voivat ohjata talouspolitiikkaansa. Niin kauan kuin taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus ei syvene, ei pidä vaatia, että enemmistö, vaikka se olisikin määräenemmistö, voi velvoittaa kaikki EU:n jäsenvaltiot noudattamaan omia kriteereitään.

Yksimielisyyssäännöstä luopuminen johtaisi lisäksi siihen, että tietyt maat, jotka kyseisen kriteerin ansiosta voivat nyt tukea edelleen taloutensa keskeisiä osa-alueita (kuten viinialaa ja/tai olutalaa), joutuisivat sopimaan asioista toisenlaisessa päätöksentekoympäristössä ja menettäisivät mahdollisuuden estää myös vastaisuudessa päätöksenteko, jos tietyt käsitykset ovat niiden kansallisten etujen vastaisia. Kyseiset maat käyttävät nykyisin tätä mahdollisuutta.

Äänestystulos

Puolesta: 21

Vastaan: 54

Pidättyi äänestämästä: 4

Kohta 4.7

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

”Komitea on esittänyt ja toistanut useaan otteeseen seikat, joita se pitää keskeisinä kyseisellä alalla:

”Komitea on esittänyt ja toistanut useaan otteeseen seikat, joita se pitää keskeisinä kyseisellä alalla:

| — | On vahvistettava hallinnollista yhteistyötä, käytävä jatkuvaa vuoropuhelua verohallintojen välillä, tarjottava keskinäistä avunantoa, annettava jatkuvaa yhteistä koulutusta petosten torjuntaan osallistuvalle henkilöstölle sekä koottava poliisi- ja veroviranomaiset yhteentoimiviin verkostoihin ja annettava tietokantoja yhteiseen käyttöön. |
| --- | --- |

—

On vahvistettava hallinnollista yhteistyötä, käytävä jatkuvaa vuoropuhelua verohallintojen välillä, tarjottava keskinäistä avunantoa, annettava jatkuvaa yhteistä koulutusta petosten torjuntaan osallistuvalle henkilöstölle sekä koottava poliisi- ja veroviranomaiset yhteentoimiviin verkostoihin ja annettava tietokantoja yhteiseen käyttöön.

On vahvistettava hallinnollista yhteistyötä, käytävä jatkuvaa vuoropuhelua verohallintojen välillä, tarjottava keskinäistä avunantoa, annettava jatkuvaa yhteistä koulutusta petosten torjuntaan osallistuvalle henkilöstölle sekä koottava poliisi- ja veroviranomaiset yhteentoimiviin verkostoihin ja annettava tietokantoja yhteiseen käyttöön.

| — | On vahvistettava kuluttajien mahdollisuutta käyttää oikeuksiaan hankkia kaikkia tuotteita sisämarkkinoilta etämyynnin välityksellä. |
| --- | --- |

—

On vahvistettava kuluttajien mahdollisuutta käyttää oikeuksiaan hankkia kaikkia tuotteita sisämarkkinoilta etämyynnin välityksellä.

On vahvistettava kuluttajien mahdollisuutta käyttää oikeuksiaan hankkia kaikkia tuotteita sisämarkkinoilta etämyynnin välityksellä.

| — | On edistettävä verotuksen yhdenmukaistamista sekä välittömän verotuksen että monimutkaisemman valmisteverotuksen aloilla. |
| --- | --- |

—

On edistettävä verotuksen yhdenmukaistamista sekä välittömän verotuksen että monimutkaisemman valmisteverotuksen aloilla.

On edistettävä verotuksen yhdenmukaistamista sekä välittömän verotuksen että monimutkaisemman valmisteverotuksen aloilla.

| — | Osana yhtenäistä eurooppalaista veropolitiikkaa on käynnistettävä prosessi yksimielisyysvaatimuksen poistamiseksi tietyistä veroasioista, alkaen niistä, joiden toteuttaminen on helpointa. |
| --- | --- |

—

Osana yhtenäistä eurooppalaista veropolitiikkaa on käynnistettävä prosessi yksimielisyysvaatimuksen poistamiseksi tietyistä veroasioista, alkaen niistä, joiden toteuttaminen on helpointa.

Osana yhtenäistä eurooppalaista veropolitiikkaa

| — | On päästävä eroon alv-mallista, joka edistää petoksia. |
| --- | --- |

—

On päästävä eroon alv-mallista, joka edistää petoksia.

On päästävä eroon alv-mallista, joka edistää petoksia.

| — | Veropaineita ei tule lisätä.” |
| --- | --- |

—

Veropaineita ei tule lisätä.”

Veropaineita ei tule lisätä.”

Perustelu

| Perustelu 1: | On syytä erottaa ainakin muodollisesti toisistaan valmisteverojen enimmäismäärän yhdenmukaistaminen, verokantojen lähentäminen ja asteittainen yhdenmukaistaminen. Vaikka yksi tällaisen enimmäismäärän vaikutuksista olisi nykyisin käytössä olevien verokantojen välisten erojen kaventuminen, kuten kohdissa 3.5, 3.6 ja 3.7 yksityiskohtaisesti selvitetään, mikä puolestaan lisäisi tosiasiallista harmonisointia, tämän kohdan sanamuoto saattaa johtaa siihen, että enimmäismäärä rinnastetaan valmisteveron objektiiviseen määrään. Muutosehdotuksella pyritään välttämään tällainen rinnastus.
  Nykyinen ongelma johtuu itse asiassa tiettyjen maiden (Irlannin, Yhdistyneen kuningaskunnan, Suomen ja Ruotsin) soveltamasta korkeasta verokannasta, mikä on aiheuttanut sen, että niiden verokannat poikkeavat suuresti muiden maiden verokannasta.
  Lisäksi ehdotetaan, että sana ”alkoholituotteet” korvataan sopivammalla ilmauksella eli alkoholipitoisilla juomilla. On alkoholituotteita, joita voi ostaa apteekeista ja joilla ei ole mitään tekemistä niiden juomien kanssa, joita tässä kohdassa tarkoitetaan.
  Toisaalta eräs tehokas tapa kehittää sisämarkkinoita ja torjua petoksia on antaa Euroopan unionin kansalaisten käyttää oikeuttaan ostaa edellä mainittuja tuotteita etämyynnin välityksellä, samaan tapaan kuin muita elintarvikkeita. Näin otettaisiin käyttöön laillisia jakelukanavia, joita vero- tai terveysviranomaiset voivat valvoa. Samalla kuluttajat oppisivat tuntemaan kyseisiä tuotteita. Näin noudatettaisiin myös periaatetta, joka sisältyy tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskevaan sopimukseen, joka ei koske ainoastaan ammattimaista kauppaa vaan myös yksityishenkilöiden keskenään käymää kauppaa. Vapaa liikkuvuus merkitsee sitä, että tietyssä jäsenvaltiossa asuvien kuluttajien on voitava hankkia hyödykkeitä toisen jäsenvaltion alueelta tiettyjen, kulutushyödykkeiden kauppaa säätelevien yhdenmukaisten, tasapuolisten vähimmäissääntöjen mukaisesti.
  Komitea on hiljattain todennut, että yhtenäismarkkinoiden etujen tunnetuksi tekeminen kuluttajien keskuudessa on asetettava yhdeksi keskeisistä tavoitteista, jotta yhtenäismarkkinoiden toteutuminen saadaan päätökseen (Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Yhtenäismarkkinoiden tarkastelu”, INT/332, EUVL C 93, 27.4.2007). |
| --- | --- |

Perustelu 1:

On syytä erottaa ainakin muodollisesti toisistaan valmisteverojen enimmäismäärän yhdenmukaistaminen, verokantojen lähentäminen ja asteittainen yhdenmukaistaminen. Vaikka yksi tällaisen enimmäismäärän vaikutuksista olisi nykyisin käytössä olevien verokantojen välisten erojen kaventuminen, kuten kohdissa 3.5, 3.6 ja 3.7 yksityiskohtaisesti selvitetään, mikä puolestaan lisäisi tosiasiallista harmonisointia, tämän kohdan sanamuoto saattaa johtaa siihen, että enimmäismäärä rinnastetaan valmisteveron objektiiviseen määrään. Muutosehdotuksella pyritään välttämään tällainen rinnastus.

Nykyinen ongelma johtuu itse asiassa tiettyjen maiden (Irlannin, Yhdistyneen kuningaskunnan, Suomen ja Ruotsin) soveltamasta korkeasta verokannasta, mikä on aiheuttanut sen, että niiden verokannat poikkeavat suuresti muiden maiden verokannasta.

Lisäksi ehdotetaan, että sana ”alkoholituotteet” korvataan sopivammalla ilmauksella eli alkoholipitoisilla juomilla. On alkoholituotteita, joita voi ostaa apteekeista ja joilla ei ole mitään tekemistä niiden juomien kanssa, joita tässä kohdassa tarkoitetaan.

Toisaalta eräs tehokas tapa kehittää sisämarkkinoita ja torjua petoksia on antaa Euroopan unionin kansalaisten käyttää oikeuttaan ostaa edellä mainittuja tuotteita etämyynnin välityksellä, samaan tapaan kuin muita elintarvikkeita. Näin otettaisiin käyttöön laillisia jakelukanavia, joita vero- tai terveysviranomaiset voivat valvoa. Samalla kuluttajat oppisivat tuntemaan kyseisiä tuotteita. Näin noudatettaisiin myös periaatetta, joka sisältyy tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskevaan sopimukseen, joka ei koske ainoastaan ammattimaista kauppaa vaan myös yksityishenkilöiden keskenään käymää kauppaa. Vapaa liikkuvuus merkitsee sitä, että tietyssä jäsenvaltiossa asuvien kuluttajien on voitava hankkia hyödykkeitä toisen jäsenvaltion alueelta tiettyjen, kulutushyödykkeiden kauppaa säätelevien yhdenmukaisten, tasapuolisten vähimmäissääntöjen mukaisesti.

Komitea on hiljattain todennut, että yhtenäismarkkinoiden etujen tunnetuksi tekeminen kuluttajien keskuudessa on asetettava yhdeksi keskeisistä tavoitteista, jotta yhtenäismarkkinoiden toteutuminen saadaan päätökseen (Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Yhtenäismarkkinoiden tarkastelu”, INT/332, EUVL C 93, 27.4.2007).

| Perustelu 2: | Tämä on tarpeellinen selvennys, sillä kuten seuraavassa kohdassa mainitaan, ALV-malli on tuottanut runsaasti oikeuskäytäntöä, koska lainsäädännössä ja sen täytäntöönpanossa on puutteita eurooppalaisella ja kansallisella tasolla. Siksi koordinointi on tärkeää, jos lausunnossa mainittu menettely käynnistetään. |
| --- | --- |

Perustelu 2:

Tämä on tarpeellinen selvennys, sillä kuten seuraavassa kohdassa mainitaan, ALV-malli on tuottanut runsaasti oikeuskäytäntöä, koska lainsäädännössä ja sen täytäntöönpanossa on puutteita eurooppalaisella ja kansallisella tasolla. Siksi koordinointi on tärkeää, jos lausunnossa mainittu menettely käynnistetään.

Äänestystulos

Puolesta: 20

Vastaan: 55

Pidättyi äänestämästä: 4

---

| 27.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 175/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 175/8

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisön tilasto-ohjelmasta vuosiksi 2008-2012”

KOM(2006) 687 lopullinen — 2006/0229 COD

(2007/C 175/02)

Neuvosto päätti 19. tammikuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 19. huhtikuuta 2007. Esittelijä oli Sergio Santillán Cabeza.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 30.-31. toukokuuta 2007 pitämässään 436. täysistunnossa (toukokuun 30. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 159 ääntä puolesta ja 1 vastaan 5:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotukseen yhteisön viisivuotiseksi tilasto-ohjelmaksi vuosiksi 2008-2012 ja yhtyy toteamukseen, jonka mukaan yhdenmukaistetut ja vertailukelpoiset tilastot ovat välttämättömiä, jotta suuri yleisö voi ymmärtää Eurooppaan liittyviä asioita, kansalaiset voivat osallistua keskusteluun ja talouden toimijat osallistua yhtenäismarkkinoille. |
| --- | --- |

1.1

ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotukseen yhteisön viisivuotiseksi tilasto-ohjelmaksi vuosiksi 2008-2012 ja yhtyy toteamukseen, jonka mukaan yhdenmukaistetut ja vertailukelpoiset tilastot ovat välttämättömiä, jotta suuri yleisö voi ymmärtää Eurooppaan liittyviä asioita, kansalaiset voivat osallistua keskusteluun ja talouden toimijat osallistua yhtenäismarkkinoille.

| 1.2 | ETSK korostaa, että sekä Eurostatilla että jäsenvaltioiden tilastolaitoksilla tulee olla käytössään parhaat aineelliset ja henkilöresurssit, joihin budjettivarat antavat myöten, sillä se on välttämätöntä, jotta tilastotiedot voivat täyttää niiltä vaadittavat yhä mittavammat tehtävät ja kun otetaan huomioon Euroopan unionin merkitys maailmanlaajuisena toimijana. |
| --- | --- |

1.2

ETSK korostaa, että sekä Eurostatilla että jäsenvaltioiden tilastolaitoksilla tulee olla käytössään parhaat aineelliset ja henkilöresurssit, joihin budjettivarat antavat myöten, sillä se on välttämätöntä, jotta tilastotiedot voivat täyttää niiltä vaadittavat yhä mittavammat tehtävät ja kun otetaan huomioon Euroopan unionin merkitys maailmanlaajuisena toimijana.

| 1.3 | Komitean mielestä eurooppalaisten hyvinvointiin liittyviä näkökohtia on korostettava nykyistä enemmän. Komitea ehdottaakin, että tilasto-ohjelmaa laajennetaan seuraaville aloille:






  — | lapsipolitiikka |
| --- | --- | --- |

1.3

Komitean mielestä eurooppalaisten hyvinvointiin liittyviä näkökohtia on korostettava nykyistä enemmän. Komitea ehdottaakin, että tilasto-ohjelmaa laajennetaan seuraaville aloille:

—

lapsipolitiikka

| — | väestön ikääntyminen ja iäkkäiden tilanne |
| --- | --- |

—

väestön ikääntyminen ja iäkkäiden tilanne

| — | perhe- ja työelämän yhteensovittaminen |
| --- | --- |

—

perhe- ja työelämän yhteensovittaminen

| — | sosiaalipolitiikka, jota tulee käsitellä erillään muista toimintalinjoista. |
| --- | --- |

—

sosiaalipolitiikka, jota tulee käsitellä erillään muista toimintalinjoista.

| 1.4 | Perus- ja ammattikoulutusta koskevien tilastotietojen parantamisen voidaan katsoa jäävän vuosien 2008-2012 tilasto-ohjelmassa liian vähälle huomiolle, kun otetaan huomioon kyseisten tilastojen merkitys Lissabonin tavoitteiden saavuttamiselle. |
| --- | --- |

1.4

Perus- ja ammattikoulutusta koskevien tilastotietojen parantamisen voidaan katsoa jäävän vuosien 2008-2012 tilasto-ohjelmassa liian vähälle huomiolle, kun otetaan huomioon kyseisten tilastojen merkitys Lissabonin tavoitteiden saavuttamiselle.

| 1.5 | Lisäksi on aiheellista tuottaa osuus- ja yhteisötaloutta koskevia tilastoja, sillä ala on Euroopan unionissa erittäin pitkälle kehittynyt. |
| --- | --- |

1.5

Lisäksi on aiheellista tuottaa osuus- ja yhteisötaloutta koskevia tilastoja, sillä ala on Euroopan unionissa erittäin pitkälle kehittynyt.

| 1.6 | On myös aloja, joista ei ole nykyisellään saatavilla riittävästi tilastotietoja, joten niihin tulisi kiinnittää viisivuotisohjelmassa enemmän huomiota. Tällaisia aloja ovat muun muassa






  — | maahanmuutto- ja turvapaikkakysymykset; niiden vaikutukset ovat yhä suuremmat ja niistä ei ole olemassa riittävän luotettavaa tilastotietoa |
| --- | --- | --- |

1.6

On myös aloja, joista ei ole nykyisellään saatavilla riittävästi tilastotietoja, joten niihin tulisi kiinnittää viisivuotisohjelmassa enemmän huomiota. Tällaisia aloja ovat muun muassa

—

maahanmuutto- ja turvapaikkakysymykset; niiden vaikutukset ovat yhä suuremmat ja niistä ei ole olemassa riittävän luotettavaa tilastotietoa

| — | rikollisuus ja rikoslainkäyttö |
| --- | --- |

—

rikollisuus ja rikoslainkäyttö

| — | työllisyys: vaikka tilastotietoa työikäisestä väestöstä, työllisyydestä, työttömyydestä jne. on jo olemassa, työmarkkinoiden nopea kehitys ja uusien toimi- ja ammattialojen syntyminen sekä uudet työsopimusmuodot edellyttävät tutkimusmenetelmien ja kenttätyön jatkuvaa ajantasaistamista. |
| --- | --- |

—

työllisyys: vaikka tilastotietoa työikäisestä väestöstä, työllisyydestä, työttömyydestä jne. on jo olemassa, työmarkkinoiden nopea kehitys ja uusien toimi- ja ammattialojen syntyminen sekä uudet työsopimusmuodot edellyttävät tutkimusmenetelmien ja kenttätyön jatkuvaa ajantasaistamista.

| 1.7 | ETSK muistuttaa, että perustamissopimuksen mukaan ”— tilastojen laatimisesta ei saa aiheutua kohtuutonta rasitetta taloudellisille toimijoille” (1). Tämä edellyttää seuraavaa:






  a) | On pyrittävä varmistamaan, että yrityksille ja etenkään pk-yrityksille ei aiheudu tarpeettomia ja kohtuuttomia kustannuksia. |
| --- | --- | --- |

1.7

ETSK muistuttaa, että perustamissopimuksen mukaan ”— tilastojen laatimisesta ei saa aiheutua kohtuutonta rasitetta taloudellisille toimijoille” (1). Tämä edellyttää seuraavaa:

a)

On pyrittävä varmistamaan, että yrityksille ja etenkään pk-yrityksille ei aiheudu tarpeettomia ja kohtuuttomia kustannuksia.

| b) | On vältettävä samojen tietojen pyytämistä toistamiseen. Perusperiaatteena tulee olla, että kukin tieto toimitetaan vain kerran, ja kyseistä tietoa jaetaan ja käytetään yhteisesti tilastolaitosten kesken yhteisöjen tilastoja koskevia periaatteita noudattaen (tilastosalaisuus jne.). |
| --- | --- |

b)

On vältettävä samojen tietojen pyytämistä toistamiseen. Perusperiaatteena tulee olla, että kukin tieto toimitetaan vain kerran, ja kyseistä tietoa jaetaan ja käytetään yhteisesti tilastolaitosten kesken yhteisöjen tilastoja koskevia periaatteita noudattaen (tilastosalaisuus jne.).

| 1.8 | Ulkomaankauppaa koskevissa yksittäisten maiden vienti- ja tuontitilastoissa on havaittu ristiriitaisuuksia, ja ne tulisi korjata. On voitu havaita, että yksittäisen maan ilmoittama viennin määrä tiettyyn toiseen maahan ei vastaa kyseisen jälkimmäisen maan ilmoittamaa tuonnin määrää ensiksi mainitusta maasta. |
| --- | --- |

1.8

Ulkomaankauppaa koskevissa yksittäisten maiden vienti- ja tuontitilastoissa on havaittu ristiriitaisuuksia, ja ne tulisi korjata. On voitu havaita, että yksittäisen maan ilmoittama viennin määrä tiettyyn toiseen maahan ei vastaa kyseisen jälkimmäisen maan ilmoittamaa tuonnin määrää ensiksi mainitusta maasta.

| 1.9 | ETSK korostaa, että tilastoterminologia on pyrittävä koordinoimaan mahdollisimman hyvin 27 jäsenvaltion EU:ssa esiintyvän monimuotoisuuden vuoksi. |
| --- | --- |

1.9

ETSK korostaa, että tilastoterminologia on pyrittävä koordinoimaan mahdollisimman hyvin 27 jäsenvaltion EU:ssa esiintyvän monimuotoisuuden vuoksi.

| 1.10 | Jotta tilastotietojen neutraalisuus ja tilastoja koskevien käytännesääntöjen sisältämien muiden periaatteiden (kuten tilastosalaisuuden) noudattaminen voidaan taata entistä paremmin, ETSK:n mielestä on olennaisen tärkeää valvoa niiden yksityisten virastojen toimintaa, jotka toimivat suoraan tai välillisesti Euroopan tilastojärjestelmän puitteissa. |
| --- | --- |

1.10

Jotta tilastotietojen neutraalisuus ja tilastoja koskevien käytännesääntöjen sisältämien muiden periaatteiden (kuten tilastosalaisuuden) noudattaminen voidaan taata entistä paremmin, ETSK:n mielestä on olennaisen tärkeää valvoa niiden yksityisten virastojen toimintaa, jotka toimivat suoraan tai välillisesti Euroopan tilastojärjestelmän puitteissa.

2.   Ehdotuksen sisältö

| 2.1 | Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 322/97 (2) edellytetään, että laaditaan monivuotinen yhteisön tilasto-ohjelma (3), jossa määritellään lähestymistavat, pääasialliset alat ja suunniteltujen toimenpiteiden tavoitteet enintään viiden vuoden ajaksi ja joka muodostaa puitteet kaikkien yhteisön tilastojen tuottamiselle. Yhteisön tilasto-ohjelma pannaan täytäntöön toteuttamalla vuosittaisia työohjelmia, joissa esitetään yksityiskohtaisesti kunkin vuoden tavoitteet, sekä antamalla erityislainsäädäntöä tärkeimpiä toimia varten. Tilasto-ohjelmasta tulee esittää edistymistä koskeva välikertomus sekä ohjelmakauden päätyttyä virallinen arviointi. |
| --- | --- |

2.1

Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 322/97 (2) edellytetään, että laaditaan monivuotinen yhteisön tilasto-ohjelma (3), jossa määritellään lähestymistavat, pääasialliset alat ja suunniteltujen toimenpiteiden tavoitteet enintään viiden vuoden ajaksi ja joka muodostaa puitteet kaikkien yhteisön tilastojen tuottamiselle. Yhteisön tilasto-ohjelma pannaan täytäntöön toteuttamalla vuosittaisia työohjelmia, joissa esitetään yksityiskohtaisesti kunkin vuoden tavoitteet, sekä antamalla erityislainsäädäntöä tärkeimpiä toimia varten. Tilasto-ohjelmasta tulee esittää edistymistä koskeva välikertomus sekä ohjelmakauden päätyttyä virallinen arviointi.

| 2.2 | Tätä taustaa vasten nyt käsiteltävänä olevan, perustamissopimuksen 285 artiklaan perustuvan päätösehdotuksen tavoitteena on luoda kattava strateginen ohjelma yhteisön virallisia tilastoja varten. Sen tulisi kattaa tuotteiden ja palvelujen tuottaminen ja toimittaminen käyttäjille, tilastojen laadun parantaminen sekä Euroopan tilastojärjestelmän (4) jatkokehittäminen. |
| --- | --- |

2.2

Tätä taustaa vasten nyt käsiteltävänä olevan, perustamissopimuksen 285 artiklaan perustuvan päätösehdotuksen tavoitteena on luoda kattava strateginen ohjelma yhteisön virallisia tilastoja varten. Sen tulisi kattaa tuotteiden ja palvelujen tuottaminen ja toimittaminen käyttäjille, tilastojen laadun parantaminen sekä Euroopan tilastojärjestelmän (4) jatkokehittäminen.

| 2.3 | Yhteisön virallisten tilastojen pääasiallisena tarkoituksena on tuottaa säännöllisesti yhteisön politiikkojen kehittämisen, seurannan ja arvioinnin tueksi havainnollisia, luotettavia, objektiivisia, vertailukelpoisia ja johdonmukaisia tietoja. Eräillä aloilla yhteisön toimielimet käyttävät tilastotietoja myös suoraan keskeisten politiikkojen hallintaan. |
| --- | --- |

2.3

Yhteisön virallisten tilastojen pääasiallisena tarkoituksena on tuottaa säännöllisesti yhteisön politiikkojen kehittämisen, seurannan ja arvioinnin tueksi havainnollisia, luotettavia, objektiivisia, vertailukelpoisia ja johdonmukaisia tietoja. Eräillä aloilla yhteisön toimielimet käyttävät tilastotietoja myös suoraan keskeisten politiikkojen hallintaan.

| 2.4 | Yhteisön tilasto-ohjelma vuosiksi 2008-2012 perustuu seuraaviin poliittisiin painopisteisiin:






  — | vauraus, kilpailukyky ja kasvu |
| --- | --- | --- |

2.4

Yhteisön tilasto-ohjelma vuosiksi 2008-2012 perustuu seuraaviin poliittisiin painopisteisiin:

—

vauraus, kilpailukyky ja kasvu

| — | yhteisvastuullisuus, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja kestävä kehitys |
| --- | --- |

—

yhteisvastuullisuus, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja kestävä kehitys

| — | turvallisuus |
| --- | --- |

—

turvallisuus

| — | Euroopan unionin laajentuminen edelleen. |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin laajentuminen edelleen.

| 2.5 | Komissio kuuli päätösehdotusta laatiessaan eri sidosryhmiä, kuten EU:n jäsenvaltioita, EFTA-maita, jäsenehdokasmaita sekä Euroopan tilastojärjestelmän teknisiä työryhmiä. Euroopan talous- ja sosiaalitilastoja käsittelevä neuvoa-antava komitea (CEIES) (5) sekä raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitea (CMFB) (6) ovat antaneet lausuntonsa ehdotuksesta. |
| --- | --- |

2.5

Komissio kuuli päätösehdotusta laatiessaan eri sidosryhmiä, kuten EU:n jäsenvaltioita, EFTA-maita, jäsenehdokasmaita sekä Euroopan tilastojärjestelmän teknisiä työryhmiä. Euroopan talous- ja sosiaalitilastoja käsittelevä neuvoa-antava komitea (CEIES) (5) sekä raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitea (CMFB) (6) ovat antaneet lausuntonsa ehdotuksesta.

| 2.6 | Lähestymistapaa valitessaan komissiolla on ollut kaksi vaihtoehtoa eli ”rajoitettu” ja ”kokonaisvaltainen”, joista komissio on valinnut jälkimmäisen. Se on ottanut huomioon kolme näkökohtaa: Euroopan tilastojärjestelmän kapasiteetin ja tehokkuuden, sen täytäntöönpanosta jäsenvaltioille aiheutuvat kustannukset sekä yrityksille ja kotitalouksille aiheutuvan taakan. |
| --- | --- |

2.6

Lähestymistapaa valitessaan komissiolla on ollut kaksi vaihtoehtoa eli ”rajoitettu” ja ”kokonaisvaltainen”, joista komissio on valinnut jälkimmäisen. Se on ottanut huomioon kolme näkökohtaa: Euroopan tilastojärjestelmän kapasiteetin ja tehokkuuden, sen täytäntöönpanosta jäsenvaltioille aiheutuvat kustannukset sekä yrityksille ja kotitalouksille aiheutuvan taakan.

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK on vuosien varrella antanut useita lausuntoja tilasto-ohjelmista (7) ja unionin tilastopolitiikan erilaisista erityisnäkökohdista. Komitea on yleisesti ottaen korostanut johdonmukaisesti tilastojärjestelmän merkitystä unionin taloudellisten, sosiaalisten ja poliittisten tavoitteiden saavuttamiselle sekä tarvetta tukea ja vahvistaa Eurostatia, joka on keskeinen tekijä järjestelmän toiminnan kannalta, ja myös jäsenvaltioiden tilastoelimiä jäsenvaltioiden päätösvaltaan kuuluvilla aloilla. |
| --- | --- |

3.1

ETSK on vuosien varrella antanut useita lausuntoja tilasto-ohjelmista (7) ja unionin tilastopolitiikan erilaisista erityisnäkökohdista. Komitea on yleisesti ottaen korostanut johdonmukaisesti tilastojärjestelmän merkitystä unionin taloudellisten, sosiaalisten ja poliittisten tavoitteiden saavuttamiselle sekä tarvetta tukea ja vahvistaa Eurostatia, joka on keskeinen tekijä järjestelmän toiminnan kannalta, ja myös jäsenvaltioiden tilastoelimiä jäsenvaltioiden päätösvaltaan kuuluvilla aloilla.

| 3.2 | ETSK vahvistaa toistamiseen nämä perusteet ja mainitsee lisäksi kolme muuta käsillä olevaan päätökseen liittyvää seikkaa, joiden vuoksi paras mahdollinen tilastojärjestelmä on välttämätön: EU:n rooli maailmanlaajuisena toimijana, Lissabonin tavoitteiden saavuttaminen sekä laajentuminen, sillä 27 valtion tilastojen koordinointi on ennennäkemätön haaste. Lyhyesti sanottuna unionin menestykselle on tärkeää muun muassa sen tilastojärjestelmän tehokkuus. |
| --- | --- |

3.2

ETSK vahvistaa toistamiseen nämä perusteet ja mainitsee lisäksi kolme muuta käsillä olevaan päätökseen liittyvää seikkaa, joiden vuoksi paras mahdollinen tilastojärjestelmä on välttämätön: EU:n rooli maailmanlaajuisena toimijana, Lissabonin tavoitteiden saavuttaminen sekä laajentuminen, sillä 27 valtion tilastojen koordinointi on ennennäkemätön haaste. Lyhyesti sanottuna unionin menestykselle on tärkeää muun muassa sen tilastojärjestelmän tehokkuus.

| 3.3 | Vuodet 2008-2012 kattavalle viisivuotisohjelmalle on varattu määrärahoja 274,2 miljoonaa euroa, joka on 24,3 prosenttia enemmän kuin ohjelmakaudelle 2003-2007 varatut toimintamäärärahat. On kuitenkin otettava huomioon muita tekijöitä, joita kyseisessä kokonaismäärässä ei ole huomioitu (8). Mikäli summaan lisätään hallintokulut sekä jäsenvaltioiden tai muiden elinten rahoitusosuudet, maksusitoumusmäärärahojen yhteissumma nousee 739,34 miljoonaan euroon. |
| --- | --- |

3.3

Vuodet 2008-2012 kattavalle viisivuotisohjelmalle on varattu määrärahoja 274,2 miljoonaa euroa, joka on 24,3 prosenttia enemmän kuin ohjelmakaudelle 2003-2007 varatut toimintamäärärahat. On kuitenkin otettava huomioon muita tekijöitä, joita kyseisessä kokonaismäärässä ei ole huomioitu (8). Mikäli summaan lisätään hallintokulut sekä jäsenvaltioiden tai muiden elinten rahoitusosuudet, maksusitoumusmäärärahojen yhteissumma nousee 739,34 miljoonaan euroon.

| 3.4 | Tilastoalan hallinto: Euroopan tilastoja koskevien käytännesääntöjen (9) mukaan kansallisten viranomaisten ja yhteisön tilastoviranomaisen on






  a) | luotava sellainen institutionaalinen ja organisatorinen ympäristö, joka edistää virallisia tilastoja tuottavien ja jakavien kansallisten ja yhteisön tilastoviranomaisten tehokkuutta ja uskottavuutta |
| --- | --- | --- |

3.4

Tilastoalan hallinto: Euroopan tilastoja koskevien käytännesääntöjen (9) mukaan kansallisten viranomaisten ja yhteisön tilastoviranomaisen on

a)

luotava sellainen institutionaalinen ja organisatorinen ympäristö, joka edistää virallisia tilastoja tuottavien ja jakavien kansallisten ja yhteisön tilastoviranomaisten tehokkuutta ja uskottavuutta

| b) | noudatettava eurooppalaisia standardeja, suuntaviivoja ja hyviä käytänteitä kansallisten ja yhteisön tilastoviranomaisten käyttämissä prosesseissa virallisten tilastojen organisointia, keruuta, käsittelyä ja jakamista varten ja pyrittävä saavuttamaan mainetta hyvästä hallinnosta ja tehokkuudesta näiden tilastojen uskottavuuden vahvistamiseksi |
| --- | --- |

b)

noudatettava eurooppalaisia standardeja, suuntaviivoja ja hyviä käytänteitä kansallisten ja yhteisön tilastoviranomaisten käyttämissä prosesseissa virallisten tilastojen organisointia, keruuta, käsittelyä ja jakamista varten ja pyrittävä saavuttamaan mainetta hyvästä hallinnosta ja tehokkuudesta näiden tilastojen uskottavuuden vahvistamiseksi

| c) | varmistettava, että yhteisön tilastoissa noudatetaan eurooppalaisia laatustandardeja ja että tilastot vastaavat Euroopan unionin toimielinten, hallitusten, tutkimuslaitosten, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, yritysten ja laajan yleisön tarpeita. |
| --- | --- |

c)

varmistettava, että yhteisön tilastoissa noudatetaan eurooppalaisia laatustandardeja ja että tilastot vastaavat Euroopan unionin toimielinten, hallitusten, tutkimuslaitosten, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, yritysten ja laajan yleisön tarpeita.

| 3.5 | Yhteisön tilasto-ohjelmassa vuosiksi 2008-2012 ehdotetaan 32:ta monialaista tavoitetta (jotka esitellään yksityiskohtaisesti päätösehdotuksen liitteessä I) ja luetellaan lähes 90 tavoitetta ja käytännön toimea (liite II), jotka koskevat sekä yleisiä toimintalinjoja että 18:aa yhteisöpolitiikan erityisalaa. |
| --- | --- |

3.5

Yhteisön tilasto-ohjelmassa vuosiksi 2008-2012 ehdotetaan 32:ta monialaista tavoitetta (jotka esitellään yksityiskohtaisesti päätösehdotuksen liitteessä I) ja luetellaan lähes 90 tavoitetta ja käytännön toimea (liite II), jotka koskevat sekä yleisiä toimintalinjoja että 18:aa yhteisöpolitiikan erityisalaa.

| 3.5.1 | Ohjelmassa määritellään suunnitellut toimenpiteet seuraavilla pääasiallisilla aloilla:






  — | tavaroiden vapaa liikkuvuus |
| --- | --- | --- |

3.5.1

Ohjelmassa määritellään suunnitellut toimenpiteet seuraavilla pääasiallisilla aloilla:

—

tavaroiden vapaa liikkuvuus

| — | maatalous |
| --- | --- |

—

maatalous

| — | henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus |
| --- | --- |

—

henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus

| — | viisumi-, turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikka sekä muut henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen liittyvät politiikat |
| --- | --- |

—

viisumi-, turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikka sekä muut henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen liittyvät politiikat

| — | liikenne |
| --- | --- |

—

liikenne

| — | kilpailua, verotusta ja lainsäädännön lähentämistä koskevat yhteiset säännöt |
| --- | --- |

—

kilpailua, verotusta ja lainsäädännön lähentämistä koskevat yhteiset säännöt

| — | talous- ja rahapolitiikka |
| --- | --- |

—

talous- ja rahapolitiikka

| — | työllisyys |
| --- | --- |

—

työllisyys

| — | yhteinen kauppapolitiikka |
| --- | --- |

—

yhteinen kauppapolitiikka

| — | tulliyhteistyö |
| --- | --- |

—

tulliyhteistyö

| — | sosiaalipolitiikka, koulutus, ammatillinen koulutus ja nuoriso |
| --- | --- |

—

sosiaalipolitiikka, koulutus, ammatillinen koulutus ja nuoriso

| — | kulttuuri |
| --- | --- |

—

kulttuuri

| — | kansanterveys |
| --- | --- |

—

kansanterveys

| — | kuluttajansuoja |
| --- | --- |

—

kuluttajansuoja

| — | Euroopan laajuiset verkot |
| --- | --- |

—

Euroopan laajuiset verkot

| — | teollisuus (tietoyhteiskuntaa koskevat tilastot mukaan luettuina) |
| --- | --- |

—

teollisuus (tietoyhteiskuntaa koskevat tilastot mukaan luettuina)

| — | taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus |
| --- | --- |

—

taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

| — | tutkimus ja teknologinen kehittäminen |
| --- | --- |

—

tutkimus ja teknologinen kehittäminen

| — | ympäristö |
| --- | --- |

—

ympäristö

| — | kehitysyhteistyö |
| --- | --- |

—

kehitysyhteistyö

| — | taloudellinen, tekninen ja rahoitusyhteistyö kolmansien maiden kanssa. |
| --- | --- |

—

taloudellinen, tekninen ja rahoitusyhteistyö kolmansien maiden kanssa.

4.   Erityistä

| 4.1 | Kun otetaan huomioon vuosiksi 2008-2012 laaditun ohjelman kunnianhimoiset tavoitteet ja se, että ohjelmaan kuuluu nyt Eurostatin ja 27 jäsenvaltion tilastolaitosten toiminnan tiivis koordinointi, on syytä korostaa tarvetta asettaa tilastotyö etusijalle ja käyttää olemassa olevia rajallisia resursseja mahdollisimman tehokkaasti. |
| --- | --- |

4.1

Kun otetaan huomioon vuosiksi 2008-2012 laaditun ohjelman kunnianhimoiset tavoitteet ja se, että ohjelmaan kuuluu nyt Eurostatin ja 27 jäsenvaltion tilastolaitosten toiminnan tiivis koordinointi, on syytä korostaa tarvetta asettaa tilastotyö etusijalle ja käyttää olemassa olevia rajallisia resursseja mahdollisimman tehokkaasti.

| 4.2 | Ehdotetun päätöksen 4 artiklassa viitataan tilastoalan prioriteettien määrittelyyn, jotta käytettävissä olevia resursseja voidaan hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla. Siinä ei kuitenkaan täsmennetä, mitkä ovat ne kriteerit tai keinot, joiden avulla kyseiset prioriteetit määritellään. Määrittelyä vaikeuttaa lisäksi se, että samalla todetaan olevan tarpeen vahvistaa tai luoda uusia toiminta-aloja. |
| --- | --- |

4.2

Ehdotetun päätöksen 4 artiklassa viitataan tilastoalan prioriteettien määrittelyyn, jotta käytettävissä olevia resursseja voidaan hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla. Siinä ei kuitenkaan täsmennetä, mitkä ovat ne kriteerit tai keinot, joiden avulla kyseiset prioriteetit määritellään. Määrittelyä vaikeuttaa lisäksi se, että samalla todetaan olevan tarpeen vahvistaa tai luoda uusia toiminta-aloja.

| 4.3 | ETSK yhtyy näkemykseen, jonka mukaan ”Internetin kapasiteetin ja saatavuuden nopea kehittyminen tekee siitä ensisijaisen välineen tilastotietojen jakamiseen tulevaisuudessa. Se lisää huomattavasti potentiaalista käyttäjäkuntaa ja luo siten uusia mahdollisuuksia jakelulle.” (10) Tämän tavoitteen saavuttaminen edellyttää, että tietojen esittämistapa on niin selkeä ja niiden lukeminen niin helppoa ja miellyttävää kuin nykytekniikalla on suinkin mahdollista. Lisäksi on otettava huomioon, että Eurostatin Internet-sivut luovat kuvaa Euroopan unionista. |
| --- | --- |

4.3

ETSK yhtyy näkemykseen, jonka mukaan ”Internetin kapasiteetin ja saatavuuden nopea kehittyminen tekee siitä ensisijaisen välineen tilastotietojen jakamiseen tulevaisuudessa. Se lisää huomattavasti potentiaalista käyttäjäkuntaa ja luo siten uusia mahdollisuuksia jakelulle.” (10) Tämän tavoitteen saavuttaminen edellyttää, että tietojen esittämistapa on niin selkeä ja niiden lukeminen niin helppoa ja miellyttävää kuin nykytekniikalla on suinkin mahdollista. Lisäksi on otettava huomioon, että Eurostatin Internet-sivut luovat kuvaa Euroopan unionista.

| 4.4 | ETSK yhtyy toteamukseen, että yhteistyötä Eurostatin ja kansallisten tilastolaitosten välillä on lisättävä (11). Komitea huomauttaa kuitenkin, että päätösehdotuksessa ei yksilöidä eikä määritellä keinoja kyseisen yhteistyön vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

4.4

ETSK yhtyy toteamukseen, että yhteistyötä Eurostatin ja kansallisten tilastolaitosten välillä on lisättävä (11). Komitea huomauttaa kuitenkin, että päätösehdotuksessa ei yksilöidä eikä määritellä keinoja kyseisen yhteistyön vahvistamiseksi.

| 4.5 | Yhteisön tilastoalat ja -prioriteetit. ETSK huomauttaa, että tilastojärjestelmässä keskitytään pääasiallisesti taloudellisiin näkökohtiin — kuten tämän lausunnon kohdassa 3.5.1 olevasta suunniteltujen toimenpiteiden luettelosta käy ilmi. Sosiaalisista näkökohdista, joilla on välitön vaikutus unionin kansalaisten elämään, tarjotaan taas liian vähän tietoa. Komitea huomauttaa niin ikään, että toisin kuin muut alat, sosiaalipolitiikka nivoutuu läheisesti koulutus-, ammattikoulutus- ja nuorisopolitiikkaan. |
| --- | --- |

4.5

Yhteisön tilastoalat ja -prioriteetit. ETSK huomauttaa, että tilastojärjestelmässä keskitytään pääasiallisesti taloudellisiin näkökohtiin — kuten tämän lausunnon kohdassa 3.5.1 olevasta suunniteltujen toimenpiteiden luettelosta käy ilmi. Sosiaalisista näkökohdista, joilla on välitön vaikutus unionin kansalaisten elämään, tarjotaan taas liian vähän tietoa. Komitea huomauttaa niin ikään, että toisin kuin muut alat, sosiaalipolitiikka nivoutuu läheisesti koulutus-, ammattikoulutus- ja nuorisopolitiikkaan.

Bryssel 30. toukokuuta 2007.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 285 artiklan 2 kohta.

1

(2)  EYVL L 52, 22.2.1997, s. 1.

2

(3)  3 artiklan 1 kohta.

3

(4)  Kumppanuusyhteistyö, jota tekevät Eurostat, kansalliset tilastoviranomaiset ja jäsenvaltioissa eurooppalaisten tilastojen tuottamisesta ja levittämisestä vastaavat muut kansalliset viranomaiset.

4

(5)  Perustettu neuvoston päätöksellä 91/116/ETY (jota on muutettu neuvoston päätöksellä 97/255/EY).

5

(6)  Neuvoston päätös 91/115/ETY (jota on muutettu neuvoston päätöksellä 96/174/EY).

6

(7)  ETSK antoi vuonna 1998 lausunnon aiheesta ”Ehdotus neuvoston päätökseksi yhteisön tilasto-ohjelmasta vuosiksi 1998-2002”, EYVL C 235, 27.7.1998, s. 60, ja vuonna 2002 lausunnon aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisön tilasto-ohjelmasta vuosiksi 2003-2007”, EYVL C 125, 27.5.2002, s. 17.

7

(8)  Henkilöstö- ja hallintomenot, toimintamäärärahat muista tilastoalan budjettikohdista, joita voitaisiin lisäksi käyttää uusien sääntelytarpeiden kattamiseksi vuosina 2008-2012 (Edicom-tyyppiset toimet), muiden pääosastojen omista budjettikohdistaan tarjoamat toimintamäärärahat sekä kansalliset ja alueelliset resurssit. Eurostat tekee omia toiminta- ja henkilöresurssiensa siirtoja pystyäkseen toteuttamaan ohjelman ensisijaiset toimet.

8

(9)  Komission suositus kansallisten ja yhteisön tilastoviranomaisten riippumattomuudesta, koskemattomuudesta ja vastuuvelvollisuudesta, KOM(2005) 217 lopullinen.

9

(10)  Liite I, kohta 3.6. ”Jakelu”.

10

(11)  Liite I, kohta 3.6. ”Jakelu”.

11

---

| 27.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 175/11 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 175/11

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus yhteisön alueella olevia avoimia työpaikkoja koskevista neljännesvuosittaisista tilastoista”

KOM(2007) 76 lopullinen

(2007/C 175/03)

Neuvosto päätti 4. huhtikuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean työvaliokunta päätti 24. huhtikuuta 2007 antaa asian valmistelun ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” -erityisjaoston tehtäväksi.

Asian kiireellisyyden vuoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitea nimesi 30.-31. maaliskuuta 2007 pitämässään 436. täysistunnossa (31. päivän kokouksessa) yleisesittelijäksi Susanna Florion ja hyväksyi seuraavan lausunnon yksimielisesti.

1.   Johdanto

| 1.1 | Luotettavien ja laadukkaiden tilastotietojen saatavuus on institutionaalisille, taloudellisille ja yhteiskunnallisille toimijoille välttämätön väline lainsäädännössä tehtyjen tiettyjen valintojen toimivuuden seuraamiseksi ja arvioimiseksi sekä tulevien päätösten tukemiseksi. |
| --- | --- |

1.1

Luotettavien ja laadukkaiden tilastotietojen saatavuus on institutionaalisille, taloudellisille ja yhteiskunnallisille toimijoille välttämätön väline lainsäädännössä tehtyjen tiettyjen valintojen toimivuuden seuraamiseksi ja arvioimiseksi sekä tulevien päätösten tukemiseksi.

| 1.2 | Mahdollisimman täsmällinen ja hyvin todellisuutta vastaava kuva nykytilanteesta on välttämätön osatekijä, kun pyritään toteuttamaan parhaita mahdollisia politiikkoja. |
| --- | --- |

1.2

Mahdollisimman täsmällinen ja hyvin todellisuutta vastaava kuva nykytilanteesta on välttämätön osatekijä, kun pyritään toteuttamaan parhaita mahdollisia politiikkoja.

| 1.3 | Tämä pätee erityisesti Euroopan työllisyyttä koskeviin tilastoihin, kun halutaan tarkastella jäsenvaltioiden saavuttamaa edistystä Lissabonin strategiassa asetettujen tavoitteiden kannalta. |
| --- | --- |

1.3

Tämä pätee erityisesti Euroopan työllisyyttä koskeviin tilastoihin, kun halutaan tarkastella jäsenvaltioiden saavuttamaa edistystä Lissabonin strategiassa asetettujen tavoitteiden kannalta.

| 1.4 | Jotta työmarkkinoiden kehityksestä Euroopan unionissa saataisiin selkeä kuva, on hyvin tärkeää tietää, millä aloilla ja alueilla avoimia työpaikkoja on ja kuinka paljon niitä on. Avoimet työpaikat heijastavat talouden alojen suhdannevaihteluita ja voivat tarjota hyödyllistä tietoa Euroopan alueista, joilla esiintyy huomattavaa työvoimapulaa tai toisaalta merkittävää talouden ja työllisyyden kasvua. |
| --- | --- |

1.4

Jotta työmarkkinoiden kehityksestä Euroopan unionissa saataisiin selkeä kuva, on hyvin tärkeää tietää, millä aloilla ja alueilla avoimia työpaikkoja on ja kuinka paljon niitä on. Avoimet työpaikat heijastavat talouden alojen suhdannevaihteluita ja voivat tarjota hyödyllistä tietoa Euroopan alueista, joilla esiintyy huomattavaa työvoimapulaa tai toisaalta merkittävää talouden ja työllisyyden kasvua.

| 1.5 | Avoimet työpaikat kuuluvat Euroopan talouden pääindikaattoreihin. Jos niistä on saatavilla lyhyen aikavälin tietoja, ne ovat lisäksi hyödyllisiä Euroopan keskuspankille ja komissiolle pyrittäessä mittaamaan taloudellisen kehityksen vaikutuksia tietyillä aloilla sekä punnitsemaan rahapolitiikkaan liittyviä päätöksiä. |
| --- | --- |

1.5

Avoimet työpaikat kuuluvat Euroopan talouden pääindikaattoreihin. Jos niistä on saatavilla lyhyen aikavälin tietoja, ne ovat lisäksi hyödyllisiä Euroopan keskuspankille ja komissiolle pyrittäessä mittaamaan taloudellisen kehityksen vaikutuksia tietyillä aloilla sekä punnitsemaan rahapolitiikkaan liittyviä päätöksiä.

| 1.6 | Maaliskuussa 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmiin perustuvan Lissabonin strategian uudelleenkäynnistämisen tärkeimpiin tavoitteisiin sisältyy uusien ja laadukkaiden työpaikkojen luominen. Tämä on väistämättä lisännyt tarvetta saada aiempaa tarkempia tilastotietoja työvoiman tarpeesta. |
| --- | --- |

1.6

Maaliskuussa 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmiin perustuvan Lissabonin strategian uudelleenkäynnistämisen tärkeimpiin tavoitteisiin sisältyy uusien ja laadukkaiden työpaikkojen luominen. Tämä on väistämättä lisännyt tarvetta saada aiempaa tarkempia tilastotietoja työvoiman tarpeesta.

| 1.7 | Euroopan työllisyysstrategiaan liittyvät kasvua ja työllisyyttä koskevat yhdennetyt suuntaviivat vuosiksi 2005-2008 ja talouspolitiikan laajat suuntaviivat edellyttävät Euroopan tason rakenteellisia ja kattavia tietoja avoimista työpaikoista, jotta voidaan analysoida työvoiman kysynnän tasoa ja rakennetta. |
| --- | --- |

1.7

Euroopan työllisyysstrategiaan liittyvät kasvua ja työllisyyttä koskevat yhdennetyt suuntaviivat vuosiksi 2005-2008 ja talouspolitiikan laajat suuntaviivat edellyttävät Euroopan tason rakenteellisia ja kattavia tietoja avoimista työpaikoista, jotta voidaan analysoida työvoiman kysynnän tasoa ja rakennetta.

| 1.8 | Luotettavat ja säännöllisesti ajantasaistetut tilastotiedot antavat myös yksittäisille jäsenvaltioille mahdollisuuden tarkastella työmarkkinoita ja mukauttaa työmarkkinapoliittiset päätöksensä tarvittaessa myös aluekohtaisesti. |
| --- | --- |

1.8

Luotettavat ja säännöllisesti ajantasaistetut tilastotiedot antavat myös yksittäisille jäsenvaltioille mahdollisuuden tarkastella työmarkkinoita ja mukauttaa työmarkkinapoliittiset päätöksensä tarvittaessa myös aluekohtaisesti.

2.   Komission ehdotus

| 2.1 | Avoimia ja täytettyjä työpaikkoja koskevia kansallisia tietoja on kerätty ns. herrasmiessopimuksen pohjalta vuodesta 2003 lähtien, toisin sanoen epävirallisesti. Vaikka sopimus on tarjonnut jäsenvaltioille joustavuutta ja riippumattomuutta, se ei ole täysin kyennyt täyttämään tietojen käyttäjien tarpeita. |
| --- | --- |

2.1

Avoimia ja täytettyjä työpaikkoja koskevia kansallisia tietoja on kerätty ns. herrasmiessopimuksen pohjalta vuodesta 2003 lähtien, toisin sanoen epävirallisesti. Vaikka sopimus on tarjonnut jäsenvaltioille joustavuutta ja riippumattomuutta, se ei ole täysin kyennyt täyttämään tietojen käyttäjien tarpeita.

| 2.2 | Tähän mennessä neljä jäsenvaltiota ei ole lähettänyt Eurostatille tietojaan, ja toimitetut tiedot eivät aina ole täysin vertailukelpoisia. Euroopan keskuspankin ja komission vaatimukset tietojen kattavuudesta, ajantasaisuudesta ja yhdenmukaisuudesta eivät aina täyty neljännesvuosittaisen tiedonkeruun yhteydessä. |
| --- | --- |

2.2

Tähän mennessä neljä jäsenvaltiota ei ole lähettänyt Eurostatille tietojaan, ja toimitetut tiedot eivät aina ole täysin vertailukelpoisia. Euroopan keskuspankin ja komission vaatimukset tietojen kattavuudesta, ajantasaisuudesta ja yhdenmukaisuudesta eivät aina täyty neljännesvuosittaisen tiedonkeruun yhteydessä.

| 2.3 | Työllisyyskomitean ehdotuksesta syntyneellä asetusehdotuksella (KOM(2007) 76 lopullinen) komissio pyrkii siis luomaan säännöt, joiden avulla saadaan vertailukelpoisia tietoja avoimista työpaikoista tiettyinä aikoina. |
| --- | --- |

2.3

Työllisyyskomitean ehdotuksesta syntyneellä asetusehdotuksella (KOM(2007) 76 lopullinen) komissio pyrkii siis luomaan säännöt, joiden avulla saadaan vertailukelpoisia tietoja avoimista työpaikoista tiettyinä aikoina.

| 2.4 | Ehdotusta valmisteltaessa on kuultu asiantuntijoita ja tilasto-ohjelmakomiteaa sekä harkittu erilaisia vaihtoehtoja. Käsillä olevan asetusehdotuksen mukaan vuosittaisten rakennetilastojen keruu suoritetaan lyhyellä aikavälillä edelleen ns. herrasmiessopimuksen puitteissa. |
| --- | --- |

2.4

Ehdotusta valmisteltaessa on kuultu asiantuntijoita ja tilasto-ohjelmakomiteaa sekä harkittu erilaisia vaihtoehtoja. Käsillä olevan asetusehdotuksen mukaan vuosittaisten rakennetilastojen keruu suoritetaan lyhyellä aikavälillä edelleen ns. herrasmiessopimuksen puitteissa.

| 2.5 | Ehdotuksessa keskitytään siis pääasiassa sääntöihin, jotka koskevat neljännesvuosittaisten tietojen keräämistä avoimista työpaikoista. Tämän asetuksen toimivuudesta saatavan kokemuksen perusteella voidaan tulevaisuudessa harkita uutta asetusta, jonka avulla voitaisiin täyttää vuosittaisia tietoja koskevat tarpeet. |
| --- | --- |

2.5

Ehdotuksessa keskitytään siis pääasiassa sääntöihin, jotka koskevat neljännesvuosittaisten tietojen keräämistä avoimista työpaikoista. Tämän asetuksen toimivuudesta saatavan kokemuksen perusteella voidaan tulevaisuudessa harkita uutta asetusta, jonka avulla voitaisiin täyttää vuosittaisia tietoja koskevat tarpeet.

| 2.6 | Kultakin taloudelliselta toimialalta tarvittavan yksityiskohtaisuuden tason määrittelemiseksi on sovellettava tällä hetkellä voimassa olevaa Euroopan yhteisön tilastollista toimialaluokitusta (NACE). |
| --- | --- |

2.6

Kultakin taloudelliselta toimialalta tarvittavan yksityiskohtaisuuden tason määrittelemiseksi on sovellettava tällä hetkellä voimassa olevaa Euroopan yhteisön tilastollista toimialaluokitusta (NACE).

| 2.7 | Jäsenvaltiot voivat vapaasti päättää turvautua hallinnollisiin lähteisiin tai rajoittaa tarkasteltavien toimialojen määrää yrityksille koituvien rasitusten keventämiseksi (5 artikla). Tietyt laatuvaatimukset on kuitenkin säilytettävä aina kun mahdollista. |
| --- | --- |

2.7

Jäsenvaltiot voivat vapaasti päättää turvautua hallinnollisiin lähteisiin tai rajoittaa tarkasteltavien toimialojen määrää yrityksille koituvien rasitusten keventämiseksi (5 artikla). Tietyt laatuvaatimukset on kuitenkin säilytettävä aina kun mahdollista.

| 2.8 | Komission ehdotukseen (8 artikla) sisältyy toteutettavuustutkimusten käyttö jäsenvaltioissa, joiden on vaikea toimittaa tietoja






  a) | yrityksistä, joissa on alle 10 työntekijää ja/tai |
| --- | --- | --- |

2.8

Komission ehdotukseen (8 artikla) sisältyy toteutettavuustutkimusten käyttö jäsenvaltioissa, joiden on vaikea toimittaa tietoja

a)

yrityksistä, joissa on alle 10 työntekijää ja/tai

| b) | seuraavilta aloilta:






  i) | maatalous, metsätalous ja kalastus |
| --- | --- | --- |

b)

seuraavilta aloilta:

i)

maatalous, metsätalous ja kalastus

| ii) | julkinen hallinto ja maanpuolustus, pakollinen sosiaalivakuutus |
| --- | --- |

ii)

julkinen hallinto ja maanpuolustus, pakollinen sosiaalivakuutus

| iii) | koulutus |
| --- | --- |

iii)

koulutus

| iv) | terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelut |
| --- | --- |

iv)

terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelut

| v) | taiteet, viihde ja virkistys |
| --- | --- |

v)

taiteet, viihde ja virkistys

| vi) | järjestöjen toiminta, tietokoneiden, henkilökohtaisten ja kotitaloustavaroiden korjaus ja muut henkilökohtaiset palvelut. |
| --- | --- |

vi)

järjestöjen toiminta, tietokoneiden, henkilökohtaisten ja kotitaloustavaroiden korjaus ja muut henkilökohtaiset palvelut.

| 2.9 | Jäsenvaltiot saavat alkuvaiheessa eli kolmen ensimmäisen vuoden aikana rahoitustukea EU:lta. Rahoitus sisältyy ensimmäisen kolmen vuoden aikana työllisyyttä ja sosiaalista yhteisvastuuta koskevaan yhteisön Progress-ohjelmaan (1) (9 artikla). Sen avulla voidaan tehdä innovaatiota ja tiedonkeruun kehittämistä koskevia aloitteita herrasmiessopimuksen päättämisen lisäksi. |
| --- | --- |

2.9

Jäsenvaltiot saavat alkuvaiheessa eli kolmen ensimmäisen vuoden aikana rahoitustukea EU:lta. Rahoitus sisältyy ensimmäisen kolmen vuoden aikana työllisyyttä ja sosiaalista yhteisvastuuta koskevaan yhteisön Progress-ohjelmaan (1) (9 artikla). Sen avulla voidaan tehdä innovaatiota ja tiedonkeruun kehittämistä koskevia aloitteita herrasmiessopimuksen päättämisen lisäksi.

3.   Päätelmät ja suositukset

| 3.1 | ETSK korostaa, että on tärkeää saada Euroopan työllisyystilanteesta nykyistä johdonmukaisempia ja luotettavampia tilastoja. Näin ollen se arvostaa ja tukee komission pyrkimyksiä laatia sääntelykehys, jonka avulla saadaan avoimista työpaikoista ajantasaisia, vertailukelpoisia ja asianmukaisia tilastotietoja Euroopan tasolla. |
| --- | --- |

3.1

ETSK korostaa, että on tärkeää saada Euroopan työllisyystilanteesta nykyistä johdonmukaisempia ja luotettavampia tilastoja. Näin ollen se arvostaa ja tukee komission pyrkimyksiä laatia sääntelykehys, jonka avulla saadaan avoimista työpaikoista ajantasaisia, vertailukelpoisia ja asianmukaisia tilastotietoja Euroopan tasolla.

| 3.2 | Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttaminen erityisesti talouden ja työllisyyden osalta edellyttää säännöllistä ja tehokasta tilastollista tukea, joka on kaikkien tilastojen käyttäjien sekä taloudellisten, yhteiskunnallisten ja institutionaalisten toimijoiden saatavilla sekä unionin että kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

3.2

Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttaminen erityisesti talouden ja työllisyyden osalta edellyttää säännöllistä ja tehokasta tilastollista tukea, joka on kaikkien tilastojen käyttäjien sekä taloudellisten, yhteiskunnallisten ja institutionaalisten toimijoiden saatavilla sekä unionin että kansallisella tasolla.

| 3.3 | ETSK on samaa mieltä myös eurooppalaisen sääntelyvälineen valinnasta, koska ehdotus, samoin kuin useimmat tilastotoimetkin, edellyttävät tarkkaa ja yhdenmukaista soveltamista koko yhteisön alueella. |
| --- | --- |

3.3

ETSK on samaa mieltä myös eurooppalaisen sääntelyvälineen valinnasta, koska ehdotus, samoin kuin useimmat tilastotoimetkin, edellyttävät tarkkaa ja yhdenmukaista soveltamista koko yhteisön alueella.

| 3.4 | Päätös ainoastaan neljännesvuosittain kerättävien tietojen sisällyttämisestä asetusehdotukseen ja vuosittaisten rakenteellisten tietojen keräämisen jatkamisesta epävirallisen sopimuksen pohjalta perustunee siihen, että on suositeltavaa siirtyä asteittain ns. herrasmiessopimukseen perustuvasta tiedonkeruusta unionin asetukseen pohjautuvaan toimintaan. Siirtymäkauden aikana saatujen tulosten säännöllinen seuranta on erittäin tärkeää, ja ETSK toivoo, että lähitulevaisuudessa voitaisiin luoda kattavampi ja luotettavampi kehys joko vuosittaisten tietojen tai eurooppalaisten työmarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia koskevien neljännesvuosittaisten tietojen keräämiselle.
  ETKS pahoittelee sitä, ettei vaikutuksia ole vielä arvioitu. Se kuitenkin odottaa komission laativan vaikutustenarvioinnin ennen toissijaisen täytäntöönpanoasetuksen hyväksymistä, sillä eurooppalaisiin yrityksiin kohdistuvat kulut ja rasitteet periaatteessa kasvavat eikä tätä seikkaa tasapainoteta muun vähentämällä muuta selvitystoimintaa. |
| --- | --- |

3.4

Päätös ainoastaan neljännesvuosittain kerättävien tietojen sisällyttämisestä asetusehdotukseen ja vuosittaisten rakenteellisten tietojen keräämisen jatkamisesta epävirallisen sopimuksen pohjalta perustunee siihen, että on suositeltavaa siirtyä asteittain ns. herrasmiessopimukseen perustuvasta tiedonkeruusta unionin asetukseen pohjautuvaan toimintaan. Siirtymäkauden aikana saatujen tulosten säännöllinen seuranta on erittäin tärkeää, ja ETSK toivoo, että lähitulevaisuudessa voitaisiin luoda kattavampi ja luotettavampi kehys joko vuosittaisten tietojen tai eurooppalaisten työmarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia koskevien neljännesvuosittaisten tietojen keräämiselle.

ETKS pahoittelee sitä, ettei vaikutuksia ole vielä arvioitu. Se kuitenkin odottaa komission laativan vaikutustenarvioinnin ennen toissijaisen täytäntöönpanoasetuksen hyväksymistä, sillä eurooppalaisiin yrityksiin kohdistuvat kulut ja rasitteet periaatteessa kasvavat eikä tätä seikkaa tasapainoteta muun vähentämällä muuta selvitystoimintaa.

| 3.5 | ETSK katsoo kuitenkin, ettei käy erityisen selväksi, miten tilastojen keräämisen yksinkertaistamiseksi ja kustannusten vähentämiseksi tietojen kerääminen kausiluonteisiksi määritellyillä aloilla olisi tehtävä vapaaehtoiseksi, erityisesti maataloudessa, kalastuksessa ja metsätaloudessa. |
| --- | --- |

3.5

ETSK katsoo kuitenkin, ettei käy erityisen selväksi, miten tilastojen keräämisen yksinkertaistamiseksi ja kustannusten vähentämiseksi tietojen kerääminen kausiluonteisiksi määritellyillä aloilla olisi tehtävä vapaaehtoiseksi, erityisesti maataloudessa, kalastuksessa ja metsätaloudessa.

| 3.6 | Kausivaihtelujen korjausongelma johtaa kuitenkin lukuisiin kysymyksiin tilastojen luotettavuudesta, koska muilla teollisuuden ja/tai julkishallinnon aloilla kausiluonteiset sopimukset ovat jo vuosia jatkunut käytäntö (tekstiiliala, elintarviketeollisuus, matkailu). |
| --- | --- |

3.6

Kausivaihtelujen korjausongelma johtaa kuitenkin lukuisiin kysymyksiin tilastojen luotettavuudesta, koska muilla teollisuuden ja/tai julkishallinnon aloilla kausiluonteiset sopimukset ovat jo vuosia jatkunut käytäntö (tekstiiliala, elintarviketeollisuus, matkailu).

| 3.7 | Lisäksi kaikissa EU:n jäsenmaissa sovelletuissa työsopimuksissa esiintyy nykyisin kymmeniä erilaisia työsuhdemuotoja. Sen vuoksi olisi tärkeää tietää, millaisista avoimista työpaikoista on kysymys (pysyvä, määräaikainen tai osa-aikainen työsopimus, projektityö, avustajana toimiminen jne.). |
| --- | --- |

3.7

Lisäksi kaikissa EU:n jäsenmaissa sovelletuissa työsopimuksissa esiintyy nykyisin kymmeniä erilaisia työsuhdemuotoja. Sen vuoksi olisi tärkeää tietää, millaisista avoimista työpaikoista on kysymys (pysyvä, määräaikainen tai osa-aikainen työsopimus, projektityö, avustajana toimiminen jne.).

| 3.8 | Järjestelmä, joka heijastaisi työmarkkinoiden todellista potentiaalia sekä niiden kehitystä ja heikkouksia tietyillä aloilla tai alueilla, antaisi nykyistä paremmat mahdollisuudet keskittyä Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

3.8

Järjestelmä, joka heijastaisi työmarkkinoiden todellista potentiaalia sekä niiden kehitystä ja heikkouksia tietyillä aloilla tai alueilla, antaisi nykyistä paremmat mahdollisuudet keskittyä Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiseen.

| 3.9 | Näin ollen ETSK katsoo, että eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten kuuleminen ja suora osallistuminen on välttämätöntä erityisesti tällaisissa kysymyksissä.
  ETSK pitää tervetulleena, että käsillä oleva ehdotus, johon sovelletaan yhteispäätösmenettelyä, kuuluu parlamentin valvontavallan piiriin. Täytäntöönpanoasetuksiin sovelletaan komiteologiamenettelyä sen mukaisesti, mitä säädetyn valvonnan käsittävästä sääntelymenettelystä säädetään neuvoston päätöksessä 1999/468/EY ja 2006/512/EY. |
| --- | --- |

3.9

Näin ollen ETSK katsoo, että eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten kuuleminen ja suora osallistuminen on välttämätöntä erityisesti tällaisissa kysymyksissä.

ETSK pitää tervetulleena, että käsillä oleva ehdotus, johon sovelletaan yhteispäätösmenettelyä, kuuluu parlamentin valvontavallan piiriin. Täytäntöönpanoasetuksiin sovelletaan komiteologiamenettelyä sen mukaisesti, mitä säädetyn valvonnan käsittävästä sääntelymenettelystä säädetään neuvoston päätöksessä 1999/468/EY ja 2006/512/EY.

Bryssel 31. toukokuuta 2007.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1672/2006 24. lokakuuta 2006. Osa-alueessa 1 (Työllisyys) mainitaan erikseen sellaisten toimien (kuten tilastotoimien) rahoitus, joilla ”parannetaan tietämystä työllisyystilanteesta ja työllisyysnäkymistä etenkin — avulla sekä laatimalla tilastoja ja kehittämällä yhteisiä indikaattoreita”.

1

---

| 27.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 175/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 175/13

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003 muuttamisesta Bulgarian ja Romanian Euroopan unioniin liittymisen vuoksi”

KOM(2007) 95 lopullinen — 2007/0038 COD

(2007/C 175/04)

Euroopan unionin neuvosto päätti 25. huhtikuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean työvaliokunta päätti antaa asian valmistelun ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” -erityisjaoston tehtäväksi.

Asian kiireellisyyden vuoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitea nimesi 30.-31. toukokuuta 2007 pitämässään 436. täysistunnossa (toukokuun 30. päivän kokouksessa) yleisesittelijäksi Umberto Buranin ja hyväksyi seuraavan lausunnon yksimielisesti.

1.   Johdanto

| 1.1 | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1059/2003 luotiin jäsenvaltioiden tilastollisille alueyksiköille yhteinen luokitus (NUTS). |
| --- | --- |

1.1

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1059/2003 luotiin jäsenvaltioiden tilastollisille alueyksiköille yhteinen luokitus (NUTS).

| 1.2 | Asetusta muutettiin ensimmäisen kerran vuonna 2005, kun unioniin oli liittynyt kymmenen uutta jäsenvaltiota. Bulgarian ja Romanian liityttyä unioniin asetusta on jälleen muutettava, ja sen liitteeseen on lisättävä kyseisiä uusia jäsenvaltioita koskevat taulukot. |
| --- | --- |

1.2

Asetusta muutettiin ensimmäisen kerran vuonna 2005, kun unioniin oli liittynyt kymmenen uutta jäsenvaltiota. Bulgarian ja Romanian liityttyä unioniin asetusta on jälleen muutettava, ja sen liitteeseen on lisättävä kyseisiä uusia jäsenvaltioita koskevat taulukot.

2.   Huomiot ja päätelmät

| 2.1 | ETSK panee merkille komission ehdotuksen. Se on uusien jäsenvaltioiden liittymisen johdosta tarpeellinen ja lisäksi luonteeltaan puhtaasti tekninen, joten komitea voi vain puoltaa ehdotusta. |
| --- | --- |

2.1

ETSK panee merkille komission ehdotuksen. Se on uusien jäsenvaltioiden liittymisen johdosta tarpeellinen ja lisäksi luonteeltaan puhtaasti tekninen, joten komitea voi vain puoltaa ehdotusta.

Bryssel 30. toukokuuta 2007.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 27.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 175/14 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 175/14

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Palvelut sisämarkkinoilla — työmarkkinoita ja kuluttajansuojaa koskevat ehdot”

(2007/C 175/05)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 29. syyskuuta 2005 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia lausunnon aiheesta Palvelut sisämarkkinoilla — työmarkkinoita ja kuluttajansuojaa koskevat ehdot.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 3. toukokuuta 2007. Esittelijä oli Karin Alleweldt.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 30.-31. toukokuuta 2007 pitämässään 436. täysistunnossa (toukokuun 30. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 110 ääntä puolesta ja 2 vastaan 2:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Tavoitteet

| 1.1 | Sisämarkkinoiden palveluja koskevan direktiivin (1) on Lissabonin strategian mukaisesti tarkoitus edistää kilpailukykyä, kasvua ja työllisyyttä. Samalla se on käynnistänyt vilkkaan keskustelun siitä, miten palveluiden tarjoamisen vapaus pannaan täytäntöön. Yksi kiistanalainen kysymys oli ja on edelleen direktiivin vaikutus kansallisiin työmarkkinoihin, sosiaaliehtoihin ja kuluttajansuojan vaatimuksiin. ETSK ottaa helmikuussa 2005 antamassaan lausunnossa (2) perusteellisesti kantaa komission ehdotukseen. Siksi tässä yhteydessä ei käsitellä direktiivin lainsäädännöllistä sisältöä, vaan sitä, miten aiotulla tavalla toteutettavat sisämarkkinat vaikuttavat työllisyyteen ja kuluttajien etuihin. |
| --- | --- |

1.1

Sisämarkkinoiden palveluja koskevan direktiivin (1) on Lissabonin strategian mukaisesti tarkoitus edistää kilpailukykyä, kasvua ja työllisyyttä. Samalla se on käynnistänyt vilkkaan keskustelun siitä, miten palveluiden tarjoamisen vapaus pannaan täytäntöön. Yksi kiistanalainen kysymys oli ja on edelleen direktiivin vaikutus kansallisiin työmarkkinoihin, sosiaaliehtoihin ja kuluttajansuojan vaatimuksiin. ETSK ottaa helmikuussa 2005 antamassaan lausunnossa (2) perusteellisesti kantaa komission ehdotukseen. Siksi tässä yhteydessä ei käsitellä direktiivin lainsäädännöllistä sisältöä, vaan sitä, miten aiotulla tavalla toteutettavat sisämarkkinat vaikuttavat työllisyyteen ja kuluttajien etuihin.

| 1.2 | EU:n perustamissopimuksessa palvelujen tarjoamisen vapaus on ankkuroitu yhdeksi sisämarkkinoiden neljästä vapaudesta, ja se on ollut poliittisesti voimassa jo pitkään. Palveludirektiivissä ilmenevässä komission strategiassa halutaan poistaa kaikki palvelujen tarjoamista koskevat rajoitukset. Tällöin on kyse osittain epäsuorasti työmarkkinoihin tai kuluttajansuojaan liittyvistä näkökohdista. Samalla, kun palvelujen tarjoamisen vapauden on tarkoitus toteutua laajalti käytännössä, ovat eri kansallisten järjestelmien erot havaittavissa yhä selvemmin ja herkemmin. EU:n laajuisia säädöksiä työntekijöiden ja kuluttajien etujen suojaamiseksi on kuitenkin verrattain vähän. Vallitsevia ovat kansalliset ja usein erittäin erilaiset oikeudelliset ehdot sekä sosiaali- ja työehdot. Niiden lisäksi on otettava huomioon palveludirektiivissä suunniteltu tiettyjen kansallisten palvelun alkuperämaata ja suorittamispaikkaa koskevien säännösten rinnakkainen tai jaettu soveltaminen, jonka vaikutuksen tuleva käytäntö näyttää. |
| --- | --- |

1.2

EU:n perustamissopimuksessa palvelujen tarjoamisen vapaus on ankkuroitu yhdeksi sisämarkkinoiden neljästä vapaudesta, ja se on ollut poliittisesti voimassa jo pitkään. Palveludirektiivissä ilmenevässä komission strategiassa halutaan poistaa kaikki palvelujen tarjoamista koskevat rajoitukset. Tällöin on kyse osittain epäsuorasti työmarkkinoihin tai kuluttajansuojaan liittyvistä näkökohdista. Samalla, kun palvelujen tarjoamisen vapauden on tarkoitus toteutua laajalti käytännössä, ovat eri kansallisten järjestelmien erot havaittavissa yhä selvemmin ja herkemmin. EU:n laajuisia säädöksiä työntekijöiden ja kuluttajien etujen suojaamiseksi on kuitenkin verrattain vähän. Vallitsevia ovat kansalliset ja usein erittäin erilaiset oikeudelliset ehdot sekä sosiaali- ja työehdot. Niiden lisäksi on otettava huomioon palveludirektiivissä suunniteltu tiettyjen kansallisten palvelun alkuperämaata ja suorittamispaikkaa koskevien säännösten rinnakkainen tai jaettu soveltaminen, jonka vaikutuksen tuleva käytäntö näyttää.

| 1.3 | Sosiaalinen vakaus ja kuluttajien luottamus ovat olennainen osa Euroopan integraatiota ja palvelujen sisämarkkinoiden onnistumisen edellytys. Suuri puute EU:n palveludirektiivistä käytävässä keskustelussa on, että ei ole olemassa vakuuttavia analyysejä direktiivin vaikutuksesta kansallisiin sosiaaliehtoihin, työllisyyteen ja kuluttajien etuihin. ETSK arvosteli mm. tilastollisten perusteiden puuttumista rajatylittävän palvelujen tarjonnan ja palvelutarjonnan sijoittautumisen määrän arvioimiseksi (3). Myöskään jäsenvaltioiden työmarkkinoilla odotettavissa olevista rakenteellisista muutoksista ei juuri ole luotettavaa tietoa. Siksi tarkastelua varten on tarjolla toisaalta vain joitakin erittäin yleisiä tilastollisia vaikutustenarviointeja ja toisaalta erityisiä ja luonteeltaan usein laittomia tai osittain laillisia yksittäistapauksia. Kummatkaan eivät riitä asianmukaiseen vaikutustenarviointiin. |
| --- | --- |

1.3

Sosiaalinen vakaus ja kuluttajien luottamus ovat olennainen osa Euroopan integraatiota ja palvelujen sisämarkkinoiden onnistumisen edellytys. Suuri puute EU:n palveludirektiivistä käytävässä keskustelussa on, että ei ole olemassa vakuuttavia analyysejä direktiivin vaikutuksesta kansallisiin sosiaaliehtoihin, työllisyyteen ja kuluttajien etuihin. ETSK arvosteli mm. tilastollisten perusteiden puuttumista rajatylittävän palvelujen tarjonnan ja palvelutarjonnan sijoittautumisen määrän arvioimiseksi (3). Myöskään jäsenvaltioiden työmarkkinoilla odotettavissa olevista rakenteellisista muutoksista ei juuri ole luotettavaa tietoa. Siksi tarkastelua varten on tarjolla toisaalta vain joitakin erittäin yleisiä tilastollisia vaikutustenarviointeja ja toisaalta erityisiä ja luonteeltaan usein laittomia tai osittain laillisia yksittäistapauksia. Kummatkaan eivät riitä asianmukaiseen vaikutustenarviointiin.

| 1.4 | Palveluiden sisämarkkinoiden toteuttaminen on olennainen osa Lissabonin strategiaa. Alan kasvumahdollisuudet ovat merkittävä työllisyyttä edistävä tekijä. Palveluiden vapaa liikkuvuus lisää kilpailua, millä on palvelutarjonnan laajentumisen ja hintojen alentumisen kaltaisia myönteisiä vaikutuksia. Samalla täytyy kuitenkin parantaa jatkuvasti työntekijöiden sosiaalista suojelua ja varmistaa asianmukainen kuluttajansuojan taso. Sama pätee jäsenvaltioissa voimassa oleviin laatu- ja turvallisuusnormeihin sekä ympäristönsuojeluun. Työllisyysvaikutus ilmenee yksittäisillä aloilla ja yksittäisissä jäsenvaltioissa eri tavoin. Vaikutus pk-yrityksiin on tässä yhteydessä ratkaiseva tekijä. |
| --- | --- |

1.4

Palveluiden sisämarkkinoiden toteuttaminen on olennainen osa Lissabonin strategiaa. Alan kasvumahdollisuudet ovat merkittävä työllisyyttä edistävä tekijä. Palveluiden vapaa liikkuvuus lisää kilpailua, millä on palvelutarjonnan laajentumisen ja hintojen alentumisen kaltaisia myönteisiä vaikutuksia. Samalla täytyy kuitenkin parantaa jatkuvasti työntekijöiden sosiaalista suojelua ja varmistaa asianmukainen kuluttajansuojan taso. Sama pätee jäsenvaltioissa voimassa oleviin laatu- ja turvallisuusnormeihin sekä ympäristönsuojeluun. Työllisyysvaikutus ilmenee yksittäisillä aloilla ja yksittäisissä jäsenvaltioissa eri tavoin. Vaikutus pk-yrityksiin on tässä yhteydessä ratkaiseva tekijä.

| 1.5 | Tämän oma-aloitteisen lausunnon tavoitteena on tuoda paremmin esille nykyisen sisämarkkinastrategian vaikutuksia työmarkkinoihin, työehtoihin ja kuluttajansuojaan, ja siten tuottaa myös käytännön hyötyä asianosaisille ja EU:n toimielimille. Nämä näkökohdat eivät olleet painopisteinä kummassakaan palvelujen sisämarkkinoita koskeneessa ETSK:n kuulemisessa (4). |
| --- | --- |

1.5

Tämän oma-aloitteisen lausunnon tavoitteena on tuoda paremmin esille nykyisen sisämarkkinastrategian vaikutuksia työmarkkinoihin, työehtoihin ja kuluttajansuojaan, ja siten tuottaa myös käytännön hyötyä asianosaisille ja EU:n toimielimille. Nämä näkökohdat eivät olleet painopisteinä kummassakaan palvelujen sisämarkkinoita koskeneessa ETSK:n kuulemisessa (4).

| 1.5.1 | Unionin lainsäädännössä ”palvelujen tarjoamisen vapaudella” ymmärretään kaikki palvelut kahden eri jäsenvaltiossa sijaitsevan taloudellisen toimijan välillä (5). Tällöin kyseessä on kolme aihekokonaisuutta:






  — | Todisteet määrällisistä työllisyysvaikutuksista, ala- ja maakohtaisesti, sekä muutokset, joita on odotettavissa ulkoistamisesta ja toiminnan siirtämisestä tai yksittäisten palvelujen tuonnista; |
| --- | --- | --- |

1.5.1

Unionin lainsäädännössä ”palvelujen tarjoamisen vapaudella” ymmärretään kaikki palvelut kahden eri jäsenvaltiossa sijaitsevan taloudellisen toimijan välillä (5). Tällöin kyseessä on kolme aihekokonaisuutta:

—

Todisteet määrällisistä työllisyysvaikutuksista, ala- ja maakohtaisesti, sekä muutokset, joita on odotettavissa ulkoistamisesta ja toiminnan siirtämisestä tai yksittäisten palvelujen tuonnista;

| — | Työehtoja koskevat uudet haasteet, jotka syntyvät siitä, että rajatylittävien palvelujen kasvavan tarjonnan myötä myös lähetettyjen työntekijöiden liikkuvuus lisääntyy nopeasti; |
| --- | --- |

—

Työehtoja koskevat uudet haasteet, jotka syntyvät siitä, että rajatylittävien palvelujen kasvavan tarjonnan myötä myös lähetettyjen työntekijöiden liikkuvuus lisääntyy nopeasti;

| — | Kuluttajien edut ja niiden huomioonottaminen palvelujen sisämarkkinastrategiassa; |
| --- | --- |

—

Kuluttajien edut ja niiden huomioonottaminen palvelujen sisämarkkinastrategiassa;

| — | Pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset), jotka kantavat päävastuun työllistämisestä ja ovat siten tärkeässä asemassa. |
| --- | --- |

—

Pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset), jotka kantavat päävastuun työllistämisestä ja ovat siten tärkeässä asemassa.

| 1.6 | Tätä lausuntoa olisi tarkasteltava yhtäältä käsillä olevan asian alustuksena ja toisaalta myös komitean panoksena Euroopan komission lopulliseen kertomukseen sisämarkkinoiden uudelleentarkastelusta (6) ja IMAC:ssä (7) käytäviin keskusteluihin. Se perustuu nykyisin käytössä oleviin tietoihin sekä asiantuntijoiden ja asianosaisten käytännön kokemuksiin ja odotuksiin. Ne on koottu Wienissä huhtikuussa 2006 järjestetyssä kuulemisessa ja syksyllä 2006 tehdyssä kyselyssä, joka oli suunnattu lähes 6 000:lle talouden, ammattijärjestöjen ja eri sidosryhmien sekä tiedemaailman ja ministeriöiden asiantuntijalle. Kyselyyn saatiin yli 150 vastausta. Sillä ei ole tieteellisen tutkimuksen kattavuutta, eikä se myöskään voi korvata sellaista. Sen on pikemminkin tarkoitus tuoda esiin nykyisiä ongelmia ja tulevaa kehitystä, joihin ETSK:n yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmän pitkäaikainen havainnointi paneutuu tiiviimmin ja jotka toimivat myös pontimena EU:n toimielinten ja muiden toimijoiden poliittisille päätöksille ja tieteelliselle tutkimukselle. |
| --- | --- |

1.6

Tätä lausuntoa olisi tarkasteltava yhtäältä käsillä olevan asian alustuksena ja toisaalta myös komitean panoksena Euroopan komission lopulliseen kertomukseen sisämarkkinoiden uudelleentarkastelusta (6) ja IMAC:ssä (7) käytäviin keskusteluihin. Se perustuu nykyisin käytössä oleviin tietoihin sekä asiantuntijoiden ja asianosaisten käytännön kokemuksiin ja odotuksiin. Ne on koottu Wienissä huhtikuussa 2006 järjestetyssä kuulemisessa ja syksyllä 2006 tehdyssä kyselyssä, joka oli suunnattu lähes 6 000:lle talouden, ammattijärjestöjen ja eri sidosryhmien sekä tiedemaailman ja ministeriöiden asiantuntijalle. Kyselyyn saatiin yli 150 vastausta. Sillä ei ole tieteellisen tutkimuksen kattavuutta, eikä se myöskään voi korvata sellaista. Sen on pikemminkin tarkoitus tuoda esiin nykyisiä ongelmia ja tulevaa kehitystä, joihin ETSK:n yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmän pitkäaikainen havainnointi paneutuu tiiviimmin ja jotka toimivat myös pontimena EU:n toimielinten ja muiden toimijoiden poliittisille päätöksille ja tieteelliselle tutkimukselle.

2.   EU:n palvelusektorin dynamiikka

| 2.1 | Komissio perustelee sisämarkkinastrategiaansa rajatylittävien palvelujen tarjonnan heikolla kehityksellä EU:ssa. Nykyistä dynaamisemmin toimivien palvelujen sisämarkkinoiden odotetaan edistävän työllisyyttä sekä vaikuttavan myönteisesti kuluttajiin ja yrityksiin. Miten tämä dynamiikka on ymmärrettävä konkreettisesti? |
| --- | --- |

2.1

Komissio perustelee sisämarkkinastrategiaansa rajatylittävien palvelujen tarjonnan heikolla kehityksellä EU:ssa. Nykyistä dynaamisemmin toimivien palvelujen sisämarkkinoiden odotetaan edistävän työllisyyttä sekä vaikuttavan myönteisesti kuluttajiin ja yrityksiin. Miten tämä dynamiikka on ymmärrettävä konkreettisesti?

| 2.2 | Palvelusektorin tilastollinen kuvaaminen rajatylittävässä palvelujen tarjonnassa on edelleen ratkaisematon ongelma. Tähän asti Eurostat ja jäsenvaltioiden tilastokeskukset ovat käyttäneet niin sanottuja maksuvirtatilastoja, eli palveluja viedään tai tuodaan vain, jos siihen liittyy vastaava rajatylittävä maksutapahtuma. Kun palveluteollisuudessa toisaalla tehdään erittäin paljon yhteistyötä, siirretään tietoa ja vaihdetaan suorituksia, on yksittäisten yrityksenosien, verkostokumppaneiden tai vain pysyväisluonteisesti yhdessä toimivien oikeudellisesti itsenäisten talousyksiköiden välillä kussakin maassa laajaa maksuliikennettä. Tällaisissa verkostorakenteissa kukin kumppani katsoo tiedon-, ajan- ja palvelunsiirron omassa maassaan omaksi suorituksekseen ostajalle. Tästä ei kuitenkaan synny rajatylittävää maksutapahtumaa. |
| --- | --- |

2.2

Palvelusektorin tilastollinen kuvaaminen rajatylittävässä palvelujen tarjonnassa on edelleen ratkaisematon ongelma. Tähän asti Eurostat ja jäsenvaltioiden tilastokeskukset ovat käyttäneet niin sanottuja maksuvirtatilastoja, eli palveluja viedään tai tuodaan vain, jos siihen liittyy vastaava rajatylittävä maksutapahtuma. Kun palveluteollisuudessa toisaalla tehdään erittäin paljon yhteistyötä, siirretään tietoa ja vaihdetaan suorituksia, on yksittäisten yrityksenosien, verkostokumppaneiden tai vain pysyväisluonteisesti yhdessä toimivien oikeudellisesti itsenäisten talousyksiköiden välillä kussakin maassa laajaa maksuliikennettä. Tällaisissa verkostorakenteissa kukin kumppani katsoo tiedon-, ajan- ja palvelunsiirron omassa maassaan omaksi suorituksekseen ostajalle. Tästä ei kuitenkaan synny rajatylittävää maksutapahtumaa.

| 2.3 | Tästä syystä palveluteollisuuden vaihtovolyymi ja siten vaikutus sisämarkkinoihin on komitean mielestä huomattavasti suurempi, kuin mitä virallisista tilastoista nykyisin ilmenee. ETSK onkin painokkaasti sitä mieltä, että Euroopan unionin olisi toteutettava tieteellisesti suuntautunut perustutkimus, jollaisia yksittäiset palveluteollisuuden alat EU:n jäsenvaltioissa nykyisin jo tekevät yhteistyössä muissa maissa toimivien yhtiöiden kanssa. Tästä lähtökohdasta ja tältä perustalta jatkaen olisi tulevaisuutta varten luotava vankka kuvaus Euroopan unionin palvelumarkkinoiden todellisesta laajuudesta. Tätä tukevat eurooppalaisten tilastotieteilijöiden vastaavat ponnistelut laatia kaikille palveluille hintaindeksit ja ottaa ne käyttöön kaikissa valtioissa. |
| --- | --- |

2.3

Tästä syystä palveluteollisuuden vaihtovolyymi ja siten vaikutus sisämarkkinoihin on komitean mielestä huomattavasti suurempi, kuin mitä virallisista tilastoista nykyisin ilmenee. ETSK onkin painokkaasti sitä mieltä, että Euroopan unionin olisi toteutettava tieteellisesti suuntautunut perustutkimus, jollaisia yksittäiset palveluteollisuuden alat EU:n jäsenvaltioissa nykyisin jo tekevät yhteistyössä muissa maissa toimivien yhtiöiden kanssa. Tästä lähtökohdasta ja tältä perustalta jatkaen olisi tulevaisuutta varten luotava vankka kuvaus Euroopan unionin palvelumarkkinoiden todellisesta laajuudesta. Tätä tukevat eurooppalaisten tilastotieteilijöiden vastaavat ponnistelut laatia kaikille palveluille hintaindeksit ja ottaa ne käyttöön kaikissa valtioissa.

| 2.4 | Esimerkki: Komissio lähtee nykyisten tietojen perustella siitä, että palvelusektori tuottaa 56 prosenttia EU:n BKT:stä, ja sen osuus kokonaistyöllisyydestä on 70 prosenttia. EU:n sisäisen kaupan määrästä osuus on kuitenkin vain 20 prosenttia. Verrattuna Yhdysvaltoihin EU:n palveluteollisuuden tuottavuuskehitys on huomattavasti alhaisempi (8). |
| --- | --- |

2.4

Esimerkki: Komissio lähtee nykyisten tietojen perustella siitä, että palvelusektori tuottaa 56 prosenttia EU:n BKT:stä, ja sen osuus kokonaistyöllisyydestä on 70 prosenttia. EU:n sisäisen kaupan määrästä osuus on kuitenkin vain 20 prosenttia. Verrattuna Yhdysvaltoihin EU:n palveluteollisuuden tuottavuuskehitys on huomattavasti alhaisempi (8).

| 2.5 | Maailmanmarkkinoilla tätä heikkoutta ei huomaa, niillä EU on palvelusektorin kaupan suurin tekijä ja tämä kehityssuunta on selvästi kasvava. Vuonna 2003 EU:n osuus oli 26 prosenttia, kun taas Yhdysvallat ylsi juuri ja juuri 20 prosenttiin. Myös nousevien kauppakumppaneiden Intian ja Kiinan osuus huomattavasta dynaamisuudesta huolimatta on yhteensä vain hieman yli 5 prosenttia. Vuosina 1997-2003 EU:n osuus nousi 1,8 prosentilla ja oli myös tässä suhteessa etusijalla. |
| --- | --- |

2.5

Maailmanmarkkinoilla tätä heikkoutta ei huomaa, niillä EU on palvelusektorin kaupan suurin tekijä ja tämä kehityssuunta on selvästi kasvava. Vuonna 2003 EU:n osuus oli 26 prosenttia, kun taas Yhdysvallat ylsi juuri ja juuri 20 prosenttiin. Myös nousevien kauppakumppaneiden Intian ja Kiinan osuus huomattavasta dynaamisuudesta huolimatta on yhteensä vain hieman yli 5 prosenttia. Vuosina 1997-2003 EU:n osuus nousi 1,8 prosentilla ja oli myös tässä suhteessa etusijalla.

| 2.6 | Onkin todettava, että heikkous koskee ennen kaikkea EU:n sisäistä kauppaa. Myös sen osalta luvut eivät välttämättä tue lopputulosta. Vuosina 2000-2003 yhteisön sisäinen kauppa palvelut mukaan lukien kasvoi 10,8 prosentilla ja EU:n ulkopuolisten kauppakumppaneiden kanssa vain 6,4 prosentilla. Sisämarkkinoiden dynaamisuus oli siis vertailussa varsin huomattavaa, siinäkin mielessä, että vuonna 2003 oli taloudellinen laskusuhdanne. Tähän liittyen on otettava huomioon myös palveluiden hintojen romahtaminen. |
| --- | --- |

2.6

Onkin todettava, että heikkous koskee ennen kaikkea EU:n sisäistä kauppaa. Myös sen osalta luvut eivät välttämättä tue lopputulosta. Vuosina 2000-2003 yhteisön sisäinen kauppa palvelut mukaan lukien kasvoi 10,8 prosentilla ja EU:n ulkopuolisten kauppakumppaneiden kanssa vain 6,4 prosentilla. Sisämarkkinoiden dynaamisuus oli siis vertailussa varsin huomattavaa, siinäkin mielessä, että vuonna 2003 oli taloudellinen laskusuhdanne. Tähän liittyen on otettava huomioon myös palveluiden hintojen romahtaminen.

| 2.7 | ETSK kehottaa komissiota jouduttamaan ponnekkaammin uuden palveluiden sisämarkkinoiden toteuttamista koskevaa vaikutustenarviointia. Niin sanottu SWOT-analyysi (vahvuudet, heikkoudet, mahdollisuudet, uhat) voisi olla siinä avuksi. |
| --- | --- |

2.7

ETSK kehottaa komissiota jouduttamaan ponnekkaammin uuden palveluiden sisämarkkinoiden toteuttamista koskevaa vaikutustenarviointia. Niin sanottu SWOT-analyysi (vahvuudet, heikkoudet, mahdollisuudet, uhat) voisi olla siinä avuksi.

3.   Tehokkaampien palvelusisämarkkinoiden työllisyysvaikutukset

| 3.1 | Arviot työllisyysvaikutuksista riippuvat kasvuennusteista. Yksi ensimmäisistä EU:n palveludirektiivin vaikutusta koskeneista analyyseistä on peräisin lokakuulta 2004 ja sen laati alankomaalainen tutkimuslaitos Bureau for Economic Policy Analysis
   (9). Se noudattaa yleistä OECD:n oletusta, että sääntelyn poisto luo aina kasvua ja parantaa sen myötä työllisyyttä. On mielenkiintoista, että tutkimuksessa tullaan siihen johtopäätökseen, että sääntely ei itsessään vaikuta haittaavasti vaan säännösten epäyhtenäisyys. Arvioiden mukaan palveludirektiivi voisi kasvattaa palvelukauppaa 15-30 prosentilla ja ulkomaisten suorien investointien osuutta kaupan alalla 20-35 prosentilla. |
| --- | --- |

3.1

Arviot työllisyysvaikutuksista riippuvat kasvuennusteista. Yksi ensimmäisistä EU:n palveludirektiivin vaikutusta koskeneista analyyseistä on peräisin lokakuulta 2004 ja sen laati alankomaalainen tutkimuslaitos Bureau for Economic Policy Analysis
   (9). Se noudattaa yleistä OECD:n oletusta, että sääntelyn poisto luo aina kasvua ja parantaa sen myötä työllisyyttä. On mielenkiintoista, että tutkimuksessa tullaan siihen johtopäätökseen, että sääntely ei itsessään vaikuta haittaavasti vaan säännösten epäyhtenäisyys. Arvioiden mukaan palveludirektiivi voisi kasvattaa palvelukauppaa 15-30 prosentilla ja ulkomaisten suorien investointien osuutta kaupan alalla 20-35 prosentilla.

| 3.2 | Keväällä 2005 konsulttiyritys Copenhagen Economics julkaisi komissio toimeksiannosta tutkimuksen (10), jossa käsitellään erityisesti työllisyysvaikutusta. Jos kulutus kasvaa odotetusti 0,6 prosentilla unionin BKT:sta, työpaikkojen määrän nettokasvu kaikissa 25 jäsenvaltiossa on noin 600 000. Samalla myös tuottavuuden odotetaan kasvavan ja palkkojen nousevan keskimäärin 0,4 prosentilla. |
| --- | --- |

3.2

Keväällä 2005 konsulttiyritys Copenhagen Economics julkaisi komissio toimeksiannosta tutkimuksen (10), jossa käsitellään erityisesti työllisyysvaikutusta. Jos kulutus kasvaa odotetusti 0,6 prosentilla unionin BKT:sta, työpaikkojen määrän nettokasvu kaikissa 25 jäsenvaltiossa on noin 600 000. Samalla myös tuottavuuden odotetaan kasvavan ja palkkojen nousevan keskimäärin 0,4 prosentilla.

| 3.3 | Copenhagen Economicsin tutkimuksen päätelmistä on kiistelty, ennen kaikkea siksi, että niissä esitetään yksinomaan tarjontaa koskevia perusteluja ja ne perustuvat vain kasvavan kysynnän vaikutukselle hintojen laskiessa sääntelyä purettaessa. Siinä ei oteta huomioon tekijöitä, jotka saattavat vaikuttaa kasvavan kysynnän vastaisesti, esimerkiksi ostovoiman väheneminen tai muu kuluttajakäyttäytyminen. Myös alojen valinta oli kiistanalainen. Muita arvioita työllisyysvaikutuksesta ei ole saatavilla tai ne perustuvat Copenhagen Economicsin tutkimukseen, jolloin niissä tullaan vastaavasti samoihin päätelmiin (11). On kiinnitettävä yhä enemmän huomiota siihen, miten tutkimus ja innovointi, pätevyyden parantuminen sekä viestintäteknologioiden käyttö vaikuttavat palvelusisämarkkinoiden tehokkuuden parantumiseen. |
| --- | --- |

3.3

Copenhagen Economicsin tutkimuksen päätelmistä on kiistelty, ennen kaikkea siksi, että niissä esitetään yksinomaan tarjontaa koskevia perusteluja ja ne perustuvat vain kasvavan kysynnän vaikutukselle hintojen laskiessa sääntelyä purettaessa. Siinä ei oteta huomioon tekijöitä, jotka saattavat vaikuttaa kasvavan kysynnän vastaisesti, esimerkiksi ostovoiman väheneminen tai muu kuluttajakäyttäytyminen. Myös alojen valinta oli kiistanalainen. Muita arvioita työllisyysvaikutuksesta ei ole saatavilla tai ne perustuvat Copenhagen Economicsin tutkimukseen, jolloin niissä tullaan vastaavasti samoihin päätelmiin (11). On kiinnitettävä yhä enemmän huomiota siihen, miten tutkimus ja innovointi, pätevyyden parantuminen sekä viestintäteknologioiden käyttö vaikuttavat palvelusisämarkkinoiden tehokkuuden parantumiseen.

| 3.4 | 600 000 uuden työpaikan syntyminen on luonnollisesti myönteistä, mutta suurten odotusten takia se on ennemminkin vaatimaton tavoite (12). Paljon tärkeämpää on kuitenkin, että kyseinen kasvu voi osoittautua yksittäisillä aloilla, yksittäisissä maissa ja eri työntekijäryhmissä täysin erilaiseksi. Siitä ei ole toistaiseksi tietoja. ETSK haluaisi yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmän ja käsillä olevan aloitteen avulla yrittää luoda selkeämmän kuvan kyseisistä työmarkkinoiden rakenteellisista muutoksista. |
| --- | --- |

3.4

600 000 uuden työpaikan syntyminen on luonnollisesti myönteistä, mutta suurten odotusten takia se on ennemminkin vaatimaton tavoite (12). Paljon tärkeämpää on kuitenkin, että kyseinen kasvu voi osoittautua yksittäisillä aloilla, yksittäisissä maissa ja eri työntekijäryhmissä täysin erilaiseksi. Siitä ei ole toistaiseksi tietoja. ETSK haluaisi yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmän ja käsillä olevan aloitteen avulla yrittää luoda selkeämmän kuvan kyseisistä työmarkkinoiden rakenteellisista muutoksista.

| 3.5 | ETSK:n kyselystä ilmenee selvästi, että sellaisille tiedoille on paljon kysyntää. Vastanneista 90 prosenttia piti palvelujen sisämarkkinoista saatavilla olevia tietoja työllisyysvaikutusten osalta riittämättöminä. Kysymyksemme liittyivät lähinnä aloihin, joilla työpaikat ovat erityisesti vähentyneet tai lisääntyneet. Vastaajista 60 prosenttia odottaa yleisesti myönteisiä työllisyysvaikutuksia tai tiettyihin aloihin kohdistuvia työllisyysvaikutuksia. Useimmiten mainittiin yritysneuvonta ja oikeudellinen neuvonta ja niiden lisäksi: kauppa, käsiteollisuus/pk-yritykset, liikenne, terveyspalvelut, maa- ja metsätalous, teollisuuspalvelut, koulutus, matkailu, yksilölliset palvelut, rakennus- ja isännöintipalvelut. Kysymykseen, odotetaanko työpaikkojen vähenevän, 44 prosenttia vastasi myönteisesti. Tässä yhteydessä teollisuus on useimmiten häviäjä, muita työpaikkoja menettäviä aloja ovat: julkiset palvelut, rakennus- ja isännöintipalvelut, maa- ja metsätalous, yrityspalvelut, ravitsemus-/nautintoaineala, yksilölliset palvelut, kauppa/vähittäiskauppa, matkailu ja tekstiiliteollisuus. |
| --- | --- |

3.5

ETSK:n kyselystä ilmenee selvästi, että sellaisille tiedoille on paljon kysyntää. Vastanneista 90 prosenttia piti palvelujen sisämarkkinoista saatavilla olevia tietoja työllisyysvaikutusten osalta riittämättöminä. Kysymyksemme liittyivät lähinnä aloihin, joilla työpaikat ovat erityisesti vähentyneet tai lisääntyneet. Vastaajista 60 prosenttia odottaa yleisesti myönteisiä työllisyysvaikutuksia tai tiettyihin aloihin kohdistuvia työllisyysvaikutuksia. Useimmiten mainittiin yritysneuvonta ja oikeudellinen neuvonta ja niiden lisäksi: kauppa, käsiteollisuus/pk-yritykset, liikenne, terveyspalvelut, maa- ja metsätalous, teollisuuspalvelut, koulutus, matkailu, yksilölliset palvelut, rakennus- ja isännöintipalvelut. Kysymykseen, odotetaanko työpaikkojen vähenevän, 44 prosenttia vastasi myönteisesti. Tässä yhteydessä teollisuus on useimmiten häviäjä, muita työpaikkoja menettäviä aloja ovat: julkiset palvelut, rakennus- ja isännöintipalvelut, maa- ja metsätalous, yrityspalvelut, ravitsemus-/nautintoaineala, yksilölliset palvelut, kauppa/vähittäiskauppa, matkailu ja tekstiiliteollisuus.

| 3.6 | Kysymys tämän prosessin hyödyistä luo mielenkiintoisia vastakkainasetteluja. Voidaan olettaa, että sopeutuminen markkinoihin on ratkaisevaa ja että häviäjiä ovat ne, jotka eivät onnistu sopeutumaan uusiin vapautettuihin ehtoihin ja rajatylittäviin markkinoihin. Pätevyyttä vaativa työ tarjoaa paremmat menestymismahdollisuudet kuin työ, jossa ei tarvita ammattipätevyyttä. Samoin nuorilla, erikoistuneilla ja työn perässä muuttavilla työntekijöillä on paremmat mahdollisuudet kuin vanhemmilla ja vähemmän joustavilla ihmisillä. Työpaikat, joilla vallitsee korkeat sosiaalinormit, ovat häviäjiä verrattuina epävarmoihin työpaikkoihin tai itsenäiseen ammatinharjoittamiseen, joista tulee tulevaisuudessa yhä merkittävämpiä työllistäjiä. Huonompaan asemaan joutuvat laatu verrattuna hintaan, ammatinharjoittamiseen liittyvät korkeat normit sekä maat, joissa sosiaalimenot ovat korkeat. Uudet jäsenvaltiot kuuluvat niihin, jotka hyötyvät eniten, ja vanhat niihin, joiden hyödyt jäävät pienimmiksi. Paikallisesti toimiviin ja pieniin yrityksiin kohdistuu suurten ylikansallisten yritysten taholta tuleva paine. Mikä tilanne on kuluttajien osalta, jää ennemminkin avoimeksi. |
| --- | --- |

3.6

Kysymys tämän prosessin hyödyistä luo mielenkiintoisia vastakkainasetteluja. Voidaan olettaa, että sopeutuminen markkinoihin on ratkaisevaa ja että häviäjiä ovat ne, jotka eivät onnistu sopeutumaan uusiin vapautettuihin ehtoihin ja rajatylittäviin markkinoihin. Pätevyyttä vaativa työ tarjoaa paremmat menestymismahdollisuudet kuin työ, jossa ei tarvita ammattipätevyyttä. Samoin nuorilla, erikoistuneilla ja työn perässä muuttavilla työntekijöillä on paremmat mahdollisuudet kuin vanhemmilla ja vähemmän joustavilla ihmisillä. Työpaikat, joilla vallitsee korkeat sosiaalinormit, ovat häviäjiä verrattuina epävarmoihin työpaikkoihin tai itsenäiseen ammatinharjoittamiseen, joista tulee tulevaisuudessa yhä merkittävämpiä työllistäjiä. Huonompaan asemaan joutuvat laatu verrattuna hintaan, ammatinharjoittamiseen liittyvät korkeat normit sekä maat, joissa sosiaalimenot ovat korkeat. Uudet jäsenvaltiot kuuluvat niihin, jotka hyötyvät eniten, ja vanhat niihin, joiden hyödyt jäävät pienimmiksi. Paikallisesti toimiviin ja pieniin yrityksiin kohdistuu suurten ylikansallisten yritysten taholta tuleva paine. Mikä tilanne on kuluttajien osalta, jää ennemminkin avoimeksi.

| 3.7 | Pk-yritysten kehitys muodosti erityisen painopisteen. Lisääkö kasvava rajatylittävä palvelujen tarjonta työllisyyttä vai johtaako hintoihin kohdistuva ja kilpailua aiheuttava paine pk-yritysten syrjäytymiseen ja sen myötä työpaikkojen vähentymiseen? Kahden kolmasosan enemmistö (66 prosenttia) pitää työllistämismahdollisuuksia myönteisinä. Samaan aikaan kuitenkin 55 prosenttia pitää mahdollisena pudotuskilpailua. Palveluiden sisämarkkinoiden vapauttamisella ei kuitenkaan selkeän enemmistön mielestä (69 prosenttia) ole olennaista vaikutusta pk-yritysten kehitykseen — se riippuu enemmän muista vaikuttavista tekijöistä. Johtopäätös: Myönteiset odotukset ovat vallalla, mutta kaiken kaikkiaan ne jäänevät vähäisiksi. Sen lisäksi kuitenkin odotetaan, että työntekijöiden pätevyys, innovointikyky ja palvelun laatu ovat ratkaisevia menestys- tai selviytymistekijöitä. Paine harmonisoida on myös kasvussa (koulutus- ja ammattitutkinnot, liikkeenjohdolliset vaatimukset, hinnat ja palkat, sosiaalimaksut, yritysverot, sopeutuminen EU:n normeihin ja kansainvälisiin normeihin yleensä). Tilanteen odotetaan heikkenevän sosiaalinormien ja kuluttajan- ja ympäristönsuojelun osalta. Pelätään myös, että paikalliset, kulttuurisidonnaiset ominaispiirteet häviävät, jos suuret tarjoajat valloittavat markkinat. |
| --- | --- |

3.7

Pk-yritysten kehitys muodosti erityisen painopisteen. Lisääkö kasvava rajatylittävä palvelujen tarjonta työllisyyttä vai johtaako hintoihin kohdistuva ja kilpailua aiheuttava paine pk-yritysten syrjäytymiseen ja sen myötä työpaikkojen vähentymiseen? Kahden kolmasosan enemmistö (66 prosenttia) pitää työllistämismahdollisuuksia myönteisinä. Samaan aikaan kuitenkin 55 prosenttia pitää mahdollisena pudotuskilpailua. Palveluiden sisämarkkinoiden vapauttamisella ei kuitenkaan selkeän enemmistön mielestä (69 prosenttia) ole olennaista vaikutusta pk-yritysten kehitykseen — se riippuu enemmän muista vaikuttavista tekijöistä. Johtopäätös: Myönteiset odotukset ovat vallalla, mutta kaiken kaikkiaan ne jäänevät vähäisiksi. Sen lisäksi kuitenkin odotetaan, että työntekijöiden pätevyys, innovointikyky ja palvelun laatu ovat ratkaisevia menestys- tai selviytymistekijöitä. Paine harmonisoida on myös kasvussa (koulutus- ja ammattitutkinnot, liikkeenjohdolliset vaatimukset, hinnat ja palkat, sosiaalimaksut, yritysverot, sopeutuminen EU:n normeihin ja kansainvälisiin normeihin yleensä). Tilanteen odotetaan heikkenevän sosiaalinormien ja kuluttajan- ja ympäristönsuojelun osalta. Pelätään myös, että paikalliset, kulttuurisidonnaiset ominaispiirteet häviävät, jos suuret tarjoajat valloittavat markkinat.

| 3.8 | Kysymykseen, onko itsenäisillä ammatinharjoittajilla tulevaisuudessa paremmat mahdollisuudet toimia rajojen yli, 84 prosenttia vastasi myönteisesti. |
| --- | --- |

3.8

Kysymykseen, onko itsenäisillä ammatinharjoittajilla tulevaisuudessa paremmat mahdollisuudet toimia rajojen yli, 84 prosenttia vastasi myönteisesti.

4.   Työoloja ja -ehtoja koskevat uudet haasteet

| 4.1 | Rajatylittävät palvelut ovat lähes kaikissa tapauksissa sidoksissa työvoiman liikkuvuuteen. Koska toistaiseksi ehtoja on yhdenmukaistettu EU:ssa vain osittain, ollaan jäsenvaltioiden työmarkkinoilla tai yksittäisissä yrityksissä tekemisissä erilaisten sosiaalisäännösten kanssa. Työntekijöiden lähettämisestä annetulla direktiivillä luodaan vähimmäisvaatimukset olennaisille ehdoille, jotka koskevat lähetettyjen työntekijöiden tasavertaista kohtelua paikallisten työntekijöiden kanssa. Sen lisäksi työ- ja sosiaalilainsäädäntöön liittyvät kysymykset periaatteessa poistettiin palveludirektiivistä. Kasvavilla rajatylittävillä palvelumarkkinoilla on kuitenkin vaikutuksensa. Työntekijöiden lähettämisestä annetusta direktiivistä huolimatta yhdenmukaistamattomia työehtosopimuksiin liittyviä säännöksiä on vielä olemassa. Työlainsäädännön poistaminen palveludirektiivistä ei ole vakiinnuttanut ”työskentelypaikkakunnan periaatetta” työntekijöille ja valituista lainsäädännön sanamuodoista kiisteltiin ankarasti eikä niitä välttämättä pidetä yksiselitteisinä. Tämän osalta odotetaan direktiivin tulevaa saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä. Loppujen lopuksi — jos oletetaan, että palvelujen sisämarkkinoiden syventäminen onnistuu — uutta tulee olemaan lähettämisen yleistyminen ja todennäköisesti myös sen kesto. |
| --- | --- |

4.1

Rajatylittävät palvelut ovat lähes kaikissa tapauksissa sidoksissa työvoiman liikkuvuuteen. Koska toistaiseksi ehtoja on yhdenmukaistettu EU:ssa vain osittain, ollaan jäsenvaltioiden työmarkkinoilla tai yksittäisissä yrityksissä tekemisissä erilaisten sosiaalisäännösten kanssa. Työntekijöiden lähettämisestä annetulla direktiivillä luodaan vähimmäisvaatimukset olennaisille ehdoille, jotka koskevat lähetettyjen työntekijöiden tasavertaista kohtelua paikallisten työntekijöiden kanssa. Sen lisäksi työ- ja sosiaalilainsäädäntöön liittyvät kysymykset periaatteessa poistettiin palveludirektiivistä. Kasvavilla rajatylittävillä palvelumarkkinoilla on kuitenkin vaikutuksensa. Työntekijöiden lähettämisestä annetusta direktiivistä huolimatta yhdenmukaistamattomia työehtosopimuksiin liittyviä säännöksiä on vielä olemassa. Työlainsäädännön poistaminen palveludirektiivistä ei ole vakiinnuttanut ”työskentelypaikkakunnan periaatetta” työntekijöille ja valituista lainsäädännön sanamuodoista kiisteltiin ankarasti eikä niitä välttämättä pidetä yksiselitteisinä. Tämän osalta odotetaan direktiivin tulevaa saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä. Loppujen lopuksi — jos oletetaan, että palvelujen sisämarkkinoiden syventäminen onnistuu — uutta tulee olemaan lähettämisen yleistyminen ja todennäköisesti myös sen kesto.

| 4.2 | Tässä kohdin ei voida eikä pidä käydä keskustelua työntekijöiden lähettämisestä annetun direktiivin täytäntöönpanosta. Keskeinen kysymys on ennemminkin: Mitä uusia ongelmia syntyy tai mitkä olemassa olevat ongelmat korostuvat, kun tulevaisuudessa yhä useammin ja olosuhteiden mukaan yhä pidempään palvelutoimeksiantojen puitteissa työntekijät eri jäsenmaista työskentelevät samalla työpaikalla osittain eri ehdoilla? Tässä saattaa piillä myös mahdollisuuksia, jos palautetaan mieleen Copenhagen Economicsin tutkimuksen ennusteet kasvavista palkoista. Kyse ei nimenomaan ole taipumuksesta syyttää markkinaosapuolia ja poliittisessa vastuussa olevia yleisestä pyrkimyksestä sosiaaliseen polkumyyntiin, vaan tarkoituksena on luoda todenmukainen kuva käytännöstä. |
| --- | --- |

4.2

Tässä kohdin ei voida eikä pidä käydä keskustelua työntekijöiden lähettämisestä annetun direktiivin täytäntöönpanosta. Keskeinen kysymys on ennemminkin: Mitä uusia ongelmia syntyy tai mitkä olemassa olevat ongelmat korostuvat, kun tulevaisuudessa yhä useammin ja olosuhteiden mukaan yhä pidempään palvelutoimeksiantojen puitteissa työntekijät eri jäsenmaista työskentelevät samalla työpaikalla osittain eri ehdoilla? Tässä saattaa piillä myös mahdollisuuksia, jos palautetaan mieleen Copenhagen Economicsin tutkimuksen ennusteet kasvavista palkoista. Kyse ei nimenomaan ole taipumuksesta syyttää markkinaosapuolia ja poliittisessa vastuussa olevia yleisestä pyrkimyksestä sosiaaliseen polkumyyntiin, vaan tarkoituksena on luoda todenmukainen kuva käytännöstä.

| 4.3 | Kysymykseen, odotetaanko rajatylittävien palvelujen lisääntyessä, ja sen myötä toiseen maahan lähetettyjen työntekijöiden määrän kasvaessa, myös kansallisten työehtojen muuttuvan, 82 prosenttia vastasi myöntävästi. Vastaajista 20 prosenttia odottaa työehtojen parantuvan, kun taas 17 prosenttia uskoo niiden heikentymiseen. Vain 7 prosenttia uskoo, että työpaikat tulevat varmemmiksi. Sitä vastoin 56 prosenttia katsoo, että ”joustavoitettujen” ja määräaikaisten työsuhteiden määrä lisääntyy. |
| --- | --- |

4.3

Kysymykseen, odotetaanko rajatylittävien palvelujen lisääntyessä, ja sen myötä toiseen maahan lähetettyjen työntekijöiden määrän kasvaessa, myös kansallisten työehtojen muuttuvan, 82 prosenttia vastasi myöntävästi. Vastaajista 20 prosenttia odottaa työehtojen parantuvan, kun taas 17 prosenttia uskoo niiden heikentymiseen. Vain 7 prosenttia uskoo, että työpaikat tulevat varmemmiksi. Sitä vastoin 56 prosenttia katsoo, että ”joustavoitettujen” ja määräaikaisten työsuhteiden määrä lisääntyy.

| 4.4 | Joustavoittamista koskeva näkökanta tulee uudelleen ilmi myös jäljempänä olevissa avoimissa kysymyksissä. Monet odottavat vakinaisessa työsuhteessa työskentelevän henkilöstön vähentyvän osa-aikatyön ja urakkasopimusten ja näennäisen itsenäisen ammatinharjoittamisen lisääntyvän. Myös myönteisiä odotuksia täsmennetään: kielikoulutus, uudet näkemykset ja myönteinen kannustaminen pätevöitymiseen, paremmat palkat ja lisääntyvät työtarjoukset. Pelot ovat kuitenkin hallitsevassa asemassa: lisääntyvä kilpailu, huonommat työehdot, pitemmät ja joustavuutta edellyttävät työajat sekä työmarkkinariidat ja laittomuudet yleistyvät ja palkat alenevat. Sosiaalijärjestelmään kohdistuisi uusia rasitteita. Työntekijät, joiden liikkuvuusvalmius on vähäisempää, erityisesti myös naiset, joutuisivat tulevaisuudessa vaikeampaan asemaan ja perherakenteet kärsisivät lisääntyvästä liikkuvuudesta. Kysymykseen tulevien vapautettujen palveluiden sisämarkkinoiden vaikutuksesta palkkakehitykseen 50 prosenttia vastasi odottavansa palkkojen laskevan, 43 prosenttia olettaa palkkojen nousevan ja 7 prosenttia ei näe mitään erityistä vaikutusta tai korostaa tämän riippuvan kulloisestakin alasta. |
| --- | --- |

4.4

Joustavoittamista koskeva näkökanta tulee uudelleen ilmi myös jäljempänä olevissa avoimissa kysymyksissä. Monet odottavat vakinaisessa työsuhteessa työskentelevän henkilöstön vähentyvän osa-aikatyön ja urakkasopimusten ja näennäisen itsenäisen ammatinharjoittamisen lisääntyvän. Myös myönteisiä odotuksia täsmennetään: kielikoulutus, uudet näkemykset ja myönteinen kannustaminen pätevöitymiseen, paremmat palkat ja lisääntyvät työtarjoukset. Pelot ovat kuitenkin hallitsevassa asemassa: lisääntyvä kilpailu, huonommat työehdot, pitemmät ja joustavuutta edellyttävät työajat sekä työmarkkinariidat ja laittomuudet yleistyvät ja palkat alenevat. Sosiaalijärjestelmään kohdistuisi uusia rasitteita. Työntekijät, joiden liikkuvuusvalmius on vähäisempää, erityisesti myös naiset, joutuisivat tulevaisuudessa vaikeampaan asemaan ja perherakenteet kärsisivät lisääntyvästä liikkuvuudesta. Kysymykseen tulevien vapautettujen palveluiden sisämarkkinoiden vaikutuksesta palkkakehitykseen 50 prosenttia vastasi odottavansa palkkojen laskevan, 43 prosenttia olettaa palkkojen nousevan ja 7 prosenttia ei näe mitään erityistä vaikutusta tai korostaa tämän riippuvan kulloisestakin alasta.

| 4.5 | Kysymykseen, onko työntekijöiden lähettämisestä annettu direktiivi sosiaalisen suojelun kannalta riittävä, 48 prosenttia vastasi myöntävästi ja 52 prosenttia kieltävästi. Jos uudet säännökset olisivat tarpeellisia, useimmat suosivat EU:n laajuista lähestymistapaa (65 prosenttia), kolmanneksen mielestä ongelmat olisi parempi selvittää kansallisella tasolla ja 2 prosenttia pitää kumpaakin tarpeellisena. Vastaukset avoimeen kysymykseen, mihin ongelmiin olisi erityisesti puututtava, voidaan tiivistää seuraavasti: puuttuva sosiaalinen yhdenmukaistaminen (myös lupa harjoittaa ammattia ja elinkeinoa) ja sen aiheuttama epätasa-arvoinen kohtelu ovat useimmin mainitut ongelmat. Tästä seuraa vastaavasti joillekin vaatimus työntekijöiden lähettämisestä annetun direktiivin soveltamisalan laajentamisesta alojen ja säännösten sisällön osalta. Lähettämistä koskevien säännösten virheellinen soveltaminen, oikeudellinen epävarmuus laittomuuksien yleistyminen sekä valvonnan ja syytteeseenpanon puutteet ovat jatkossakin yleisiä. Niiden lisäksi ongelmia on työturvallisuuden ja työterveydenhuollon alalla, sosiaalisen suojelun järjestelmissä ja näennäisen itsenäisen ammatinharjoittamisen torjunnassa. Lopuksi arvostellaan liiallista byrokratiaa ja yhä olemassa olevia kansallisia esteitä ja suuntausta kansalliseen sulkeutumiseen. Ongelmia syntyy myös silloin, jos kieli- ja kulttuurieroihin ei kiinnitetä riittävästi huomiota. |
| --- | --- |

4.5

Kysymykseen, onko työntekijöiden lähettämisestä annettu direktiivi sosiaalisen suojelun kannalta riittävä, 48 prosenttia vastasi myöntävästi ja 52 prosenttia kieltävästi. Jos uudet säännökset olisivat tarpeellisia, useimmat suosivat EU:n laajuista lähestymistapaa (65 prosenttia), kolmanneksen mielestä ongelmat olisi parempi selvittää kansallisella tasolla ja 2 prosenttia pitää kumpaakin tarpeellisena. Vastaukset avoimeen kysymykseen, mihin ongelmiin olisi erityisesti puututtava, voidaan tiivistää seuraavasti: puuttuva sosiaalinen yhdenmukaistaminen (myös lupa harjoittaa ammattia ja elinkeinoa) ja sen aiheuttama epätasa-arvoinen kohtelu ovat useimmin mainitut ongelmat. Tästä seuraa vastaavasti joillekin vaatimus työntekijöiden lähettämisestä annetun direktiivin soveltamisalan laajentamisesta alojen ja säännösten sisällön osalta. Lähettämistä koskevien säännösten virheellinen soveltaminen, oikeudellinen epävarmuus laittomuuksien yleistyminen sekä valvonnan ja syytteeseenpanon puutteet ovat jatkossakin yleisiä. Niiden lisäksi ongelmia on työturvallisuuden ja työterveydenhuollon alalla, sosiaalisen suojelun järjestelmissä ja näennäisen itsenäisen ammatinharjoittamisen torjunnassa. Lopuksi arvostellaan liiallista byrokratiaa ja yhä olemassa olevia kansallisia esteitä ja suuntausta kansalliseen sulkeutumiseen. Ongelmia syntyy myös silloin, jos kieli- ja kulttuurieroihin ei kiinnitetä riittävästi huomiota.

| 4.6 | Millainen vaikutus kohdistuu yrityksiin, jos palvelutoimeksiantojen nojalla muista maista tulevien työntekijöiden palkkaamisessa noudatetaan osittain erilaisia kansallisia vaatimuksia? Vastaajista 6 prosenttia ei näe erityisiä vaikutuksia ja 23 prosentin mielestä asiaa on liian aikaista arvioida. Vastaajista 24 prosenttia odottaa, että työehtoihin liittyvät yritysten sisäiset erot kasvavat, 34 prosenttia näkee uusia vaikeuksia sosiaali- ja työehtojen noudattamisessa ja 13 prosenttia toteaa, etteivät lähetetyt työntekijät vielä täysin kuulu työntekijöiden osallistumista koskevien jäsenvaltioiden säädösten piiriin. Jäljempänä olevissa tämän kysymyksen avoimissa vastauksissa tulee esiin uusia näkökohtia. Uusia sosiaalisia ja palkkaan liittyviä ongelmia ilmaantuu, koska samasta työstä saatetaan maksaa eri palkkaa tai yritysten vapaaehtoisia sosiaalipalveluita vähennetään. Yhtä usein tuodaan julki odotus, että ”parhaiden käytäntöjen” oppiminen voisi olla mahdollisuus parantaa työoloja ja työn laatua. Tässä mielessä olisi sosiaalista vuoropuhelua yritystasolla vahvistettava. Viestinnän esteet voivat hankaloittaa työn ja ryhmätyön laatua ja henkilöstön yhteishenki yleensä saattaa kadota. Omien oikeuksien tuntemus ja niistä huolehtiminen on yksittäisille työntekijöille tällaisissa olosuhteissa entistä vaikeampaa. Liian suuret epäsuhdat saattavat jopa haitata yrityksen menestymistä (ristiriidat, byrokratia, työn laatu) ja lainsäädännöllisten määräysten noudattaminen saattaa johtaa liiallisiin vaatimuksiin ja lisääntyvään väärinkäyttöön. Palvelujen tarjoamisen vapauden helpottamista pidetään myös mahdollisuutena selvitä pullonkauloista, kun on kyse pätevyyttä vaativien työpaikkojen täyttämisestä. |
| --- | --- |

4.6

Millainen vaikutus kohdistuu yrityksiin, jos palvelutoimeksiantojen nojalla muista maista tulevien työntekijöiden palkkaamisessa noudatetaan osittain erilaisia kansallisia vaatimuksia? Vastaajista 6 prosenttia ei näe erityisiä vaikutuksia ja 23 prosentin mielestä asiaa on liian aikaista arvioida. Vastaajista 24 prosenttia odottaa, että työehtoihin liittyvät yritysten sisäiset erot kasvavat, 34 prosenttia näkee uusia vaikeuksia sosiaali- ja työehtojen noudattamisessa ja 13 prosenttia toteaa, etteivät lähetetyt työntekijät vielä täysin kuulu työntekijöiden osallistumista koskevien jäsenvaltioiden säädösten piiriin. Jäljempänä olevissa tämän kysymyksen avoimissa vastauksissa tulee esiin uusia näkökohtia. Uusia sosiaalisia ja palkkaan liittyviä ongelmia ilmaantuu, koska samasta työstä saatetaan maksaa eri palkkaa tai yritysten vapaaehtoisia sosiaalipalveluita vähennetään. Yhtä usein tuodaan julki odotus, että ”parhaiden käytäntöjen” oppiminen voisi olla mahdollisuus parantaa työoloja ja työn laatua. Tässä mielessä olisi sosiaalista vuoropuhelua yritystasolla vahvistettava. Viestinnän esteet voivat hankaloittaa työn ja ryhmätyön laatua ja henkilöstön yhteishenki yleensä saattaa kadota. Omien oikeuksien tuntemus ja niistä huolehtiminen on yksittäisille työntekijöille tällaisissa olosuhteissa entistä vaikeampaa. Liian suuret epäsuhdat saattavat jopa haitata yrityksen menestymistä (ristiriidat, byrokratia, työn laatu) ja lainsäädännöllisten määräysten noudattaminen saattaa johtaa liiallisiin vaatimuksiin ja lisääntyvään väärinkäyttöön. Palvelujen tarjoamisen vapauden helpottamista pidetään myös mahdollisuutena selvitä pullonkauloista, kun on kyse pätevyyttä vaativien työpaikkojen täyttämisestä.

| 4.7 | Yksittäisiä käytännön esimerkkejä koskeva kysymys on vaikeampi tiivistää, sillä tarkoituksena oli, että juuri yksityiskohdat edistäisivät ymmärrystä. Siksi tässä lainataan vain yksittäisiä käytännön esimerkkejä, jotka valaisevat sellaisia ongelma-alueita, joita ei ole vielä mainittu. Tässä yhteydessä mainittiin esimerkiksi epäselvät säännökset ja menettelytavat työtapaturmien yhteydessä, konsernin sisäiseen työntekijän lähettämiseen liittyvät erityisongelmat, työsopimusten muuttaminen, toisten maiden työehtosopimusten soveltaminen sekä työn takia maasta muuttaneiden kohtelu. |
| --- | --- |

4.7

Yksittäisiä käytännön esimerkkejä koskeva kysymys on vaikeampi tiivistää, sillä tarkoituksena oli, että juuri yksityiskohdat edistäisivät ymmärrystä. Siksi tässä lainataan vain yksittäisiä käytännön esimerkkejä, jotka valaisevat sellaisia ongelma-alueita, joita ei ole vielä mainittu. Tässä yhteydessä mainittiin esimerkiksi epäselvät säännökset ja menettelytavat työtapaturmien yhteydessä, konsernin sisäiseen työntekijän lähettämiseen liittyvät erityisongelmat, työsopimusten muuttaminen, toisten maiden työehtosopimusten soveltaminen sekä työn takia maasta muuttaneiden kohtelu.

5.   Kuluttajien edut palvelujen sisämarkkinoilla

| 5.1 | Palveluiden sisämarkkinoiden on tarkoitus hyödyttää myös kuluttajia. On kysymys saatavuudesta (hinta, saatavuus, tarjonta), laadusta, avoimuudesta (tiedottaminen, luottamus) ja oikeusvarmuudesta (vastuu, kuluttajansuoja). Toteutuvatko nämä näkökohdat nykyisin riittävästi? Edistävätkö ehdotukset palveluiden sisämarkkinoiden täytäntöön panemiseksi niitä vai onko kehitys kuluttajien näkökulmasta ongelmallista? Kyselylomakkeen kolmannen painopisteen piti valaista käytännön kokemuksia, rajatylittävästä palvelujen tarjonnasta kuluttajien näkökulmasta. |
| --- | --- |

5.1

Palveluiden sisämarkkinoiden on tarkoitus hyödyttää myös kuluttajia. On kysymys saatavuudesta (hinta, saatavuus, tarjonta), laadusta, avoimuudesta (tiedottaminen, luottamus) ja oikeusvarmuudesta (vastuu, kuluttajansuoja). Toteutuvatko nämä näkökohdat nykyisin riittävästi? Edistävätkö ehdotukset palveluiden sisämarkkinoiden täytäntöön panemiseksi niitä vai onko kehitys kuluttajien näkökulmasta ongelmallista? Kyselylomakkeen kolmannen painopisteen piti valaista käytännön kokemuksia, rajatylittävästä palvelujen tarjonnasta kuluttajien näkökulmasta.

| 5.2 | Palveludirektiivin arviointi ei ole yksiselitteistä kuluttajansuojan kannalta. ETSK:n huhtikuussa 2006 järjestämässä kuulemisessa esitettiin arvostelua, jonka mukaan kuluttajansuoja on kaiken kaikkiaan jäänyt anteeksiantamattoman vähälle huomiolle. On myös myönteisiä arviointeja, joissa viitataan ennen kaikkea tarjonnan parantumiseen. Kuluttajansuojakysymykset ylipäätään jäävät liiaksi taka-alalle, ja ne paljastuvat todennäköisesti vasta sitten, kun tarkastellaan kulloistakin vaikutusta jäsenvaltiotasolla. Kuluttajien luottamus on kuitenkin erittäin tärkeää EU:n palvelujen sisämarkkinoiden menestyksen kannalta. |
| --- | --- |

5.2

Palveludirektiivin arviointi ei ole yksiselitteistä kuluttajansuojan kannalta. ETSK:n huhtikuussa 2006 järjestämässä kuulemisessa esitettiin arvostelua, jonka mukaan kuluttajansuoja on kaiken kaikkiaan jäänyt anteeksiantamattoman vähälle huomiolle. On myös myönteisiä arviointeja, joissa viitataan ennen kaikkea tarjonnan parantumiseen. Kuluttajansuojakysymykset ylipäätään jäävät liiaksi taka-alalle, ja ne paljastuvat todennäköisesti vasta sitten, kun tarkastellaan kulloistakin vaikutusta jäsenvaltiotasolla. Kuluttajien luottamus on kuitenkin erittäin tärkeää EU:n palvelujen sisämarkkinoiden menestyksen kannalta.

| 5.3 | Kyselylomakkeessa pyydettiin asettamaan tärkeysjärjestykseen kohdassa 5.1 esitetyt kuluttajaystävällisten palvelujen sisämarkkinoiden perusteet (saatavuus, laatu, avoimuus ja oikeusvarmuus). Toisaalta omasta näkökulmasta ja toisaalta tilanteen arvioimiseksi olisi tarkasteltava, missä määrin palveludirektiivi edistää mainittuja seikkoja. Kun laatu ja oikeusvarmuus arvioidaan omasta näkökulmasta korkealle (I ja II sija), EU:n palveludirektiivin arviointi paljastaa, että ensisijaisesti edistetään saatavuutta ja oikeusvarmuus jää viimeiselle sijalle. Tyytyväisiä näiden näkökohtien toteutuksen nykyiseen tilaan on ainoastaan 23 prosenttia, parannuksen tarvetta näkee 77 prosenttia. |
| --- | --- |

5.3

Kyselylomakkeessa pyydettiin asettamaan tärkeysjärjestykseen kohdassa 5.1 esitetyt kuluttajaystävällisten palvelujen sisämarkkinoiden perusteet (saatavuus, laatu, avoimuus ja oikeusvarmuus). Toisaalta omasta näkökulmasta ja toisaalta tilanteen arvioimiseksi olisi tarkasteltava, missä määrin palveludirektiivi edistää mainittuja seikkoja. Kun laatu ja oikeusvarmuus arvioidaan omasta näkökulmasta korkealle (I ja II sija), EU:n palveludirektiivin arviointi paljastaa, että ensisijaisesti edistetään saatavuutta ja oikeusvarmuus jää viimeiselle sijalle. Tyytyväisiä näiden näkökohtien toteutuksen nykyiseen tilaan on ainoastaan 23 prosenttia, parannuksen tarvetta näkee 77 prosenttia.

| 5.4 | Vaikka palveludirektiivissä ei periaatteessa puututa kuluttajansuojasäännöksiin palvelun suoritusmaassa, keskustelussa tuotiin toistuvasti julki pelko siitä, että direktiivi ei ole tässä suhteessa aukoton. Kysymykseen, ovatko kansalliset kuluttajansuojasäännökset tulevaisuudessa vaarassa, 52 prosenttia vastasi myöntävästi. Useimmiten valitetaan oikeuksien toteutumisen heikentyneen erityisesti valitusten ja korvausvaatimusten osalta. Tämä käy ilmi myös vastauksista erääseen toiseen kysymykseen, johon vastanneista 76 prosenttia näkee ongelmia vastuun ja hallinnollisen täytäntöönpanon yhteydessä. 51 prosenttia pelkää kuluttajansuojan tason yleistä heikentymistä. Erityisesti kaikkien tiukimpien kansallisten normien (jotka ylittävät EU:n vähimmäisvaatimukset) katsotaan olevan vaarassa. Vaarantuminen pätee myös ammatinharjoittamisen hallinto-oikeudellisiin säädöksiin, jotka ovat suoraan olennaisia kuluttajien kannalta, sillä niitä on tarkoitus säännellä tulevaisuudessa alkuperämaaperiaatteen mukaan. Näitä ovat huijaukselta suojaaminen tai korvausvaatimusten perusteet. Jotkut pelkäävät takuusuojan heikentymistä ja palvelun laadun laskemista sekä tiedonsaantia koskevien oikeuksien menettämistä. Näitä ovat muun muassa tuotetiedot (ympäristön vaarantuminen, vastuuta koskevat tiedot, yleinen avoimuus), hintamerkinnät, tarjoaja, (tarjoajan nuhteettomuus, pätevyysaste, asianmukainen suojautuminen), takuusuoritukset, vastuu jne. |
| --- | --- |

5.4

Vaikka palveludirektiivissä ei periaatteessa puututa kuluttajansuojasäännöksiin palvelun suoritusmaassa, keskustelussa tuotiin toistuvasti julki pelko siitä, että direktiivi ei ole tässä suhteessa aukoton. Kysymykseen, ovatko kansalliset kuluttajansuojasäännökset tulevaisuudessa vaarassa, 52 prosenttia vastasi myöntävästi. Useimmiten valitetaan oikeuksien toteutumisen heikentyneen erityisesti valitusten ja korvausvaatimusten osalta. Tämä käy ilmi myös vastauksista erääseen toiseen kysymykseen, johon vastanneista 76 prosenttia näkee ongelmia vastuun ja hallinnollisen täytäntöönpanon yhteydessä. 51 prosenttia pelkää kuluttajansuojan tason yleistä heikentymistä. Erityisesti kaikkien tiukimpien kansallisten normien (jotka ylittävät EU:n vähimmäisvaatimukset) katsotaan olevan vaarassa. Vaarantuminen pätee myös ammatinharjoittamisen hallinto-oikeudellisiin säädöksiin, jotka ovat suoraan olennaisia kuluttajien kannalta, sillä niitä on tarkoitus säännellä tulevaisuudessa alkuperämaaperiaatteen mukaan. Näitä ovat huijaukselta suojaaminen tai korvausvaatimusten perusteet. Jotkut pelkäävät takuusuojan heikentymistä ja palvelun laadun laskemista sekä tiedonsaantia koskevien oikeuksien menettämistä. Näitä ovat muun muassa tuotetiedot (ympäristön vaarantuminen, vastuuta koskevat tiedot, yleinen avoimuus), hintamerkinnät, tarjoaja, (tarjoajan nuhteettomuus, pätevyysaste, asianmukainen suojautuminen), takuusuoritukset, vastuu jne.

| 5.5 | Rajatylittävässä palvelutarjonnassa toivottuja ja välttämättömiä kuluttajatietoja käsiteltiin omassa kysymyksessään. Ensimmäisellä sijalla ovat tiedot oikeudellisista takuista, vahingonkorvauksista ja valitusoikeuksista, niiden lisäksi tarjoajan identiteetistä/alkuperästä, hinnoittelun avoimuudesta ja tarkoista tiedoista palvelun laadusta sekä tuoteturvallisuudesta/takuusta. Ilmeisesti keskustelu alkuperämaaperiaatteesta on aiheuttanut epävarmuutta, koska monet vaativat tietoja siitä, mitä lainsäädäntöä sovelletaan ja mitkä valvontaviranomaiset tai mikä valitusaste on vastuussa. |
| --- | --- |

5.5

Rajatylittävässä palvelutarjonnassa toivottuja ja välttämättömiä kuluttajatietoja käsiteltiin omassa kysymyksessään. Ensimmäisellä sijalla ovat tiedot oikeudellisista takuista, vahingonkorvauksista ja valitusoikeuksista, niiden lisäksi tarjoajan identiteetistä/alkuperästä, hinnoittelun avoimuudesta ja tarkoista tiedoista palvelun laadusta sekä tuoteturvallisuudesta/takuusta. Ilmeisesti keskustelu alkuperämaaperiaatteesta on aiheuttanut epävarmuutta, koska monet vaativat tietoja siitä, mitä lainsäädäntöä sovelletaan ja mitkä valvontaviranomaiset tai mikä valitusaste on vastuussa.

| 5.6 | Vain 25 prosentilla vastanneista oli kokemuksia eurooppalaisista kuluttajaneuvontapisteistä tai EU:n laajuisesta yhteistyöstä kuluttajansuoja-asioissa. Niitä koskevat arviot olivat useimmiten myönteisiä, mutta myös puutteita mainitaan, kuten rajatylittävä apu lainsäädännön soveltamisessa tai oikeiden kansallisten yhteyshenkilöiden osoittaminen. Menettelyjä arvosteltiin myös liian byrokraattisiksi ja kalliiksi. Kuluttajansuojaa koskevaa yhteistyötä pidetään ylipäätään liian heikkona ja sen vaikutusta vähäisenä, erityisesti monimutkaisissa tapauksissa. Kokonaisuutena syntyy vaikutelma, että tieto EU:n kuluttajaneuvontapisteistä tai yhteistyömahdollisuuksista ei ole levinnyt laajalle. |
| --- | --- |

5.6

Vain 25 prosentilla vastanneista oli kokemuksia eurooppalaisista kuluttajaneuvontapisteistä tai EU:n laajuisesta yhteistyöstä kuluttajansuoja-asioissa. Niitä koskevat arviot olivat useimmiten myönteisiä, mutta myös puutteita mainitaan, kuten rajatylittävä apu lainsäädännön soveltamisessa tai oikeiden kansallisten yhteyshenkilöiden osoittaminen. Menettelyjä arvosteltiin myös liian byrokraattisiksi ja kalliiksi. Kuluttajansuojaa koskevaa yhteistyötä pidetään ylipäätään liian heikkona ja sen vaikutusta vähäisenä, erityisesti monimutkaisissa tapauksissa. Kokonaisuutena syntyy vaikutelma, että tieto EU:n kuluttajaneuvontapisteistä tai yhteistyömahdollisuuksista ei ole levinnyt laajalle.

| 5.7 | Palvelun paremman laadun takaamiseksi palveludirektiivissä suositellaan vapaaehtoisten normien ja sertifioinnin käyttöönottamista. Vastanneista 54 prosenttia pitää tätä ehdotusta erittäin hyvänä, 46 prosenttia ennemminkin arveluttavana. Vapaaehtoisen laatunormin kannattajat pitävät sitä tehokkaana välineenä, jonka on vakiinnutettava asemansa markkinoilla ja asiakkaisiin nähden. Arvostelijat ovat erittäin yksimielisesti sitä mieltä, että kyseisen normin noudattamista ei taata ilman valtiollista valvontaa. Siksi he suosivat selkeää oikeudellista sääntelyä. Rehelliset yritykset noudattaisivat vapaaehtoisia normeja, mutta niistä ei ole apua ”mustia lampaita” vastaan. Juuri tämä olisi kuitenkin erittäin tärkeää rajatylittävässä palvelujen tarjonnassa. |
| --- | --- |

5.7

Palvelun paremman laadun takaamiseksi palveludirektiivissä suositellaan vapaaehtoisten normien ja sertifioinnin käyttöönottamista. Vastanneista 54 prosenttia pitää tätä ehdotusta erittäin hyvänä, 46 prosenttia ennemminkin arveluttavana. Vapaaehtoisen laatunormin kannattajat pitävät sitä tehokkaana välineenä, jonka on vakiinnutettava asemansa markkinoilla ja asiakkaisiin nähden. Arvostelijat ovat erittäin yksimielisesti sitä mieltä, että kyseisen normin noudattamista ei taata ilman valtiollista valvontaa. Siksi he suosivat selkeää oikeudellista sääntelyä. Rehelliset yritykset noudattaisivat vapaaehtoisia normeja, mutta niistä ei ole apua ”mustia lampaita” vastaan. Juuri tämä olisi kuitenkin erittäin tärkeää rajatylittävässä palvelujen tarjonnassa.

| 5.8 | Palveludirektiivi tuo mukanaan myös alkuperämaan ja palvelun suoritusmaan viranomaisten jaetun valvonnan. Halusimme tietää, lisääkö tämä kuluttajien luottamusta: 82 prosenttia vastasi myöntävästi ja 18 prosenttia katsoi, ettei luottamus kasva. Keskeisin epäilys kohdistuu kuitenkin täytäntöönpanoon käytännössä. |
| --- | --- |

5.8

Palveludirektiivi tuo mukanaan myös alkuperämaan ja palvelun suoritusmaan viranomaisten jaetun valvonnan. Halusimme tietää, lisääkö tämä kuluttajien luottamusta: 82 prosenttia vastasi myöntävästi ja 18 prosenttia katsoi, ettei luottamus kasva. Keskeisin epäilys kohdistuu kuitenkin täytäntöönpanoon käytännössä.

| 5.9 | Lopuksi annettiin vielä mahdollisuus käsitellä avoimia kuluttajansuojakysymyksiä tulevilla palveluiden sisämarkkinoilla. Tässä yhteydessä ilmenee uudelleen painopiste: kuluttajansuojan puuttuva oikeudellinen selvyys ja oikeusvarmuus, mitä tulee takuuseen, vastuuseen (kuten maksukyvyttömyystapauksissa), takuuvaatimuksiin (puuttuva yhdenmukaistaminen, todistustaakkaa koskevat ongelmat) ja korvausvaatimusten läpimenoon (kestävät liian kauan, menettelyt ovat liian monimutkaisia, toivotaan lisää yhdenmukaistamista). Toisella sijalla on palvelua ja tarjoajaa koskevien riittävien tietojen takaaminen. Puutteena nähdään myös yhteisen laatunormin puuttuminen. Myös pätevyyksien ja ammattitutkintojen vertailukelpoisuudessa on parantamisen varaa. Kuluttajansuojasäännöksiä ei usein panna täytäntöön oikein tai ne puuttuvat yksittäisiltä aloilta (kuten yksityiset eläkkeet, terveyspalvelut). Sosiaalisilla kysymyksillä on merkitystä (vähimmäispalkan alittavat palkat, pimeä työ, maahanmuutto) samoin kuin pelolla, että ympäristö- ja turvallisuusnormit menetetään. Yleisessä käytössä oleville palveluille olisi määriteltävä vähimmäistaso, joka takaa sosiaalisen osallisuuden. Muita pelonaiheita ovat paikallisten tarjoajien kohtaamat kilpailun vääristymät (esim. erilaiset sosiaalimenot) ja valuuttaeroista syntyvät ongelmat. |
| --- | --- |

5.9

Lopuksi annettiin vielä mahdollisuus käsitellä avoimia kuluttajansuojakysymyksiä tulevilla palveluiden sisämarkkinoilla. Tässä yhteydessä ilmenee uudelleen painopiste: kuluttajansuojan puuttuva oikeudellinen selvyys ja oikeusvarmuus, mitä tulee takuuseen, vastuuseen (kuten maksukyvyttömyystapauksissa), takuuvaatimuksiin (puuttuva yhdenmukaistaminen, todistustaakkaa koskevat ongelmat) ja korvausvaatimusten läpimenoon (kestävät liian kauan, menettelyt ovat liian monimutkaisia, toivotaan lisää yhdenmukaistamista). Toisella sijalla on palvelua ja tarjoajaa koskevien riittävien tietojen takaaminen. Puutteena nähdään myös yhteisen laatunormin puuttuminen. Myös pätevyyksien ja ammattitutkintojen vertailukelpoisuudessa on parantamisen varaa. Kuluttajansuojasäännöksiä ei usein panna täytäntöön oikein tai ne puuttuvat yksittäisiltä aloilta (kuten yksityiset eläkkeet, terveyspalvelut). Sosiaalisilla kysymyksillä on merkitystä (vähimmäispalkan alittavat palkat, pimeä työ, maahanmuutto) samoin kuin pelolla, että ympäristö- ja turvallisuusnormit menetetään. Yleisessä käytössä oleville palveluille olisi määriteltävä vähimmäistaso, joka takaa sosiaalisen osallisuuden. Muita pelonaiheita ovat paikallisten tarjoajien kohtaamat kilpailun vääristymät (esim. erilaiset sosiaalimenot) ja valuuttaeroista syntyvät ongelmat.

6.   Tärkeimmät tulokset

| 6.1 | Kyselyyn saadut vastaukset osoittavat, että mielenkiintoa tarttua uusiin haasteisiin, joita työmarkkinoihin, työvoimaan ja kuluttajansuojaan kohdistuu palveluiden sisämarkkinoilla, on paljon. Vastauksissa viitataan usein ongelmalliseen kehitykseen, mutta niissä määritellään myös tulevia mahdollisuuksia. Molemmat ansaitsevat yleisesti enemmän huomiota, ja niiden pitäisi myös innoittaa tulevaa palveludirektiivin täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

6.1

Kyselyyn saadut vastaukset osoittavat, että mielenkiintoa tarttua uusiin haasteisiin, joita työmarkkinoihin, työvoimaan ja kuluttajansuojaan kohdistuu palveluiden sisämarkkinoilla, on paljon. Vastauksissa viitataan usein ongelmalliseen kehitykseen, mutta niissä määritellään myös tulevia mahdollisuuksia. Molemmat ansaitsevat yleisesti enemmän huomiota, ja niiden pitäisi myös innoittaa tulevaa palveludirektiivin täytäntöönpanoa.

| 6.2 | Yhä ratkaisematon ongelma on EU:n palveluteollisuuden tilastollinen kuvaaminen rajatylittävässä palvelujen tarjonnassa. Todellisuutta vastaava käsitys on edellytys arvioinnille työllisyyden dynaamisuudesta, joka rajatylittävästä palvelujen tarjonnasta voi kehittyä. ETSK toistaa siksi vaatimuksensa ainutkertaisesta perustutkimuksesta, joka on ainoa tapa ratkaista ongelma. |
| --- | --- |

6.2

Yhä ratkaisematon ongelma on EU:n palveluteollisuuden tilastollinen kuvaaminen rajatylittävässä palvelujen tarjonnassa. Todellisuutta vastaava käsitys on edellytys arvioinnille työllisyyden dynaamisuudesta, joka rajatylittävästä palvelujen tarjonnasta voi kehittyä. ETSK toistaa siksi vaatimuksensa ainutkertaisesta perustutkimuksesta, joka on ainoa tapa ratkaista ongelma.

| 6.3 | 90 prosenttia kyselyyn vastanneista sanoi, ettei uuden sisämarkkinastrategian mahdollisista työllisyysvaikutuksista ole riittävästi tietoa. Vastaajista 60 prosenttia odottaa myönteisiä työllisyysvaikutuksia ja 44 prosenttia varautuu myös työpaikkojen vähenemiseen. Yleisesti ottaen kaikki odottavat ”työllistymisen siirtymistä”. Vaikuttaa järkevältä, että yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmä soveltaa jatkotarkastelussa alakohtaista ja eriytettyä lähestymistapaa, ja siihen voisivat sisältyä esimerkiksi teollisuutta lähellä olevat palvelut, koulutus, tietyt vapautetut julkiset palvelut, yksilölliset palvelut, käsityöala. Viittaukset niihin, jotka hyötyvät eniten, ovat valaisevia. Pätevyyttä vaativaa työtä/työtä, joka ei edellytä ammattitaitoa, koskevien näkökohtien lähempi tarkastelu on suositeltavaa, samoin kuin erikoistuneiden työn perässä muuttavien työntekijöiden tarkastelu verrattuna työntekijöihin, jotka eivät ole yhtä joustavia liikkuvuuden suhteen. Edellistä odotetaan tapahtuvaksi sekä jäsenvaltioiden välillä että sisäisesti joillakin aloilla. Jälkimmäinen asettaa työmarkkinoille ja sosiaalijärjestelmille erityisen haasteen. |
| --- | --- |

6.3

90 prosenttia kyselyyn vastanneista sanoi, ettei uuden sisämarkkinastrategian mahdollisista työllisyysvaikutuksista ole riittävästi tietoa. Vastaajista 60 prosenttia odottaa myönteisiä työllisyysvaikutuksia ja 44 prosenttia varautuu myös työpaikkojen vähenemiseen. Yleisesti ottaen kaikki odottavat ”työllistymisen siirtymistä”. Vaikuttaa järkevältä, että yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmä soveltaa jatkotarkastelussa alakohtaista ja eriytettyä lähestymistapaa, ja siihen voisivat sisältyä esimerkiksi teollisuutta lähellä olevat palvelut, koulutus, tietyt vapautetut julkiset palvelut, yksilölliset palvelut, käsityöala. Viittaukset niihin, jotka hyötyvät eniten, ovat valaisevia. Pätevyyttä vaativaa työtä/työtä, joka ei edellytä ammattitaitoa, koskevien näkökohtien lähempi tarkastelu on suositeltavaa, samoin kuin erikoistuneiden työn perässä muuttavien työntekijöiden tarkastelu verrattuna työntekijöihin, jotka eivät ole yhtä joustavia liikkuvuuden suhteen. Edellistä odotetaan tapahtuvaksi sekä jäsenvaltioiden välillä että sisäisesti joillakin aloilla. Jälkimmäinen asettaa työmarkkinoille ja sosiaalijärjestelmille erityisen haasteen.

| 6.4 | Pk-yritysten kehitys nähdään etupäässä myönteisenä, ja sen myötä myös työllisyyden kehitys. Palveludirektiivin vaikutusta pidetään ennemminkin vähäisenä. Lisäksi odotetaan uusia haasteita, joihin on vastattava parantamalla laatua sekä työvoiman pätevyyttä ja innovointikykyä. Joidenkin mielestä uuteen kilpailupaineeseen olisi vastattava lisäämällä puitteiden yhdenmukaistamista. Paikallisten ja kulttuurisidonnaisten ominaispiirteiden pelätään tulevaisuudessa häviävän, jos suuret tarjoajat valloittavat markkinat. |
| --- | --- |

6.4

Pk-yritysten kehitys nähdään etupäässä myönteisenä, ja sen myötä myös työllisyyden kehitys. Palveludirektiivin vaikutusta pidetään ennemminkin vähäisenä. Lisäksi odotetaan uusia haasteita, joihin on vastattava parantamalla laatua sekä työvoiman pätevyyttä ja innovointikykyä. Joidenkin mielestä uuteen kilpailupaineeseen olisi vastattava lisäämällä puitteiden yhdenmukaistamista. Paikallisten ja kulttuurisidonnaisten ominaispiirteiden pelätään tulevaisuudessa häviävän, jos suuret tarjoajat valloittavat markkinat.

| 6.5 | Enemmistö odottaa tulevan palveluiden sisämarkkinoiden syventämisen aiheuttavan muutoksia jäsenvaltioissa noudatettaviin työehtoihin (82 prosenttia). Tämä ei johdu perehtymättömyydestä palveludirektiiviin, vaan yhdenmukaistamattomien edellytysten ja uusien markkinavaikutuksien tarkastelusta. Enemmistö odottaa määräaikaisten ja joustavien työsuhteiden lisääntyvän. Myönteiset odotukset liittyvät parempiin työtarjouksiin, kielikoulutukseen ja pätevöitymiseen yleensä. |
| --- | --- |

6.5

Enemmistö odottaa tulevan palveluiden sisämarkkinoiden syventämisen aiheuttavan muutoksia jäsenvaltioissa noudatettaviin työehtoihin (82 prosenttia). Tämä ei johdu perehtymättömyydestä palveludirektiiviin, vaan yhdenmukaistamattomien edellytysten ja uusien markkinavaikutuksien tarkastelusta. Enemmistö odottaa määräaikaisten ja joustavien työsuhteiden lisääntyvän. Myönteiset odotukset liittyvät parempiin työtarjouksiin, kielikoulutukseen ja pätevöitymiseen yleensä.

| 6.6 | Voimassa olevat työntekijöiden lähettämistä koskevat säännökset ovat tässä yhteydessä tärkeässä asemassa. Säädösten puutteellinen täytäntöönpano mainittiin usein suurena ongelmana. Puolet vastanneista katsoo, että uusien haasteiden takia nykyiset säännökset eivät riitä takaamaan sosiaalista suojelua. Tämä tulee selväksi tarkasteltaessa yritystasoa yksityiskohtaisemmin. Mitä suurempi harmonisoimaton ala on, sitä enemmän on ollut edellytyksiä samanarvoisen työn epätasa-arvoiselle kohtelulle. Tämä ymmärretään osittain myös mahdollisuutena, jos yhteydet ”parempiin käytäntöihin” antavat virikkeitä parantaa alkuperämaan työehtoja. Kaiken kaikkiaan todetaan, että yrityksen erilaiset työehdot tai oikeudelliset säännökset muodostavat haasteen myös sille itselleen. Keskustelua työntekijöiden lähettämisestä annetusta direktiivistä käydään toisaalla. Tärkeää on toteamus, että eriarvoisuus ja sen myötä riidat lisääntyvät. Tämä on EU:n ja kansallisten lainsäätäjien haaste, erityisesti lähiaikoina edessä olevassa palveludirektiivin saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä, mutta se on myös haaste EU:ssa käytävälle sosiaaliselle vuoropuhelulle. |
| --- | --- |

6.6

Voimassa olevat työntekijöiden lähettämistä koskevat säännökset ovat tässä yhteydessä tärkeässä asemassa. Säädösten puutteellinen täytäntöönpano mainittiin usein suurena ongelmana. Puolet vastanneista katsoo, että uusien haasteiden takia nykyiset säännökset eivät riitä takaamaan sosiaalista suojelua. Tämä tulee selväksi tarkasteltaessa yritystasoa yksityiskohtaisemmin. Mitä suurempi harmonisoimaton ala on, sitä enemmän on ollut edellytyksiä samanarvoisen työn epätasa-arvoiselle kohtelulle. Tämä ymmärretään osittain myös mahdollisuutena, jos yhteydet ”parempiin käytäntöihin” antavat virikkeitä parantaa alkuperämaan työehtoja. Kaiken kaikkiaan todetaan, että yrityksen erilaiset työehdot tai oikeudelliset säännökset muodostavat haasteen myös sille itselleen. Keskustelua työntekijöiden lähettämisestä annetusta direktiivistä käydään toisaalla. Tärkeää on toteamus, että eriarvoisuus ja sen myötä riidat lisääntyvät. Tämä on EU:n ja kansallisten lainsäätäjien haaste, erityisesti lähiaikoina edessä olevassa palveludirektiivin saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä, mutta se on myös haaste EU:ssa käytävälle sosiaaliselle vuoropuhelulle.

| 6.7 | Rajatylittäviin palvelutoimeksiantoihin liittyvä työntekijöiden lisääntyvä liikkuvuus sekä omien oikeuksien selvittämisen entistä suurempi hankaluus lisäävät neuvonnan tarvetta. Kyseinen neuvonta on varmistettava koko EU:ssa. Tiedonsaannin tärkeää perustaa ovat eurotiedotuskeskusten toiminta ja työntekijäkysymyksiin keskittyvän tietopankin luominen. Myös ETSK:ssa seurataan näitä tiiviisti. |
| --- | --- |

6.7

Rajatylittäviin palvelutoimeksiantoihin liittyvä työntekijöiden lisääntyvä liikkuvuus sekä omien oikeuksien selvittämisen entistä suurempi hankaluus lisäävät neuvonnan tarvetta. Kyseinen neuvonta on varmistettava koko EU:ssa. Tiedonsaannin tärkeää perustaa ovat eurotiedotuskeskusten toiminta ja työntekijäkysymyksiin keskittyvän tietopankin luominen. Myös ETSK:ssa seurataan näitä tiiviisti.

| 6.8 | Kuluttajien arviot palveludirektiivistä eivät ole yksiselitteistä. Kysymykseen liittyy sekä arvostelua että myönteisiä arvioita. Kyselyn analyysi osoitti, että laatua ja oikeusvarmuutta arvostetaan paljon, mutta vastanneiden mielestä näitä näkökohtia ei edistetä vastaavasti palveludirektiivissä. Kuluttajansuojan nykyiseen tilaan on tyytyväisiä vain 23 prosenttia. |
| --- | --- |

6.8

Kuluttajien arviot palveludirektiivistä eivät ole yksiselitteistä. Kysymykseen liittyy sekä arvostelua että myönteisiä arvioita. Kyselyn analyysi osoitti, että laatua ja oikeusvarmuutta arvostetaan paljon, mutta vastanneiden mielestä näitä näkökohtia ei edistetä vastaavasti palveludirektiivissä. Kuluttajansuojan nykyiseen tilaan on tyytyväisiä vain 23 prosenttia.

| 6.9 | Huoli oikeusvarmuudesta ja oikeuksien täytäntöönpanosta ovat etualalla. Vaikka palveludirektiivissä ei periaatteessa puututa kansalliseen kuluttajansuojaan, 52 prosentin mielestä kansalliset säännökset ovat tulevaisuudessa vaarassa. Toivotaan selkeitä takuusuorituksia ja vastuuta koskevia säännöksiä sekä korvausvaatimusten nopeaa käsittelyä. Nykyiset säännökset eivät vaikuta riittäviltä tai korkeiden kansallisten normien katsotaan vaarantuvan tulevan kilpailun myötä. Yhtä tärkeää on palvelua sekä tarjoajaa koskevan riittävän tiedonsaannin takaaminen. Kielteisenä pidetään myös yhteisen laatunormin puuttumista (vapaaehtoinen sertifiointi saa vain osittain kannatusta) sekä aukkoja pätevyyksien ja ammattitutkintojen vertailukelpoisuudessa. Kuluttajansuojasäännöksiä ei usein panna täytäntöön oikein tai ne puuttuvat yksittäisiltä aloilta (kuten yksityiset eläkkeet, terveyspalvelut). |
| --- | --- |

6.9

Huoli oikeusvarmuudesta ja oikeuksien täytäntöönpanosta ovat etualalla. Vaikka palveludirektiivissä ei periaatteessa puututa kansalliseen kuluttajansuojaan, 52 prosentin mielestä kansalliset säännökset ovat tulevaisuudessa vaarassa. Toivotaan selkeitä takuusuorituksia ja vastuuta koskevia säännöksiä sekä korvausvaatimusten nopeaa käsittelyä. Nykyiset säännökset eivät vaikuta riittäviltä tai korkeiden kansallisten normien katsotaan vaarantuvan tulevan kilpailun myötä. Yhtä tärkeää on palvelua sekä tarjoajaa koskevan riittävän tiedonsaannin takaaminen. Kielteisenä pidetään myös yhteisen laatunormin puuttumista (vapaaehtoinen sertifiointi saa vain osittain kannatusta) sekä aukkoja pätevyyksien ja ammattitutkintojen vertailukelpoisuudessa. Kuluttajansuojasäännöksiä ei usein panna täytäntöön oikein tai ne puuttuvat yksittäisiltä aloilta (kuten yksityiset eläkkeet, terveyspalvelut).

| 6.10 | Vain harvoilla on kokemuksia eurooppalaisista kuluttajaneuvontapisteistä tai rajatylittävästä yhteistyöstä. Nykyisiä lähestymistapoja pidetään useimmiten myönteisinä, mutta ne eivät ole riittäviä. Ne ovat liian heikkoja ja niistä on vain vähän apua oikeuksien täytäntöönpanossa ja monimutkaisissa tapauksissa. |
| --- | --- |

6.10

Vain harvoilla on kokemuksia eurooppalaisista kuluttajaneuvontapisteistä tai rajatylittävästä yhteistyöstä. Nykyisiä lähestymistapoja pidetään useimmiten myönteisinä, mutta ne eivät ole riittäviä. Ne ovat liian heikkoja ja niistä on vain vähän apua oikeuksien täytäntöönpanossa ja monimutkaisissa tapauksissa.

| 6.11 | Kuluttajansuojaa koskevilla kysymyksillä on oltava nykyistä enemmän merkitystä palvelujen sisämarkkinoilla. Havaittavaan rajatylittävien palvelujen oikeudellisen tilanteen epävarmuuteen on vastattava tiedotusstrategialla sekä jäsenvaltioiden että EU:n tasolla. Vaatimusta palvelua ja tarjoajaa koskevista tarkoista tiedoista ei pidä väheksyä. Se on otettava huomioon myös palveludirektiivin täytäntöönpanon yhteydessä. |
| --- | --- |

6.11

Kuluttajansuojaa koskevilla kysymyksillä on oltava nykyistä enemmän merkitystä palvelujen sisämarkkinoilla. Havaittavaan rajatylittävien palvelujen oikeudellisen tilanteen epävarmuuteen on vastattava tiedotusstrategialla sekä jäsenvaltioiden että EU:n tasolla. Vaatimusta palvelua ja tarjoajaa koskevista tarkoista tiedoista ei pidä väheksyä. Se on otettava huomioon myös palveludirektiivin täytäntöönpanon yhteydessä.

| 6.12 | ETSK ja sen yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmä paneutuvat jatkossakin jäsenvaltioiden välisen palvelukaupan kasvuun sekä työllisyyteen ja kuluttajansuojaan kohdistuvaan palveluiden sisämarkkinoiden vaikutukseen tiiviissä yhteistyössä ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaoston kanssa. Tämän lausunnon päätelmien perusteella on yksittäisiä sektoreita ja aloja mielekästä tarkastella lähemmin ja hyödyntää tässä tarkastelussa kyselystä saatuja olennaisia tietoja. |
| --- | --- |

6.12

ETSK ja sen yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmä paneutuvat jatkossakin jäsenvaltioiden välisen palvelukaupan kasvuun sekä työllisyyteen ja kuluttajansuojaan kohdistuvaan palveluiden sisämarkkinoiden vaikutukseen tiiviissä yhteistyössä ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaoston kanssa. Tämän lausunnon päätelmien perusteella on yksittäisiä sektoreita ja aloja mielekästä tarkastella lähemmin ja hyödyntää tässä tarkastelussa kyselystä saatuja olennaisia tietoja.

Bryssel 30. toukokuuta 2007.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/123/EY, annettu 12 päivänä joulukuuta 2006, palveluista sisämarkkinoilla.

1

(2)  CESE 137/2005, EUVL C 221, 8.9.2005.

2

(3)  Vrt. CESE 137/2005, 3.2 kohta, EUVL C 221, 8.9.2005.

3

(4)  ETSK järjesti 19. syyskuuta 2001 kuulemisen yleisestä sisämarkkinastrategiasta ja 24. toukokuuta 2004 kuulemisen palveludirektiiviä koskevan lausunnon puitteissa kuudesta keskeisestä kysymyksestä, joita olivat ammatillinen vastuu, ”keskitetty palvelupiste”, tilastolliset menetelmät jne.

4

(5)  Palvelua on EY:n perustamissopimuksen 50 artiklan mukaan kaikkinainen itsenäinen taloudellinen toiminta, jossa suorituksista maksetaan taloudellinen korvaus.

5

(6)  Kertomus julkaistaneen Portugalin puheenjohtajakaudella.

6

(7)  Sisämarkkinoiden alan yhteensovittamista käsittelevä neuvoa-antava komitea (Internal Market Advisory Committee).

7

Internal Market Advisory Committee

(8)  Näiden ja seuraavien lukujen lähde kohdissa 3.5 ja 3.6: EU:n komissio vuosina 2004 ja 2005.

8

(9)  Palveluiden vapaa liikkuvuus EU:ssa (The Free Movement of Services within the EU), Kox et al, CPB:n raportti N:o 69, lokakuu 2004.

9

The Free Movement of Services within the EU

(10)  Palvelujen sisämarkkinoiden esteiden taloudellinen arviointi (Economic Assessment of the Barriers to the Internal Market for Services), Copenhagen Economics, tammikuu 2005.

10

Economic Assessment of the Barriers to the Internal Market for Services

Copenhagen Economics

(11)  Esimerkiksi Itävallan talous- ja työministeriön teettämä tutkimus ”Deepening the Lisbon Agenda: Studies on Productivity, Services and Technologies”, Wien 2006.

11

Deepening the Lisbon Agenda: Studies on Productivity, Services and Technologies”, Wien 2006.

(12)  On esitetty vakavasti otettavaa arvostelua, jossa edes tätä ennakointia ei pidetä realistisena.

12

---

| 27.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 175/21 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 175/21

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Yhteiskunnallisten vaikutusten arviointien sisällön, menettelyjen ja menetelmien laatuvaatimukset työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskunnan toimijoiden näkökulmasta”

(2007/C 175/06)

Täysivaltainen erikoissuurlähettiläs, Saksan pysyvä EU-edustaja Wilhelm Schönfelder pyysi 19. syyskuuta 2006 puheenjohtajavaltio Saksan nimissä lähettämässään kirjeessä Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa laatimaan lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 3. toukokuuta 2007. Esittelijä oli Daniel Retureau.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 30.-31. toukokuuta 2007 pitämässään 436. täysistunnossa (toukokuun 31. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 102 ääntä puolesta ja 3 vastaan 5:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Johdanto

Puheenjohtajavaltio Saksan pyyntö laatia valmisteleva lausunto aiheesta ”Yhteiskunnallisten vaikutusten arviointien sisällön, menettelyjen ja menetelmien laatuvaatimukset työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskunnan toimijoiden näkökulmasta” kuvastaa Saksan hallituksen halua, yhdessä puheenjohtajavaltioiden Portugalin ja Slovenian kanssa ja kuuden peräkkäisen puheenjohtajavaltion vuonna 2004 antaman yhteisen lausuman jatkotoimena, painottaa sääntelyn parantamista (better regulation). Niinpä ”Saksan toimintasuunnitelman eräs oleellinen tavoite on se, että vaikutustenarviointi tehdään uusissa hankkeissa säännönmukaiseksi yhteiskunnallisten vaikutusten huomioon ottamiseksi (...) sääntelyprosessin alusta lähtien” (1). Vaikutustenarviointi voidaan yksinkertaisesti määritellä menetelmäksi, jolla pyritään kartoittamaan toimien todennäköiset tai todelliset vaikutukset. Sen tavoitteena on parantaa päätöksien taustalla olevien tietojen luotettavuutta ja siten kohentaa päätöksenteon laatua (2).

2.   Yleistä

Euroopan komission Brysselissä 20. maaliskuuta 2006 järjestämässä vaikutustenarviointien kehittämistä käsittelevässä konferenssissa oltiin laajalti yksimielisiä siitä, että komission vaikutustenarviointimenetelmän on varmistettava olevan vankalla pohjalla ja että arviointien avulla on selvitettävä toimien taloudelliset, yhteiskunnalliset ja ympäristövaikutukset (3). Vaikutustenarvioinnit otettiin ensi kädessä käyttöön Euroopan unionin säännösten parantamiseksi säädösten laadinnan varhaisessa vaiheessa. Sosiaalisen ulottuvuuden tai yhteisön lainsäädännön seurausten huomioon ottaminen on sosiaalipoliittisen ohjelman mukaista. Kansalaiset odottavat, että Euroopan unioni ottaa huomioon sosiaalikysymykset, ja he odottavat niin ikään, että yhtenäismarkkinat ovat sosiaalisesti hyväksyttävät. Kansalaiset ovat usealla eri tavalla tuoneet julki toiveensa siitä, että he pääsevät osallistumaan prosessiin, jossa EU tuodaan heitä lähemmäksi.

2.1   Lyhyt katsaus Euroopan komission vaikutustenarviointien toteuttamista koskevan aloitteen vaiheisiin

Euroopan komission vuonna 2003 esittämän ehdotuksen mukaan vaikutustenarvioinnit toteutetaan kaikista keskeisistä aloitteista eli niistä, jotka esitetään vuotuisessa toimintastrategiassa tai komission työohjelmassa. Edellytyksenä on, ”että ehdotuksilla saattaa olla taloudellisia, yhteiskunnallisia ja/tai ympäristövaikutuksia ja/tai että niiden täytäntöönpanossa tarvitaan lainsäädäntötoimia” (4). Kyseisen aloitteen tavoitteena on vaiheittain sisällyttää vaikutustenarvioinnit lainsäädäntöprosessiin vuodesta 2005 alkaen (5).

Vuodesta 2003 lähtien vaikutustenarvioinneista on puhuttu yleisesti ottaen paljon, mutta niiden yhteiskunnalliset ulottuvuudet ovat jääneet vähemmälle huomiolle.

2.2   Vaikutustenarviontien yhteiskunnalliset näkökohdat — lyhyt katsaus komission työskentelyyn

| 2.2.1 | Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto sekä työllisyyden, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosasto luonnollisesti sisällyttävät yhteiskunnalliset näkökohdat vaikutustenarviointeihinsa. Lisäksi suhteellisen analyysin periaatteen
   (6)
  (principle of proportionate analysis) avulla määritetään se, missä määrin yhteiskunnallisten kysymysten tarkastelua sisällytetään muille aloille. Tämä herättää kysymyksen siitä, olisiko yhteiskunnallisia näkökohtia tarkasteltava pääasiallisena kriteerinä (bottom line). Toisin sanoen, mitä tehdä sellaisten ehdotusten yhteydessä, jotka eivät liity sosiaalisiin kysymyksiin tai joiden yhteiskunnalliset vaikutukset jäävät todennäköisesti vähäisiksi? Istituto per la ricerca sociale -tutkimuslaitoksen (katso alaviite 4) tekemästä empiirisestä tutkimuksesta käy ilmi, että ”sellaiset vaikutustenarvioinnit, joissa ei ole otettu huomioon yhteiskunnallisia näkökohtia, koskevat pääosin taloussektoria. Näin ollen yhdessä kolmasosassa vaikutustenarviointeja yhteiskunnallisia näkökohtia ei oteta lainkaan huomioon tai niitä käsitellään erittäin vähän” (7). |
| --- | --- |

2.2.1

Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto sekä työllisyyden, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosasto luonnollisesti sisällyttävät yhteiskunnalliset näkökohdat vaikutustenarviointeihinsa. Lisäksi suhteellisen analyysin periaatteen
   (6)
  (principle of proportionate analysis) avulla määritetään se, missä määrin yhteiskunnallisten kysymysten tarkastelua sisällytetään muille aloille. Tämä herättää kysymyksen siitä, olisiko yhteiskunnallisia näkökohtia tarkasteltava pääasiallisena kriteerinä (bottom line). Toisin sanoen, mitä tehdä sellaisten ehdotusten yhteydessä, jotka eivät liity sosiaalisiin kysymyksiin tai joiden yhteiskunnalliset vaikutukset jäävät todennäköisesti vähäisiksi? Istituto per la ricerca sociale -tutkimuslaitoksen (katso alaviite 4) tekemästä empiirisestä tutkimuksesta käy ilmi, että ”sellaiset vaikutustenarvioinnit, joissa ei ole otettu huomioon yhteiskunnallisia näkökohtia, koskevat pääosin taloussektoria. Näin ollen yhdessä kolmasosassa vaikutustenarviointeja yhteiskunnallisia näkökohtia ei oteta lainkaan huomioon tai niitä käsitellään erittäin vähän” (7).

| 2.2.2 | On selvää, että ”kun toimella on selvästi yhteiskunnallista merkitystä —, sosiaaliset näkökohdat otetaan laajamittaisesti huomioon ja niitä käsitellään melkoisen perusteellisesti vaikutustenarvioinnissa” (8). ”Tällöin selvästi yleisin ja korostetuimmin esiin nouseva yhteiskunnallinen vaikutussuunta on työllisyyskysymys” (9). |
| --- | --- |

2.2.2

On selvää, että ”kun toimella on selvästi yhteiskunnallista merkitystä —, sosiaaliset näkökohdat otetaan laajamittaisesti huomioon ja niitä käsitellään melkoisen perusteellisesti vaikutustenarvioinnissa” (8). ”Tällöin selvästi yleisin ja korostetuimmin esiin nouseva yhteiskunnallinen vaikutussuunta on työllisyyskysymys” (9).

| 2.2.3 | Istituto per la ricerca sociale -tutkimuslaitoksen mukaan ”yhteiskunnallisten näkökohtien huomioon ottamisen aste ei ole välttämättä suhteellinen — poliittiseen sisältöön ja sen mahdollisiin vaikutuksiin nähden. — Usein tällaisia vaikutuksia kuvataan ainoastaan hyvin yleisluonteisesti —”, ja ”ne perustuvat yleisiin olettamuksiin —. Tällaisia suhteita käsitellään harvoin, kun tarkastellaan toiminnon sisältöä, kohdeväestöä ja kohdealueita, poliittisten välineiden valintaa ja täytäntöönpanoprosessin vaikutusta” (10). Mainitun instituutin tekemästä tutkimuksesta käy niin ikään ilmi, että ”useissa vaikutustenarvioinneissa ei ole käsitelty yhteyttä muihin politiikanaloihin tai yhteisön toimintalinjoihin”. Vaikutustenarvioinnit ovat varsin työläitä, mutta ne eivät saa olla puutteellisia tai pinnallisia, sillä tällöin niiden heikkoudet voivat hämärtää lainsäädännön ansiot. |
| --- | --- |

2.2.3

Istituto per la ricerca sociale -tutkimuslaitoksen mukaan ”yhteiskunnallisten näkökohtien huomioon ottamisen aste ei ole välttämättä suhteellinen — poliittiseen sisältöön ja sen mahdollisiin vaikutuksiin nähden. — Usein tällaisia vaikutuksia kuvataan ainoastaan hyvin yleisluonteisesti —”, ja ”ne perustuvat yleisiin olettamuksiin —. Tällaisia suhteita käsitellään harvoin, kun tarkastellaan toiminnon sisältöä, kohdeväestöä ja kohdealueita, poliittisten välineiden valintaa ja täytäntöönpanoprosessin vaikutusta” (10). Mainitun instituutin tekemästä tutkimuksesta käy niin ikään ilmi, että ”useissa vaikutustenarvioinneissa ei ole käsitelty yhteyttä muihin politiikanaloihin tai yhteisön toimintalinjoihin”. Vaikutustenarvioinnit ovat varsin työläitä, mutta ne eivät saa olla puutteellisia tai pinnallisia, sillä tällöin niiden heikkoudet voivat hämärtää lainsäädännön ansiot.

2.3   Sidosryhmien rooli vaikutustenarvioinneissa

| 2.3.1 | Lainsäädäntöehdotuksen vaikutuksen arviointi ei tarkoita pelkästään rastien laittamista ruutuihin. Vaikutusten arviointia on myös valvottava. Ihanteellista olisi, että valvonnasta vastaisivat lain käyttäjät tai että se toteutettaisiin tiiviissä yhteistyössä näiden sekä erityisesti sellaisten tahojen kanssa, joita asia koskee suoraan. Koska yhteiskunnallinen ulottuvuus on yksi kolmesta EU:n politiikkojen arviointikriteereistä, vaikutustenarvioinneissa olisi hyvä ottaa käyttöön avoin ja yksinkertainen vakiomenettely kohdennetun tietojenkeruun järjestämiseksi. Mainittakoon tässä yhteydessä muutamia vaihtoehtoja:






  — | Kuuleminen Internetin välityksellä: laaja sähköinen kuulemismenettely ei sovellu lainsäädäntäehdotuksiin, joilla on yhteiskunnallisia vaikutuksia. Sähköisin keinoin olisi kuultava ainoastaan toimijoita, joita asia koskee suoraan. Kohdennettu kuuleminen vaatii aihekohtaisen verkoston rakentamista (virtuaaliset yhteisöt, jotka tarkastelevat tiettyyn aiheeseen keskittyviä vaikutustenarviointeja?), tarpeellisen struktuurin ja koordinoinnin seurantaa. |
| --- | --- | --- |

2.3.1

Lainsäädäntöehdotuksen vaikutuksen arviointi ei tarkoita pelkästään rastien laittamista ruutuihin. Vaikutusten arviointia on myös valvottava. Ihanteellista olisi, että valvonnasta vastaisivat lain käyttäjät tai että se toteutettaisiin tiiviissä yhteistyössä näiden sekä erityisesti sellaisten tahojen kanssa, joita asia koskee suoraan. Koska yhteiskunnallinen ulottuvuus on yksi kolmesta EU:n politiikkojen arviointikriteereistä, vaikutustenarvioinneissa olisi hyvä ottaa käyttöön avoin ja yksinkertainen vakiomenettely kohdennetun tietojenkeruun järjestämiseksi. Mainittakoon tässä yhteydessä muutamia vaihtoehtoja:

—

Kuuleminen Internetin välityksellä: laaja sähköinen kuulemismenettely ei sovellu lainsäädäntäehdotuksiin, joilla on yhteiskunnallisia vaikutuksia. Sähköisin keinoin olisi kuultava ainoastaan toimijoita, joita asia koskee suoraan. Kohdennettu kuuleminen vaatii aihekohtaisen verkoston rakentamista (virtuaaliset yhteisöt, jotka tarkastelevat tiettyyn aiheeseen keskittyviä vaikutustenarviointeja?), tarpeellisen struktuurin ja koordinoinnin seurantaa.

| — | Kuuleminen sidosryhmien foorumien kautta. Aikatekijän asettamien rajoitusten vuoksi tämä vaihtoehto ei ehkä takaa riittävää tarkkuutta. |
| --- | --- |

—

Kuuleminen sidosryhmien foorumien kautta. Aikatekijän asettamien rajoitusten vuoksi tämä vaihtoehto ei ehkä takaa riittävää tarkkuutta.

| — | Virallisten neuvoa-antavien foorumien kuuleminen. Tässä vaihtoehdossa kyseeseen tulisi sellaisten elinten, kuten Euroopan talous- ja sosiaalikomitea, kutsuminen osapuoleksi vaikutustenarviointiprosessiin (tämä koskee myös kestävää kehitystä koskevien vaikutustenarviointien tekemistä). Komitean kaltaiset elimet on nimenomaan perustettu sen takaamiseksi, että eri tahojen erilaiset intressit otetaan huomioon ja että politiikanlohkojen välinen vuorovaikutus varmistetaan. |
| --- | --- |

—

Virallisten neuvoa-antavien foorumien kuuleminen. Tässä vaihtoehdossa kyseeseen tulisi sellaisten elinten, kuten Euroopan talous- ja sosiaalikomitea, kutsuminen osapuoleksi vaikutustenarviointiprosessiin (tämä koskee myös kestävää kehitystä koskevien vaikutustenarviointien tekemistä). Komitean kaltaiset elimet on nimenomaan perustettu sen takaamiseksi, että eri tahojen erilaiset intressit otetaan huomioon ja että politiikanlohkojen välinen vuorovaikutus varmistetaan.

| — | Sidosryhmien kohdennettu kuuleminen. Useat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot suosittavat voimakkaasti tätä vaihtoehtoa. |
| --- | --- |

—

Sidosryhmien kohdennettu kuuleminen. Useat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot suosittavat voimakkaasti tätä vaihtoehtoa.

3.   Menetelmiä koskevia yleisiä huomioita

| 3.1 | Ennen tietyn menetelmän suosittamista on syytä tarkastella seuraavia kysymyksiä:






  — | Mikä on asian kehitysvaihe? Mitä Euroopan komissio on tehnyt yhteiskunnallisten vaikutusten ottamiseksi vaikutustenarvioinnissa huomioon? |
| --- | --- | --- |

3.1

Ennen tietyn menetelmän suosittamista on syytä tarkastella seuraavia kysymyksiä:

—

Mikä on asian kehitysvaihe? Mitä Euroopan komissio on tehnyt yhteiskunnallisten vaikutusten ottamiseksi vaikutustenarvioinnissa huomioon?

| — | Voidaanko jonkin ehdotuksen yhteiskunnallisten vaikutusten arviointia soveltaa kaikkiin lainsäädäntöehdotuksiin vai onko jokaisesta laadittava oma arviointinsa? |
| --- | --- |

—

Voidaanko jonkin ehdotuksen yhteiskunnallisten vaikutusten arviointia soveltaa kaikkiin lainsäädäntöehdotuksiin vai onko jokaisesta laadittava oma arviointinsa?

| — | Mikä on sidosryhmien rooli? Kuinka ne voidaan parhaiten saada mukaan prosessiin? |
| --- | --- |

—

Mikä on sidosryhmien rooli? Kuinka ne voidaan parhaiten saada mukaan prosessiin?

| — | Mikä voisi olla Euroopan talous- ja sosiaalikomitean rooli järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajistona ja strategiselta asemaltaan ihanteellisena keskuksena kontaktien luomisen ja verkostoitumisen kannalta? |
| --- | --- |

—

Mikä voisi olla Euroopan talous- ja sosiaalikomitean rooli järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajistona ja strategiselta asemaltaan ihanteellisena keskuksena kontaktien luomisen ja verkostoitumisen kannalta?

| — | Miten komissio on ottanut huomioon työmarkkinaosapuolien ja merkittävimpien kansalaisjärjestöjen panoksen arvioidessaan ehdotuksiensa yhteiskunnallista vaikutusta? Kuinka niiden osallistuminen järjestetään parhaiten? |
| --- | --- |

—

Miten komissio on ottanut huomioon työmarkkinaosapuolien ja merkittävimpien kansalaisjärjestöjen panoksen arvioidessaan ehdotuksiensa yhteiskunnallista vaikutusta? Kuinka niiden osallistuminen järjestetään parhaiten?

| — | Olisiko syytä harkita yhteiskunnallisten vaikutusten arvioinnin toteuttamiseen sovellettavia toimintasääntöjä, jotka olisivat tarkempia kuin komission nykyisin käyttämät, tai eettisiä sääntöjä? |
| --- | --- |

—

Olisiko syytä harkita yhteiskunnallisten vaikutusten arvioinnin toteuttamiseen sovellettavia toimintasääntöjä, jotka olisivat tarkempia kuin komission nykyisin käyttämät, tai eettisiä sääntöjä?

| — | Kuinka yhteiskunnallisten vaikutusten arvioinnit olisi laadittava (laaditaanko ne omatoimisesti vai ulkoistetaanko arviointien laatiminen tarjouspyyntöjen avulla, ja mikäli se ulkoistetaan, mitkä ovat tällöin sovellettavat kriteerit)? |
| --- | --- |

—

Kuinka yhteiskunnallisten vaikutusten arvioinnit olisi laadittava (laaditaanko ne omatoimisesti vai ulkoistetaanko arviointien laatiminen tarjouspyyntöjen avulla, ja mikäli se ulkoistetaan, mitkä ovat tällöin sovellettavat kriteerit)?

4.   Omissa puitteissa harkittavaksi

| 4.1 | Kun otetaan huomioon lainsäädäntöehdotusten yhteiskunnallisten vaikutusten arvioinnin monimutkaisuus ja tärkeys, kaikkien sidosryhmien, sekä työmarkkinaosapuolten että kansalaisyhteiskunnan edustajien, olisi pohdittava seuraavia menettelyä koskevia kysymyksiä:






  — | Mikä olisi oltava tällaisten vaikutustenarviointien muoto ja laajuus? |
| --- | --- | --- |

4.1

Kun otetaan huomioon lainsäädäntöehdotusten yhteiskunnallisten vaikutusten arvioinnin monimutkaisuus ja tärkeys, kaikkien sidosryhmien, sekä työmarkkinaosapuolten että kansalaisyhteiskunnan edustajien, olisi pohdittava seuraavia menettelyä koskevia kysymyksiä:

—

Mikä olisi oltava tällaisten vaikutustenarviointien muoto ja laajuus?

| — | Pitääkö arvioinnin kattaa useita eri aiheita (esimerkiksi säädöskäytännön parantaminen, vihreä kirja aviovarallisuussuhteista, vastavuoroinen tunnustaminen mukaan luettuna) vai onko keskityttävä selvästi yhteiskunnallisiin aiheisiin (esimerkiksi satamapalvelut, meriturvallisuus, vihreä kirja työlainsäädännön nykyaikaistamisesta)? |
| --- | --- |

—

Pitääkö arvioinnin kattaa useita eri aiheita (esimerkiksi säädöskäytännön parantaminen, vihreä kirja aviovarallisuussuhteista, vastavuoroinen tunnustaminen mukaan luettuna) vai onko keskityttävä selvästi yhteiskunnallisiin aiheisiin (esimerkiksi satamapalvelut, meriturvallisuus, vihreä kirja työlainsäädännön nykyaikaistamisesta)?

| — | Mitä arviointi merkitsee valmistelutyön ja tekstin laatimisen kannalta? |
| --- | --- |

—

Mitä arviointi merkitsee valmistelutyön ja tekstin laatimisen kannalta?

| — | Mikäli päädytään tieteelliseen (otsikossa mainitaan laatuvaatimukset) lähestymistapaan, olisiko määriteltävä implisiittiset normit, jotka perustuvat konkreettisiin tapauksiin ja käytännön kokemukseen, vai olisiko tällaiset normit ensin luotava? |
| --- | --- |

—

Mikäli päädytään tieteelliseen (otsikossa mainitaan laatuvaatimukset) lähestymistapaan, olisiko määriteltävä implisiittiset normit, jotka perustuvat konkreettisiin tapauksiin ja käytännön kokemukseen, vai olisiko tällaiset normit ensin luotava?

| 4.2 | Komiteassa pidettävä kuulemistilaisuus tarjoaisi sosiaalialan kansalaisjärjestöille ja muille järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan toimijoille mahdollisuuden tuoda näkemyksensä julki, keskustella lausuntoluonnoksesta ja lähettää selkeitä viestejä EU:n toimielimille yleensä ja Euroopan komissiolle erityisesti. |
| --- | --- |

4.2

Komiteassa pidettävä kuulemistilaisuus tarjoaisi sosiaalialan kansalaisjärjestöille ja muille järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan toimijoille mahdollisuuden tuoda näkemyksensä julki, keskustella lausuntoluonnoksesta ja lähettää selkeitä viestejä EU:n toimielimille yleensä ja Euroopan komissiolle erityisesti.

| 4.3 | Lopuksi todettakoon, että koska yhteiskunnallisten vaikutusten arvioinnilla on keskeinen merkitys EU:n päätöksentekoprosessissa, komitean olisi tehtävä ehdotuksia siitä, kuinka vaikutustenarviointia voidaan parantaa ja kuinka kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voidaan paremmin kytkeä mukaan tähän prosessiin. |
| --- | --- |

4.3

Lopuksi todettakoon, että koska yhteiskunnallisten vaikutusten arvioinnilla on keskeinen merkitys EU:n päätöksentekoprosessissa, komitean olisi tehtävä ehdotuksia siitä, kuinka vaikutustenarviointia voidaan parantaa ja kuinka kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voidaan paremmin kytkeä mukaan tähän prosessiin.

5.   Sosiaaliset indikaattorit: yleisiä huomioita ja menetelmäkysymyksiä

| 5.1 | Kansallisella ja kansainvälisellä tasolla on useita erilaisia sosiaalisten indikaattoreiden järjestelmiä. On kuitenkin selvitettävä, ovatko ne käyttökelpoisia ja soveltuvatko ne vaikutustenarviointien erityistarpeisiin. |
| --- | --- |

5.1

Kansallisella ja kansainvälisellä tasolla on useita erilaisia sosiaalisten indikaattoreiden järjestelmiä. On kuitenkin selvitettävä, ovatko ne käyttökelpoisia ja soveltuvatko ne vaikutustenarviointien erityistarpeisiin.

| 5.2 | Kolmisenkymmentä vuotta sitten useissa maissa ryhdyttiin kehittämään tällaisia indikaattoreita, jotta talouspolitiikan tarkoituksenmukaisuutta ja seurauksia voitaisiin arvioida muullakin tavoin kuin pelkästään kvantitatiivisten tietojen avulla. Tavoitteena on, että sosiaalista kehitystä kyettäisiin ohjaamaan samanaikaisesti taloudellisen kehityksen kanssa ja että käytössä olisi keinoja mitata yhteiskunnallista hyvinvointia ja sen kehitystä. |
| --- | --- |

5.2

Kolmisenkymmentä vuotta sitten useissa maissa ryhdyttiin kehittämään tällaisia indikaattoreita, jotta talouspolitiikan tarkoituksenmukaisuutta ja seurauksia voitaisiin arvioida muullakin tavoin kuin pelkästään kvantitatiivisten tietojen avulla. Tavoitteena on, että sosiaalista kehitystä kyettäisiin ohjaamaan samanaikaisesti taloudellisen kehityksen kanssa ja että käytössä olisi keinoja mitata yhteiskunnallista hyvinvointia ja sen kehitystä.

| 5.3 | Tämän seurauksena erilaisten käytettävissä olevien, sosiaalisia kysymyksiä koskevien tilastojen määrä on kasvanut huomattavasti, etenkin sellaisten, jotka koskevat yhteiskunnan keskeisimpiä tehtäviä kuten koulutusta, sosiaalista suojelua, ympäristöä, asumista, liikennettä, tutkimusta, työttömyyttä jne. Jotta tällaiset tilastot toimisivat sosiaalisina indikaattoreina, tiedot on järjestettävä, koottava yhteen ja niitä on tulkittava. |
| --- | --- |

5.3

Tämän seurauksena erilaisten käytettävissä olevien, sosiaalisia kysymyksiä koskevien tilastojen määrä on kasvanut huomattavasti, etenkin sellaisten, jotka koskevat yhteiskunnan keskeisimpiä tehtäviä kuten koulutusta, sosiaalista suojelua, ympäristöä, asumista, liikennettä, tutkimusta, työttömyyttä jne. Jotta tällaiset tilastot toimisivat sosiaalisina indikaattoreina, tiedot on järjestettävä, koottava yhteen ja niitä on tulkittava.

| 5.4 | Indikaattori on ”pelkästään statistinen tieto, jolle annetaan erityinen merkitys tietoa, arviointia tai toimintoa varten” (11). Vaikutustenarvioinneissa ei ole siis kyse ainoastaan maakohtaisten sosiaalisten tilastojen laatimisesta eri lähteistä. Tällainen tieto on myös jäsenneltävä, jotta voidaan arvioida kulloinenkin tilanne aihealueilla, jotka on valittu sen perusteella, miten merkittäviä ne ovat vaikutusanalyysin kannalta. |
| --- | --- |

5.4

Indikaattori on ”pelkästään statistinen tieto, jolle annetaan erityinen merkitys tietoa, arviointia tai toimintoa varten” (11). Vaikutustenarvioinneissa ei ole siis kyse ainoastaan maakohtaisten sosiaalisten tilastojen laatimisesta eri lähteistä. Tällainen tieto on myös jäsenneltävä, jotta voidaan arvioida kulloinenkin tilanne aihealueilla, jotka on valittu sen perusteella, miten merkittäviä ne ovat vaikutusanalyysin kannalta.

| 5.5 | Joskus joillakin aloilla käytettävissä on vain osittaisia tai hajanaisia tutkimuksia, eikä analyysia kustannuksista ja hyödyistä näin ollen voida tehdä. Tiedetään esimerkiksi, että eräät torjunta-aineet voivat vaikuttaa haitallisesti terveyteen ja että ne aiheuttavat vakavia sairauksia, mikäli niitä kertyy elimistöön yli tietyn rajan. Vaikka päätös rajoittaa kemiallisia torjunta-aineita vaikuttaisi suotuisasti kansanterveyteen sekä niiden työntekijöiden terveyteen, jotka altistuvat torjunta-aineille, olisi suhteellisen vaikutustenarvioinnin avulla mahdotonta antaa tarkkoja lukuja tällaisen politiikan pitkän aikavälin hyödyistä. |
| --- | --- |

5.5

Joskus joillakin aloilla käytettävissä on vain osittaisia tai hajanaisia tutkimuksia, eikä analyysia kustannuksista ja hyödyistä näin ollen voida tehdä. Tiedetään esimerkiksi, että eräät torjunta-aineet voivat vaikuttaa haitallisesti terveyteen ja että ne aiheuttavat vakavia sairauksia, mikäli niitä kertyy elimistöön yli tietyn rajan. Vaikka päätös rajoittaa kemiallisia torjunta-aineita vaikuttaisi suotuisasti kansanterveyteen sekä niiden työntekijöiden terveyteen, jotka altistuvat torjunta-aineille, olisi suhteellisen vaikutustenarvioinnin avulla mahdotonta antaa tarkkoja lukuja tällaisen politiikan pitkän aikavälin hyödyistä.

| 5.6 | On kuitenkin selvää, että yhteiskunnallinen ulottuvuus ”terveys” oikeuttaa ehdotetun toimenpiteen ja vahvistaa huomattavasti taloudellisia argumentteja (kuten siitä johtuva maatalouden tuotantokulujen väheneminen ja kilpailukyvyn lisääntyminen). Tällaisen ehdotuksen tueksi voidaan lisäksi esittää argumentti, että oikeus puhtaaseen ympäristöön on perusoikeus. |
| --- | --- |

5.6

On kuitenkin selvää, että yhteiskunnallinen ulottuvuus ”terveys” oikeuttaa ehdotetun toimenpiteen ja vahvistaa huomattavasti taloudellisia argumentteja (kuten siitä johtuva maatalouden tuotantokulujen väheneminen ja kilpailukyvyn lisääntyminen). Tällaisen ehdotuksen tueksi voidaan lisäksi esittää argumentti, että oikeus puhtaaseen ympäristöön on perusoikeus.

| 5.7 | Käytännössä käytettävissä on kuitenkin huomattava määrä sosiaalisia kysymyksiä käsitteleviä tilastoja, jotka on laadittu eri maissa kulloinkin ajankohtaisten julkisten keskustelujen perusteella (esimerkiksi työolot, nuorten, iäkkäiden ja naisten työllisyys, rikollisuus, tuloerot, syrjintä työssä ja yritysten toimipaikkojen siirto). Kuitenkin tästä suuresta määrästä tilastoja on muokattu vain vähän sosiaalisia indikaattoreita aivan viime aikoja lukuun ottamatta. Kymmenkunta vuotta sitten alkaneen uuden, valtion merkitystä sosiaalipolitiikassa ja talouden sääntelyä korostavan taloudellis-sosiaalisen suutauksen myötä sosiaalisista indikaattoreista on onneksi tullut taas ajankohtaisia. |
| --- | --- |

5.7

Käytännössä käytettävissä on kuitenkin huomattava määrä sosiaalisia kysymyksiä käsitteleviä tilastoja, jotka on laadittu eri maissa kulloinkin ajankohtaisten julkisten keskustelujen perusteella (esimerkiksi työolot, nuorten, iäkkäiden ja naisten työllisyys, rikollisuus, tuloerot, syrjintä työssä ja yritysten toimipaikkojen siirto). Kuitenkin tästä suuresta määrästä tilastoja on muokattu vain vähän sosiaalisia indikaattoreita aivan viime aikoja lukuun ottamatta. Kymmenkunta vuotta sitten alkaneen uuden, valtion merkitystä sosiaalipolitiikassa ja talouden sääntelyä korostavan taloudellis-sosiaalisen suutauksen myötä sosiaalisista indikaattoreista on onneksi tullut taas ajankohtaisia.

| 5.8 | Kuitenkin yksittäin tarkasteltuna näistä sosiaalisista indikaattoreista on harvoin riittävästi hyötyä. Niistä on enemmän hyötyä, mikäli ne liitetään laajempaan yhteyteen, yhteiskunnallisen ja taloudellisen kehityksen tai kestävän kehityksen yhteyteen. Sosiaalisten indikaattoreiden lähteet ovat monipuolistuneet. Niitä eivät tuota enää pelkästään keskushallinto, vaan myös kansalaisjärjestöt ja asiantuntijaryhmät (tunnettujen säätiöiden pohdintaryhmät). Myös indikaattoreiden esittämistapa vaihtelee huomattavasti alkaen tilastojen valikoinnista tiettyä aihetta koskevia tutkimuksia varten, ulottaen tietojen keräämiseen yhdistettyjen eri aihealuetta koskevien tai yleisten indikaattorien muodostamiseksi. |
| --- | --- |

5.8

Kuitenkin yksittäin tarkasteltuna näistä sosiaalisista indikaattoreista on harvoin riittävästi hyötyä. Niistä on enemmän hyötyä, mikäli ne liitetään laajempaan yhteyteen, yhteiskunnallisen ja taloudellisen kehityksen tai kestävän kehityksen yhteyteen. Sosiaalisten indikaattoreiden lähteet ovat monipuolistuneet. Niitä eivät tuota enää pelkästään keskushallinto, vaan myös kansalaisjärjestöt ja asiantuntijaryhmät (tunnettujen säätiöiden pohdintaryhmät). Myös indikaattoreiden esittämistapa vaihtelee huomattavasti alkaen tilastojen valikoinnista tiettyä aihetta koskevia tutkimuksia varten, ulottaen tietojen keräämiseen yhdistettyjen eri aihealuetta koskevien tai yleisten indikaattorien muodostamiseksi.

| 5.9 | Useat kansainväliset elimet julkaisevat indikaattoreita ja sosiaalikysymyksiä koskevia tilastoja ja tekevät vertailuja piiriinsä kuuluvien jäsenmaiden välillä. Tähän liittyen EU:n jäsenvaltioiden kannalta tärkeimpiä organisaatioita ovat OECD, Yhdistyneiden Kansakuntien kehitysohjelma UNDP, Euroopan komissio, erityisesti Eurostat, UNESCO, Maailmanpankki ja Kansainvälinen työjärjestö ILO. |
| --- | --- |

5.9

Useat kansainväliset elimet julkaisevat indikaattoreita ja sosiaalikysymyksiä koskevia tilastoja ja tekevät vertailuja piiriinsä kuuluvien jäsenmaiden välillä. Tähän liittyen EU:n jäsenvaltioiden kannalta tärkeimpiä organisaatioita ovat OECD, Yhdistyneiden Kansakuntien kehitysohjelma UNDP, Euroopan komissio, erityisesti Eurostat, UNESCO, Maailmanpankki ja Kansainvälinen työjärjestö ILO.

| 5.10 | Lähteiden moninaisuus aiheuttaa useita ongelmia. Se vaikuttaa tilastojen laatuun — kaikissa maissa ei ole pitkälle kehittyneitä tilastokeskuksia — vaikeuttaa vertailujen tekemistä ja käsitteiden yhdenmukaistamista. Euroopan unionin jäsenvaltioiden sosiaalista lähentymistä mittaavien indikaattorien valinta on mitä suurimmassa määrin poliittinen kysymys. Vertailujen tekemiseen käytettävät indikaattorit eivät ole neutraaleja: ne kuvastavat yhteiskunnassa tärkeinä pidettäviä asioita ja joskus myös näkemyksiä siitä, millaisen yhteiskunnan toivotaan olevan, mikä luonnollisesti voi vaihdella maasta toiseen. Työttömyys esimerkkinä osoittaa, että joillakin indikaattoreilla saattaa olla todellisia — joskus jopa negatiivisia — vaikutuksia poliittisiin linjauksiin (12). Tästä huolimatta indikaattorijärjestelmien luominen on nykyään jätetty kokonaan asiantuntijoiden hoidettavaksi (13). |
| --- | --- |

5.10

Lähteiden moninaisuus aiheuttaa useita ongelmia. Se vaikuttaa tilastojen laatuun — kaikissa maissa ei ole pitkälle kehittyneitä tilastokeskuksia — vaikeuttaa vertailujen tekemistä ja käsitteiden yhdenmukaistamista. Euroopan unionin jäsenvaltioiden sosiaalista lähentymistä mittaavien indikaattorien valinta on mitä suurimmassa määrin poliittinen kysymys. Vertailujen tekemiseen käytettävät indikaattorit eivät ole neutraaleja: ne kuvastavat yhteiskunnassa tärkeinä pidettäviä asioita ja joskus myös näkemyksiä siitä, millaisen yhteiskunnan toivotaan olevan, mikä luonnollisesti voi vaihdella maasta toiseen. Työttömyys esimerkkinä osoittaa, että joillakin indikaattoreilla saattaa olla todellisia — joskus jopa negatiivisia — vaikutuksia poliittisiin linjauksiin (12). Tästä huolimatta indikaattorijärjestelmien luominen on nykyään jätetty kokonaan asiantuntijoiden hoidettavaksi (13).

| 5.11 | Eritoten Yhdistyneiden Kansakuntien kehitysohjelman piirissä on kritisoitu huomattavan paljon BKT:n ja talouskasvun käyttämistä sosiaalisen hyvinvoinnin mittareina ja kehitelty inhimillisen kehityksen indeksi etenkin Amartya Senin esittämien köyhyyttä, nälkää ja demokratiaa käsittelevien sekä puhtaasti taloudellisten määrällisten indikaattoreiden käyttöä kritisoivien tieteellisten töiden innoittamana. Hänelle on myönnetty niistä talouden Nobelin palkinto. |
| --- | --- |

5.11

Eritoten Yhdistyneiden Kansakuntien kehitysohjelman piirissä on kritisoitu huomattavan paljon BKT:n ja talouskasvun käyttämistä sosiaalisen hyvinvoinnin mittareina ja kehitelty inhimillisen kehityksen indeksi etenkin Amartya Senin esittämien köyhyyttä, nälkää ja demokratiaa käsittelevien sekä puhtaasti taloudellisten määrällisten indikaattoreiden käyttöä kritisoivien tieteellisten töiden innoittamana. Hänelle on myönnetty niistä talouden Nobelin palkinto.

| 5.12 | Juomaveden saantia, naisten ja miesten lukutaitoa, terveydenhuoltojärjestelmiä ja pandemioiden torjunnan saavutuksia, osallistumista demokraattiseen prosessiin, eliniänodotetta sukupuolen mukaan, lapsikuolleisuutta ja vastasyntyneiden kuolleisuutta jne. samoin kuin ympäristön tilaa koskevat tiedot ovat kaikki yhtä tärkeitä arvioitaessa hyvinvointia tietyssä yhteiskunnassa. Tällaiset tiedot eivät kuitenkaan suoraan korreloi BKT:n kanssa. |
| --- | --- |

5.12

Juomaveden saantia, naisten ja miesten lukutaitoa, terveydenhuoltojärjestelmiä ja pandemioiden torjunnan saavutuksia, osallistumista demokraattiseen prosessiin, eliniänodotetta sukupuolen mukaan, lapsikuolleisuutta ja vastasyntyneiden kuolleisuutta jne. samoin kuin ympäristön tilaa koskevat tiedot ovat kaikki yhtä tärkeitä arvioitaessa hyvinvointia tietyssä yhteiskunnassa. Tällaiset tiedot eivät kuitenkaan suoraan korreloi BKT:n kanssa.

| 5.13 | Näin ollen ensimmäiset Yhdistyneiden Kansakuntien kehitysohjelman inhimillisen kehityksen indeksit herättivät vilkasta keskustelua ja väittelyjä, sillä ”rikkaat” maat olivat toisinaan varsin kaukana kärjestä mitattaessa ”kansan brutto-onnellisuutta”. Tästä indikaattorista on kuitenkin perusteellisuutensa ansiosta (koulutus, eliniänodote, mukautetut tulot köyhyyden huomioon ottamiseksi) tullut vähiten kiistelty vaihtoehto puhtaasti taloudellisille indikaattoreille. |
| --- | --- |

5.13

Näin ollen ensimmäiset Yhdistyneiden Kansakuntien kehitysohjelman inhimillisen kehityksen indeksit herättivät vilkasta keskustelua ja väittelyjä, sillä ”rikkaat” maat olivat toisinaan varsin kaukana kärjestä mitattaessa ”kansan brutto-onnellisuutta”. Tästä indikaattorista on kuitenkin perusteellisuutensa ansiosta (koulutus, eliniänodote, mukautetut tulot köyhyyden huomioon ottamiseksi) tullut vähiten kiistelty vaihtoehto puhtaasti taloudellisille indikaattoreille.

| 5.14 | Sosiaalisia näkökohtia käsittelevät tilastot täydentävät taloudellisia tilastoja, ja koska suuri yleisö pitää keskeisiä sosiaalikysymyksiä tärkeinä, niillä on suuri poliittinen merkitys, joka valtiovallan on ehdottomasti otettava huomioon. |
| --- | --- |

5.14

Sosiaalisia näkökohtia käsittelevät tilastot täydentävät taloudellisia tilastoja, ja koska suuri yleisö pitää keskeisiä sosiaalikysymyksiä tärkeinä, niillä on suuri poliittinen merkitys, joka valtiovallan on ehdottomasti otettava huomioon.

| 5.15 | On vielä objektiivisesti korostettava, että tällaista katsantokantaa haittaa kapea-alaisen taloudellisen sekä lyhyen tai pitkän aikavälin taloudelliselle hyödylle perustuvan ajattelutavan lisäksi myös se, että sosiaalikysymykset ovat moninaisia ja niitä on vaikea liittää yhteen ja määrällisesti selvittää niin, ne voitaisiin sisällyttää talouspolitiikan suuntaviivoihin. |
| --- | --- |

5.15

On vielä objektiivisesti korostettava, että tällaista katsantokantaa haittaa kapea-alaisen taloudellisen sekä lyhyen tai pitkän aikavälin taloudelliselle hyödylle perustuvan ajattelutavan lisäksi myös se, että sosiaalikysymykset ovat moninaisia ja niitä on vaikea liittää yhteen ja määrällisesti selvittää niin, ne voitaisiin sisällyttää talouspolitiikan suuntaviivoihin.

| 5.16 | Intuitiivisesti voitaisiin päätyä samaan lopputulokseen laadittaessa sellaisia ympäristöindikaattoreita, joilla pyritään kytkemään ulkopuoliset tekijät talouskasvuun. Mikäli vaikutustenarvioinnissa otettaisiin huomioon kaikki sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät tekijät, jotka — minkä nyt tiedämme — painavat vaa'assa huomattavasti enemmän kuin rahassa mitattavat taloudelliset tekijät, periaatteessa sellainen talouskasvun malli, joka perustuu aarniometsien hakkuuseen, olisi hylättävä. On kuitenkin erittäin vaikea määrittää taloudellisin termein ulkoisten tekijöiden, kuten ilmastonmuutoksen, biologisen monimuotoisuuden katoamisen, sellaisten ihmisten kohtalon, jotka saavat elantonsa lääkekasvien keräämisestä tai jotka käyttävät niitä, ja maaperän nopean köyhtymisen sekä siitä seuraavan eroosion ym. rahallinen arvo. Lyhyen aikavälin laskelma saattaisi olla varsin myönteinen, kun taas pitkällä aikavälillä tarkasteltuna ja ulkoiset tekijät huomioon ottaen tase voisi osoittautua hyvin negatiiviseksi paitsi kyseessä olevalle alueelle tai maalle, myös koko planeetalle. |
| --- | --- |

5.16

Intuitiivisesti voitaisiin päätyä samaan lopputulokseen laadittaessa sellaisia ympäristöindikaattoreita, joilla pyritään kytkemään ulkopuoliset tekijät talouskasvuun. Mikäli vaikutustenarvioinnissa otettaisiin huomioon kaikki sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät tekijät, jotka — minkä nyt tiedämme — painavat vaa'assa huomattavasti enemmän kuin rahassa mitattavat taloudelliset tekijät, periaatteessa sellainen talouskasvun malli, joka perustuu aarniometsien hakkuuseen, olisi hylättävä. On kuitenkin erittäin vaikea määrittää taloudellisin termein ulkoisten tekijöiden, kuten ilmastonmuutoksen, biologisen monimuotoisuuden katoamisen, sellaisten ihmisten kohtalon, jotka saavat elantonsa lääkekasvien keräämisestä tai jotka käyttävät niitä, ja maaperän nopean köyhtymisen sekä siitä seuraavan eroosion ym. rahallinen arvo. Lyhyen aikavälin laskelma saattaisi olla varsin myönteinen, kun taas pitkällä aikavälillä tarkasteltuna ja ulkoiset tekijät huomioon ottaen tase voisi osoittautua hyvin negatiiviseksi paitsi kyseessä olevalle alueelle tai maalle, myös koko planeetalle.

| 5.17 | Kustannusten ja hyötyjen analyysi, joka on useiden säädöskäytännön parantamiseen liittyvien arvioiden taustalla ja jota hyödynnetään yhteisön vaikutustenarvioinneissa, osoittaa objektiivisesti ne rajoitukset, joita yhteiskunnallisten ja ympäristöä koskevien seikkojen käytöllä on vaikutustenarvioinneissa (14). Yhteiskunnallinen vaikutus ei ole välttämättä määräävä tekijä poliittisessa päätöksentekoprosessissa, vaikka sitä arvioitaisiinkin jonkin oleellisen indikaattorin pohjalta (menetettyjen työpaikkojen määrä, vaihtoehtoisten työllistymismahdollisuuksien puute). Siihen liittyy usein elementtejä, joita on mahdoton selvittää, etenkin silloin, kun vaikutustenarviointi kattaa lyhyelle — tai parhaassa tapauksessa keskipitkälle — aikavälille ulottuvan, rahamäärinä ilmoitetun laskelman. Pitkän aikavälin vaikutuksia on vaikeampi selvittää. Kuinka voidaan esimerkiksi arvioida taloudellista hyötyä, joka on odotettavissa laivojen polttoaineiden aiheuttaman saastumisen muutokseen liittyvästä kuolleisuuden laskusta (15)? |
| --- | --- |

5.17

Kustannusten ja hyötyjen analyysi, joka on useiden säädöskäytännön parantamiseen liittyvien arvioiden taustalla ja jota hyödynnetään yhteisön vaikutustenarvioinneissa, osoittaa objektiivisesti ne rajoitukset, joita yhteiskunnallisten ja ympäristöä koskevien seikkojen käytöllä on vaikutustenarvioinneissa (14). Yhteiskunnallinen vaikutus ei ole välttämättä määräävä tekijä poliittisessa päätöksentekoprosessissa, vaikka sitä arvioitaisiinkin jonkin oleellisen indikaattorin pohjalta (menetettyjen työpaikkojen määrä, vaihtoehtoisten työllistymismahdollisuuksien puute). Siihen liittyy usein elementtejä, joita on mahdoton selvittää, etenkin silloin, kun vaikutustenarviointi kattaa lyhyelle — tai parhaassa tapauksessa keskipitkälle — aikavälille ulottuvan, rahamäärinä ilmoitetun laskelman. Pitkän aikavälin vaikutuksia on vaikeampi selvittää. Kuinka voidaan esimerkiksi arvioida taloudellista hyötyä, joka on odotettavissa laivojen polttoaineiden aiheuttaman saastumisen muutokseen liittyvästä kuolleisuuden laskusta (15)?

| 5.18 | Mainittakoon vielä, että yhteiskunnallisia asioita koskevissa keskusteluissa käytetään käsitteitä, jotka ovat joskus epämääräisesti määriteltyjä. Esimerkiksi joustoturvaan liittyvä indikaattori määritellään eri tavalla eri maissa sen mukaan, perustuuko se asiasta saatuun kokemukseen vai pyritäänkö käsite tuomaan Euroopan unionin tasolla (16) tai kansallisella tasolla käytävään keskusteluun niin, että viitataan kansallisiin ”malleihin”, jotka on muodostettu tietyssä kontekstissa ja joita on vaikea tuoda toisenlaisiin yhteiskunnallisiin oloihin. Mitä seikkoja silloin pitäisi ottaa huomioon ja ennen kaikkea miten niitä olisi arvotettava, myönteisesti vai kielteisesti? Tiettyjen indikaattoreiden ottaminen mukaan tai niiden poisjättäminen saattaa paljastaa implisiittisiä arvoja ja ideologioita (17). Ongelma moninkertaistuu muodostettaessa yhdistettyjä indeksejä: mitä indeksejä olisi otettava mukaan, mitä kerrointa niihin on käytettävä, mikä on näin saadun yhdistetyn indeksin todellinen merkitys? |
| --- | --- |

5.18

Mainittakoon vielä, että yhteiskunnallisia asioita koskevissa keskusteluissa käytetään käsitteitä, jotka ovat joskus epämääräisesti määriteltyjä. Esimerkiksi joustoturvaan liittyvä indikaattori määritellään eri tavalla eri maissa sen mukaan, perustuuko se asiasta saatuun kokemukseen vai pyritäänkö käsite tuomaan Euroopan unionin tasolla (16) tai kansallisella tasolla käytävään keskusteluun niin, että viitataan kansallisiin ”malleihin”, jotka on muodostettu tietyssä kontekstissa ja joita on vaikea tuoda toisenlaisiin yhteiskunnallisiin oloihin. Mitä seikkoja silloin pitäisi ottaa huomioon ja ennen kaikkea miten niitä olisi arvotettava, myönteisesti vai kielteisesti? Tiettyjen indikaattoreiden ottaminen mukaan tai niiden poisjättäminen saattaa paljastaa implisiittisiä arvoja ja ideologioita (17). Ongelma moninkertaistuu muodostettaessa yhdistettyjä indeksejä: mitä indeksejä olisi otettava mukaan, mitä kerrointa niihin on käytettävä, mikä on näin saadun yhdistetyn indeksin todellinen merkitys?

| 5.19 | Yhdistetyissä indekseissä voi olla sekä määrällisiä että laadullisia ulottuvuuksia, ne on voitu jaotella iän, sukupuolen tai jonkin muun merkittävän kriteerin mukaan. Niiden olisi kuitenkin silti oltava helposti ymmärrettävissä. Miten esimerkiksi laadittaisiin indeksi elämän laadusta Euroopassa? Tällaiseen indikaattoriin voisi ajatella sisällytettävän tulot, odotettu elinikä, terveyspalvelujen tehokkuus, eläkkeet, keskimääräinen koulutustaso, työtyytyväisyys jne. Mutta siihen voisi aivan yhtä hyvin ottaa mukaan työttömyysprosentin, vajaatyöllisyyden tai asuinolosuhteet. Entä mikä suhteellinen arvo olisi annettava kullekin osatekijälle? |
| --- | --- |

5.19

Yhdistetyissä indekseissä voi olla sekä määrällisiä että laadullisia ulottuvuuksia, ne on voitu jaotella iän, sukupuolen tai jonkin muun merkittävän kriteerin mukaan. Niiden olisi kuitenkin silti oltava helposti ymmärrettävissä. Miten esimerkiksi laadittaisiin indeksi elämän laadusta Euroopassa? Tällaiseen indikaattoriin voisi ajatella sisällytettävän tulot, odotettu elinikä, terveyspalvelujen tehokkuus, eläkkeet, keskimääräinen koulutustaso, työtyytyväisyys jne. Mutta siihen voisi aivan yhtä hyvin ottaa mukaan työttömyysprosentin, vajaatyöllisyyden tai asuinolosuhteet. Entä mikä suhteellinen arvo olisi annettava kullekin osatekijälle?

| 5.20 | Niinpä indikaattorien laatiminen ei ole vain tekninen kysymys, vaan se liittyy tiiviisti yhteiseen arvojärjestelmään tai tietyssä yhteiskunnassa yhä voimissaan oleviin perinteisiin. Indikaattoreita laadittaessa on kuultava yhteiskunnan eri järjestöjä. Ne kuvastavat viime kädessä ideologisia ja poliittisia valintoja. Nykyään ”on harvinaista, että sosiaalisten indikaattorien laatimismenetelmät todella pitävät sisällään yhteiskunnan tavoitteita, jotka kuvastavat sen arvoja ja normeja —. Olennainen osa tällaista — menettelyä on kuulemisten ja konsensuksen avulla kiintopisteiden — tunnistaminen ja luokittelu useilla yhteiskunnan eri alueilla. Tässä prosessissa selvitetään myös tiedot ja tulokset sekä niiden väliset suhteet —. Toisin sanoen, jotta sosiaaliset indikaattorit voisivat olla politiikan liikkeelle paneva voima, prosessin on oltava osa lopputulosta.” (Associés EKOS Inc. 1998). |
| --- | --- |

5.20

Niinpä indikaattorien laatiminen ei ole vain tekninen kysymys, vaan se liittyy tiiviisti yhteiseen arvojärjestelmään tai tietyssä yhteiskunnassa yhä voimissaan oleviin perinteisiin. Indikaattoreita laadittaessa on kuultava yhteiskunnan eri järjestöjä. Ne kuvastavat viime kädessä ideologisia ja poliittisia valintoja. Nykyään ”on harvinaista, että sosiaalisten indikaattorien laatimismenetelmät todella pitävät sisällään yhteiskunnan tavoitteita, jotka kuvastavat sen arvoja ja normeja —. Olennainen osa tällaista — menettelyä on kuulemisten ja konsensuksen avulla kiintopisteiden — tunnistaminen ja luokittelu useilla yhteiskunnan eri alueilla. Tässä prosessissa selvitetään myös tiedot ja tulokset sekä niiden väliset suhteet —. Toisin sanoen, jotta sosiaaliset indikaattorit voisivat olla politiikan liikkeelle paneva voima, prosessin on oltava osa lopputulosta.” (Associés EKOS Inc. 1998).

| 5.21 | Esiin nousee myös kysymys siitä, mikä aihe valitaan tilastoanalyysien kohteeksi. Olisiko tarkasteltava yksilöitä, yhteisöjä vaiko pienintä yhteiskunnallista ja taloudellista yksikköä, kotitaloutta? Mikäli kerätään tietoa tietyistä etnisistä ryhmistä, syrjimättömyysvaatimus aiheuttaa ongelmia, mutta toisaalta olisi hyödyllistä saada selville syrjimisen luonne ja laajuus, jotta voitaisiin laatia menettelytapoja syrjinnän vähentämiseksi ja lopulta poistamiseksi pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

5.21

Esiin nousee myös kysymys siitä, mikä aihe valitaan tilastoanalyysien kohteeksi. Olisiko tarkasteltava yksilöitä, yhteisöjä vaiko pienintä yhteiskunnallista ja taloudellista yksikköä, kotitaloutta? Mikäli kerätään tietoa tietyistä etnisistä ryhmistä, syrjimättömyysvaatimus aiheuttaa ongelmia, mutta toisaalta olisi hyödyllistä saada selville syrjimisen luonne ja laajuus, jotta voitaisiin laatia menettelytapoja syrjinnän vähentämiseksi ja lopulta poistamiseksi pitkällä aikavälillä.

| 5.22 | Tilastoja voidaan valita ja indikaattoreita laatia jo käynnistettyjen politiikkojen arvioimiseksi tai eri vaihtoehtojen selvittämiseksi varhaisessa vaiheessa. Jälkimmäisessä tapauksessa tarvitaan eittämättä laaja kirjo eri tilastoja, jotta voidaan päättää tietyn toimenpiteen käynnistämisestä sekä määrittää tavoitteet ja keinot päästä näihin tavoitteisiin. Valikoimaa voidaan myöhemmin supistaa, kun ensin on saatu esiin tärkeimmät tilastot ja indikaattorit. Tilastojen valinta on kuitenkin pitkälti empiiristä: kyse ei ole eksaktista tieteestä, ja samoista rahassa mitattavaa taloudellista ja muuta kuin taloudellista tietoa sisältävistä tilastoista voidaan tehdä erilaisia päätelmiä. |
| --- | --- |

5.22

Tilastoja voidaan valita ja indikaattoreita laatia jo käynnistettyjen politiikkojen arvioimiseksi tai eri vaihtoehtojen selvittämiseksi varhaisessa vaiheessa. Jälkimmäisessä tapauksessa tarvitaan eittämättä laaja kirjo eri tilastoja, jotta voidaan päättää tietyn toimenpiteen käynnistämisestä sekä määrittää tavoitteet ja keinot päästä näihin tavoitteisiin. Valikoimaa voidaan myöhemmin supistaa, kun ensin on saatu esiin tärkeimmät tilastot ja indikaattorit. Tilastojen valinta on kuitenkin pitkälti empiiristä: kyse ei ole eksaktista tieteestä, ja samoista rahassa mitattavaa taloudellista ja muuta kuin taloudellista tietoa sisältävistä tilastoista voidaan tehdä erilaisia päätelmiä.

| 5.23 | Esimerkiksi OECD keräsi tutkimuksensa Society at a Glance: OECD Social Indicators — 2005 Edition, lähdeluettelo) taustalla olevia sosiaalisia indikaattoreita varten seuraavanlaista raakatietoa:






  — | konteksti-indikaattorit: henkeä kohti laskettu kansantulo, huoltosuhde, syntyvyysluku, ulkomaalaisväestö ja ulkomaalaistaustainen väestö, avioliitot ja avioerot |
| --- | --- | --- |

5.23

Esimerkiksi OECD keräsi tutkimuksensa Society at a Glance: OECD Social Indicators — 2005 Edition, lähdeluettelo) taustalla olevia sosiaalisia indikaattoreita varten seuraavanlaista raakatietoa:

—

konteksti-indikaattorit: henkeä kohti laskettu kansantulo, huoltosuhde, syntyvyysluku, ulkomaalaisväestö ja ulkomaalaistaustainen väestö, avioliitot ja avioerot

| — | autonomia-indikaattorit: työllisyys, työttömyys, kotitaloudet ilman työtä, työssäkäyvät perheenäidit, työttömyyskorvaukset, viimesijaiset taloudelliset tuet, koulutustaso, eläkeikä, nuoret vailla ansiotyötä, rajoitteiset opiskelijat |
| --- | --- |

—

autonomia-indikaattorit: työllisyys, työttömyys, kotitaloudet ilman työtä, työssäkäyvät perheenäidit, työttömyyskorvaukset, viimesijaiset taloudelliset tuet, koulutustaso, eläkeikä, nuoret vailla ansiotyötä, rajoitteiset opiskelijat

| — | tasa-arvoindikaattorit: köyhyys, tuloerot, lasten köyhyys, ikääntyneiden tulot, julkiset sosiaalimenot, yksityissektorin sosiaalimenot, sosiaalimenot yhteensä, vanhuuseläkkeet, eläkesitoumukset |
| --- | --- |

—

tasa-arvoindikaattorit: köyhyys, tuloerot, lasten köyhyys, ikääntyneiden tulot, julkiset sosiaalimenot, yksityissektorin sosiaalimenot, sosiaalimenot yhteensä, vanhuuseläkkeet, eläkesitoumukset

| — | terveysindikaattorit: eliniänodote, terveydentilan perusteella korjattu eliniänodote, lapsikuolleisuus, kokonaisterveysmenot, pitkäaikaiset hoidot |
| --- | --- |

—

terveysindikaattorit: eliniänodote, terveydentilan perusteella korjattu eliniänodote, lapsikuolleisuus, kokonaisterveysmenot, pitkäaikaiset hoidot

| — | sosiaalisen yhteenkuuluvuuden indikaattorit: subjektiivinen hyvinvointi, sosiaalinen eristäytyneisyys, osallistuminen yhdistystoimintaan, teiniäitiys, päihteiden käyttö ja niistä aiheutuvat kuolemantapaukset, itsemurhat. |
| --- | --- |

—

sosiaalisen yhteenkuuluvuuden indikaattorit: subjektiivinen hyvinvointi, sosiaalinen eristäytyneisyys, osallistuminen yhdistystoimintaan, teiniäitiys, päihteiden käyttö ja niistä aiheutuvat kuolemantapaukset, itsemurhat.

| 5.24 | Eurostat puolestaan käyttää seuraavia sosiaalisia indikaattoreita:






  — | Rakenneindikaattorit







  — | työllisyys: työllisyysaste, ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysaste, keskimääräinen työmarkkinoilta poistumisikä, naisten ja miesten palkka-erot, matalista palkoista perittyjen verojen osuus, verotuksen osuus työvoiman hinnassa, työttömyysloukku, matalapalkkaloukku, jatkokoulutus, (vakavat ja kuolemaan johtaneet) työtapaturmat, työttömyysaste (kokonaisaste tai sukupuolen mukaan jaoteltu) |
| --- | --- | --- | --- |

5.24

Eurostat puolestaan käyttää seuraavia sosiaalisia indikaattoreita:

—

Rakenneindikaattorit

—

työllisyys: työllisyysaste, ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysaste, keskimääräinen työmarkkinoilta poistumisikä, naisten ja miesten palkka-erot, matalista palkoista perittyjen verojen osuus, verotuksen osuus työvoiman hinnassa, työttömyysloukku, matalapalkkaloukku, jatkokoulutus, (vakavat ja kuolemaan johtaneet) työtapaturmat, työttömyysaste (kokonaisaste tai sukupuolen mukaan jaoteltu)

| — | sosiaalinen yhteenkuuluvuus: tulojen epätasainen jakautuminen, köyhyysriskiaste, pitkäaikaisen köyhyyden riski, alueellisten työllisyysasteiden hajonta, koulunsa keskeyttäneet nuoret, pitkäaikaisen työttömyyden aste, kotitaloudet vailla työtä |
| --- | --- |

—

sosiaalinen yhteenkuuluvuus: tulojen epätasainen jakautuminen, köyhyysriskiaste, pitkäaikaisen köyhyyden riski, alueellisten työllisyysasteiden hajonta, koulunsa keskeyttäneet nuoret, pitkäaikaisen työttömyyden aste, kotitaloudet vailla työtä

| — | Kestävä kehitys:







  — | köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen: köyhyysriski tulonsiirtojen jälkeen, rahallinen köyhyys, työmarkkinoille pääsy, muita sosiaalisen syrjäytymisen aspekteja |
| --- | --- | --- |

—

Kestävä kehitys:

—

köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen: köyhyysriski tulonsiirtojen jälkeen, rahallinen köyhyys, työmarkkinoille pääsy, muita sosiaalisen syrjäytymisen aspekteja

| — | väestön ikääntyminen, vanhusten huoltosuhde, eläkkeiden riittävyys, väestörakenteen muutokset, julkisen talouden tasapaino |
| --- | --- |

—

väestön ikääntyminen, vanhusten huoltosuhde, eläkkeiden riittävyys, väestörakenteen muutokset, julkisen talouden tasapaino

| — | kansanterveys: terveenä vietettyjen vuosien lukumäärä syntymästä laskien ja sukupuolen mukaan, ihmisen terveyden suojelu ja elintavat, elintarvikkeiden turvallisuus ja laatu, kemiallisten aineiden hallinta, ympäristön aiheuttamat terveysriskit |
| --- | --- |

—

kansanterveys: terveenä vietettyjen vuosien lukumäärä syntymästä laskien ja sukupuolen mukaan, ihmisen terveyden suojelu ja elintavat, elintarvikkeiden turvallisuus ja laatu, kemiallisten aineiden hallinta, ympäristön aiheuttamat terveysriskit

| — | työmarkkinat:







  — | yhdenmukaistettu työttömyysaste |
| --- | --- | --- |

—

työmarkkinat:

—

yhdenmukaistettu työttömyysaste

| — | työvoimakustannusindeksi |
| --- | --- |

—

työvoimakustannusindeksi

| 5.25 | Kysymys kuuluu, missä määrin tämä indikaattorien lista, joka ei ole tyhjentävä, voidaan tehokkaasti kytkeä avoimen koordinointimenetelmän maaliskuussa 2006 asetettuihin yleisiin tavoitteisiin, joita ovat






  — | sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, miesten ja naisten välisen tasa-arvon ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen asianmukaisten, taloudellisesti kannattavien, helppokäyttöisten, joustavien ja tehokkaiden sosiaalisen suojelun järjestelmien ja sosiaalista osallisuutta edistävien politiikkojen avulla |
| --- | --- | --- |

5.25

Kysymys kuuluu, missä määrin tämä indikaattorien lista, joka ei ole tyhjentävä, voidaan tehokkaasti kytkeä avoimen koordinointimenetelmän maaliskuussa 2006 asetettuihin yleisiin tavoitteisiin, joita ovat

—

sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, miesten ja naisten välisen tasa-arvon ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen asianmukaisten, taloudellisesti kannattavien, helppokäyttöisten, joustavien ja tehokkaiden sosiaalisen suojelun järjestelmien ja sosiaalista osallisuutta edistävien politiikkojen avulla

| — | yhdessä toimiminen tehokkaasti ja vastavuoroisesti Lissabonin strategian tavoitteiden mukaisesti, joita ovat talouskasvun elvyttäminen, työpaikkojen määrällinen ja laadullinen parantaminen, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistaminen, sekä toimiminen Euroopan unionin kestävän kehityksen strategian mukaisesti |
| --- | --- |

—

yhdessä toimiminen tehokkaasti ja vastavuoroisesti Lissabonin strategian tavoitteiden mukaisesti, joita ovat talouskasvun elvyttäminen, työpaikkojen määrällinen ja laadullinen parantaminen, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistaminen, sekä toimiminen Euroopan unionin kestävän kehityksen strategian mukaisesti

| — | hallinnon parantaminen, avoimuus ja asianosaisten osallistuminen politiikkojen laatimiseen, toteuttamiseen ja seurantaan. |
| --- | --- |

—

hallinnon parantaminen, avoimuus ja asianosaisten osallistuminen politiikkojen laatimiseen, toteuttamiseen ja seurantaan.

| 5.26 | On huolehdittava niin ikään siitä, että tiettyjen indikaattoreiden takana olevat käsitteet ja niiden laatimisessa käytettävät menetelmät ovat täsmällisiä. Esimerkiksi Ranskan Conseil de l'emploi, des revenus et de la cohésion sociale -neuvosto (CERC) (18) korostaa köyhyyskäsitteen monimerkityksisyyttä. |
| --- | --- |

5.26

On huolehdittava niin ikään siitä, että tiettyjen indikaattoreiden takana olevat käsitteet ja niiden laatimisessa käytettävät menetelmät ovat täsmällisiä. Esimerkiksi Ranskan Conseil de l'emploi, des revenus et de la cohésion sociale -neuvosto (CERC) (18) korostaa köyhyyskäsitteen monimerkityksisyyttä.

| 5.26.1 | Köyhyyteen liittyy useita ulottuvuuksia: taloudellisten resurssien riittämättömyys, heikentyneet elinolosuhteet, riittämättömät kognitiiviset, sosiaaliset ja kulttuuriset resurssit. Köyhyyden määrittelyssä käytetään kahta erilaista lähestymistapaa, joissa otetaan huomioon nämä ulottuvuudet:






  — | Ensimmäisessä vähimmäistarpeet pyritään määrittelemään ”absoluuttisesti”. Ihmiset, joiden vähimmäistarpeet jäävät tyydyttämättä, määritellään köyhiksi. |
| --- | --- | --- |

5.26.1

Köyhyyteen liittyy useita ulottuvuuksia: taloudellisten resurssien riittämättömyys, heikentyneet elinolosuhteet, riittämättömät kognitiiviset, sosiaaliset ja kulttuuriset resurssit. Köyhyyden määrittelyssä käytetään kahta erilaista lähestymistapaa, joissa otetaan huomioon nämä ulottuvuudet:

—

Ensimmäisessä vähimmäistarpeet pyritään määrittelemään ”absoluuttisesti”. Ihmiset, joiden vähimmäistarpeet jäävät tyydyttämättä, määritellään köyhiksi.

| — | Toisessa mallissa köyhyys määritellään suhteellisesti. Mallin loi vuonna 1984 kokoontunut Eurooppa-neuvosto, joka määritteli köyhyyden Euroopan unionissa laadittavia tilastoja varten. Kyseisen mallin mukaan köyhiä ovat sellaiset ihmiset, joiden tulot ja resurssit (aineelliset, kulttuuriset ja sosiaaliset) ovat siinä määrin riittämättömät, että heillä ei ole mahdollisuutta kohtuullisiksi katsottaviin elinoloihin jäsenvaltiossa tai valtiossa, jossa he asuvat. |
| --- | --- |

—

Toisessa mallissa köyhyys määritellään suhteellisesti. Mallin loi vuonna 1984 kokoontunut Eurooppa-neuvosto, joka määritteli köyhyyden Euroopan unionissa laadittavia tilastoja varten. Kyseisen mallin mukaan köyhiä ovat sellaiset ihmiset, joiden tulot ja resurssit (aineelliset, kulttuuriset ja sosiaaliset) ovat siinä määrin riittämättömät, että heillä ei ole mahdollisuutta kohtuullisiksi katsottaviin elinoloihin jäsenvaltiossa tai valtiossa, jossa he asuvat.

| 5.27 | Tiivistäen voidaan todeta, että sosiaalisten indikaattoreiden tehtävänä on kiinnittää suuren yleisön ja päättäjien huomio sosiaalikysymyksiin, joita helposti aliarvioidaan tai jotka ymmärretään puutteellisesti. Päättäjien huomion kiinnittäminen olennaisiin kysymyksiin on sitäkin tärkeämpää sen vuoksi, että he ovat usein jatkuvan informaatiotulvan alaisina. Kuten Herbert Simon oivasti muotoili, ”liiallinen informaatio tuhoaa informaation”. |
| --- | --- |

5.27

Tiivistäen voidaan todeta, että sosiaalisten indikaattoreiden tehtävänä on kiinnittää suuren yleisön ja päättäjien huomio sosiaalikysymyksiin, joita helposti aliarvioidaan tai jotka ymmärretään puutteellisesti. Päättäjien huomion kiinnittäminen olennaisiin kysymyksiin on sitäkin tärkeämpää sen vuoksi, että he ovat usein jatkuvan informaatiotulvan alaisina. Kuten Herbert Simon oivasti muotoili, ”liiallinen informaatio tuhoaa informaation”.

| 5.27.1 | Käytännössä tästä seuraa se, että indikaattorijärjestelmien tarkoituksena on tarjota ”ihanteellinen informaatiokooste”. |
| --- | --- |

5.27.1

Käytännössä tästä seuraa se, että indikaattorijärjestelmien tarkoituksena on tarjota ”ihanteellinen informaatiokooste”.

| 5.28 | Indikaattori on enemmän kuin vain tilastotieto:
  Indikaattorijärjestelmä ei ole vain kooste tietoja. Näin ollen:






  1) | Jokaisen yksittäisen indikaattorin on oltava perusteltavissa niiden monitahoisten ilmiöiden pohjalta, joita sillä pyritään kuvaamaan. |
| --- | --- | --- |

5.28

Indikaattori on enemmän kuin vain tilastotieto:

Indikaattorijärjestelmä ei ole vain kooste tietoja. Näin ollen:

1)

Jokaisen yksittäisen indikaattorin on oltava perusteltavissa niiden monitahoisten ilmiöiden pohjalta, joita sillä pyritään kuvaamaan.

| 2) | Lisäksi indikaattorien on oltava ilmaisuvoimaisia, toisin sanoen niiden on edustettava laajasti todellisuutta ja tuotava se voimakkaasti esiin: tässä yhteydessä puhutaan joskus myös indikaattoreiden vertauskuvauksellisuudesta. |
| --- | --- |

2)

Lisäksi indikaattorien on oltava ilmaisuvoimaisia, toisin sanoen niiden on edustettava laajasti todellisuutta ja tuotava se voimakkaasti esiin: tässä yhteydessä puhutaan joskus myös indikaattoreiden vertauskuvauksellisuudesta.

| 3) | Kun ajatellaan indikaattoreiden tavoitetta (kiinnittää päättäjien ja suuren yleisön huomio merkittäviin seikkoihin ja suuntauksiin päämääränä vaikuttaa politiikkoihin), hyödyllisimmät indikaattorit liittyvät suureisiin, joiden muunnelmilla voi olla yksiselitteinen (positiivinen tai negatiivinen) arvo. Tässä yhteydessä puhutaan ”normatiivisesta selkeydestä”. Vastakkaisena esimerkkinä voidaan mainita osa-aikatyön lisääntyminen, jota ei pidetä automaattisesti myönteisenä ilmiönä, paitsi jos työntekijä on itse valinnut tällaisen työskentelymallin. Tämä selkeyden kriteeri saattaa johtaa siihen, että tulostauluista poistetaan tiettyjä päämäärän kannalta vähemmän merkityksellisiä indikaattoreita, esimerkiksi sellaisia, jotka liittyvät elintapoihin tai kulttuurimieltymyksiin (vaate- ja musiikkimaku jne.), vaikka viimeksi mainituilla olisikin vaikutusta työn organisointiin ja talouteen. |
| --- | --- |

3)

Kun ajatellaan indikaattoreiden tavoitetta (kiinnittää päättäjien ja suuren yleisön huomio merkittäviin seikkoihin ja suuntauksiin päämääränä vaikuttaa politiikkoihin), hyödyllisimmät indikaattorit liittyvät suureisiin, joiden muunnelmilla voi olla yksiselitteinen (positiivinen tai negatiivinen) arvo. Tässä yhteydessä puhutaan ”normatiivisesta selkeydestä”. Vastakkaisena esimerkkinä voidaan mainita osa-aikatyön lisääntyminen, jota ei pidetä automaattisesti myönteisenä ilmiönä, paitsi jos työntekijä on itse valinnut tällaisen työskentelymallin. Tämä selkeyden kriteeri saattaa johtaa siihen, että tulostauluista poistetaan tiettyjä päämäärän kannalta vähemmän merkityksellisiä indikaattoreita, esimerkiksi sellaisia, jotka liittyvät elintapoihin tai kulttuurimieltymyksiin (vaate- ja musiikkimaku jne.), vaikka viimeksi mainituilla olisikin vaikutusta työn organisointiin ja talouteen.

| 4) | Käytännössä on toivottavaa, että indikaattoreiden valinta perustellaan niiden käyttötarkoituksen perusteella. Indikaattorit soveltuvat karkeasti jaotellen kolmeen käyttötapaan: kansainvälisiin tai alueiden välisiin vertailuihin, eri ajanjaksojen välisiin vertailuihin sekä julkisen toiminnan/julkispalveluiden laadun ja toiminnan seurantaan ja arviointiin. |
| --- | --- |

4)

Käytännössä on toivottavaa, että indikaattoreiden valinta perustellaan niiden käyttötarkoituksen perusteella. Indikaattorit soveltuvat karkeasti jaotellen kolmeen käyttötapaan: kansainvälisiin tai alueiden välisiin vertailuihin, eri ajanjaksojen välisiin vertailuihin sekä julkisen toiminnan/julkispalveluiden laadun ja toiminnan seurantaan ja arviointiin.

| 5) | Indikaattorit voidaan lisäksi jäsentää ryhmiin ja alaryhmiin, mikä helpottaa kokonaisuuden hahmottamista. Erityisesti olisi erotettava konteksti-indikaattorit, keino- ja tulosindikaattorit sekä objektiiviset ja subjektiiviset indikaattorit. |
| --- | --- |

5)

Indikaattorit voidaan lisäksi jäsentää ryhmiin ja alaryhmiin, mikä helpottaa kokonaisuuden hahmottamista. Erityisesti olisi erotettava konteksti-indikaattorit, keino- ja tulosindikaattorit sekä objektiiviset ja subjektiiviset indikaattorit.

| 5.29 | Käytännössä indikaattorin ominaisuuksia ovat






  — | yksiselitteisyys: indikaattorista on hyötyä vain jos ilmiö, jota se kuvaa, on yksiselitteinen (klassinen vasta-esimerkki: rikoksia koskevat tiedot kuvaavat sekä rikollisuuden kehitystä että poliisin aktiivisuutta) |
| --- | --- | --- |

5.29

Käytännössä indikaattorin ominaisuuksia ovat

—

yksiselitteisyys: indikaattorista on hyötyä vain jos ilmiö, jota se kuvaa, on yksiselitteinen (klassinen vasta-esimerkki: rikoksia koskevat tiedot kuvaavat sekä rikollisuuden kehitystä että poliisin aktiivisuutta)

| — | edustavuus: indikaattori on sitä hyödyllisempi, mitä paremmin sen avulla pystyään yhdellä luvulla ilmaisemaan laaja kirjo ilmiöitä |
| --- | --- |

—

edustavuus: indikaattori on sitä hyödyllisempi, mitä paremmin sen avulla pystyään yhdellä luvulla ilmaisemaan laaja kirjo ilmiöitä

| — | normatiivinen selkeys (ks. edellä) |
| --- | --- |

—

normatiivinen selkeys (ks. edellä)

| — | luotettavuus, säännönmukaisuus: indikaattoria varten tarvittavia tietoja on toimitettava säännöllisesti, luotettavien tutkimusten avulla |
| --- | --- |

—

luotettavuus, säännönmukaisuus: indikaattoria varten tarvittavia tietoja on toimitettava säännöllisesti, luotettavien tutkimusten avulla

| — | ajallinen ja paikallinen (maiden ja alueiden jne. välillä) vertailukelpoisuus: vertailukelpoisuus liittyy tiiviisti yksiselitteisyyteen ja luotettavuuteen. |
| --- | --- |

—

ajallinen ja paikallinen (maiden ja alueiden jne. välillä) vertailukelpoisuus: vertailukelpoisuus liittyy tiiviisti yksiselitteisyyteen ja luotettavuuteen.

| 5.30 | Indikaattorijärjestelmien ominaisuuksia:






  — | kattavuus: huomioon on otettava kuvattavan todellisuuden tärkeimmät aspektit |
| --- | --- | --- |

5.30

Indikaattorijärjestelmien ominaisuuksia:

—

kattavuus: huomioon on otettava kuvattavan todellisuuden tärkeimmät aspektit

| — | tasapaino: kutakin aihetta kuvaavien indikaattoreiden lukumäärän ja aseman on heijastettava niiden suhteellista merkitystä — mitään todellisuuden aspektia ei saa aiheettomasti korostaa muiden kustannuksella |
| --- | --- |

—

tasapaino: kutakin aihetta kuvaavien indikaattoreiden lukumäärän ja aseman on heijastettava niiden suhteellista merkitystä — mitään todellisuuden aspektia ei saa aiheettomasti korostaa muiden kustannuksella

| — | valikoivuus ja hierarkia: indikaattoreita ei saa olla paljoa ja niiden on oltava selvästi tärkeysjärjestyksessä. |
| --- | --- |

—

valikoivuus ja hierarkia: indikaattoreita ei saa olla paljoa ja niiden on oltava selvästi tärkeysjärjestyksessä.

| 6. | ETSK esittää, että EU:n lainsäädäntöehdotusten ja poliittisten aloitteiden yhteiskunnallisten vaikutusten arviointi sisällytetään kaikkiin politiikan aloihin. Toisin sanoen komission olisi arvioitava huolella kaikkien asiaankuuluvien aloitteiden yhteiskunnallinen vaikutus kyseisestä alasta vastaavasta pääosastosta tai aiheesta riippumatta. Tämä on tärkeää todellisen ”sosiaalisen Euroopan” luomiseksi ja kansalaisten tuen saamiseksi. Säädöskäytännön parantamista koskeva aloite tarjoaa asianmukaisen foorumin tähän suuntaan pyrittäessä. |
| --- | --- |

6.

ETSK esittää, että EU:n lainsäädäntöehdotusten ja poliittisten aloitteiden yhteiskunnallisten vaikutusten arviointi sisällytetään kaikkiin politiikan aloihin. Toisin sanoen komission olisi arvioitava huolella kaikkien asiaankuuluvien aloitteiden yhteiskunnallinen vaikutus kyseisestä alasta vastaavasta pääosastosta tai aiheesta riippumatta. Tämä on tärkeää todellisen ”sosiaalisen Euroopan” luomiseksi ja kansalaisten tuen saamiseksi. Säädöskäytännön parantamista koskeva aloite tarjoaa asianmukaisen foorumin tähän suuntaan pyrittäessä.

| 6.1 | Tällaisessa arvioissa olisi tutkittava erikseen sellaisia ryhmiä, joita uusi lainsäädäntö mahdollisesti ja eri tavoin saattaa koskea. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin kuten naisiin, vammaisiin tai etnisiin vähemmistöihin. Jossain tapauksissa ja kyseessä olevan aloitteen aiheen mukaan saattaa olla tarpeen tarkastella jopa tiettyjä alaryhmiä, kuten sokeita. |
| --- | --- |

6.1

Tällaisessa arvioissa olisi tutkittava erikseen sellaisia ryhmiä, joita uusi lainsäädäntö mahdollisesti ja eri tavoin saattaa koskea. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin kuten naisiin, vammaisiin tai etnisiin vähemmistöihin. Jossain tapauksissa ja kyseessä olevan aloitteen aiheen mukaan saattaa olla tarpeen tarkastella jopa tiettyjä alaryhmiä, kuten sokeita.

7.   Päätelmät

| 7.1 | Edellä esitetystä sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 28. maaliskuuta 2007 järjestämän kuulemistilaisuuden antamista tuloksista seuraa, että eräiden käsitteiden monimerkityksisyyden vuoksi on mahdotonta käyttää yhdelle ainoalle kriteerille perustuvaa sosiaalista indikaattoria. Jo itse yhteiskunnallinen keskustelu on luonteelta sellaista, että siinä käytetään epätarkasti määriteltyjä käsitteitä, jotka väistämättä vaihtelevat maasta tai yhteiskunnallisista olosuhteista toiseen. On myös muistettava, että tiettyjen indikaattoreiden mukaan ottaminen tai poisjättäminen paljastaa enemmän tai vähemmän eksplisiittisiä arvoja ja ideologioita. Indikaattoreiden valinta on lisäksi pitkälti empiiristä, minkä pitäisi periaatteessa estää ajattelun kaikenlainen kaavamaisuus. |
| --- | --- |

7.1

Edellä esitetystä sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 28. maaliskuuta 2007 järjestämän kuulemistilaisuuden antamista tuloksista seuraa, että eräiden käsitteiden monimerkityksisyyden vuoksi on mahdotonta käyttää yhdelle ainoalle kriteerille perustuvaa sosiaalista indikaattoria. Jo itse yhteiskunnallinen keskustelu on luonteelta sellaista, että siinä käytetään epätarkasti määriteltyjä käsitteitä, jotka väistämättä vaihtelevat maasta tai yhteiskunnallisista olosuhteista toiseen. On myös muistettava, että tiettyjen indikaattoreiden mukaan ottaminen tai poisjättäminen paljastaa enemmän tai vähemmän eksplisiittisiä arvoja ja ideologioita. Indikaattoreiden valinta on lisäksi pitkälti empiiristä, minkä pitäisi periaatteessa estää ajattelun kaikenlainen kaavamaisuus.

| 7.2 | Poliittisten päättäjien huomion kiinnittäminen kaavaillun lainsäädännön yhteiskunnallisiin vaikutuksiin on eittämättä erittäin tervetullutta ja tarpeellista, ellei jopa välttämätöntä. Esiin nousee kuitenkin kysymys sovellettavista menetelmistä, sillä ”liiallinen informaatio tuhoaa informaation”. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo, että erityistä huomiota on kiinnitettävä menetelmiin, joita ei ole vielä määritelty. |
| --- | --- |

7.2

Poliittisten päättäjien huomion kiinnittäminen kaavaillun lainsäädännön yhteiskunnallisiin vaikutuksiin on eittämättä erittäin tervetullutta ja tarpeellista, ellei jopa välttämätöntä. Esiin nousee kuitenkin kysymys sovellettavista menetelmistä, sillä ”liiallinen informaatio tuhoaa informaation”. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo, että erityistä huomiota on kiinnitettävä menetelmiin, joita ei ole vielä määritelty.

| 7.3 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo niin ikään, että tässä harkintavaiheessa on olennaisen tärkeää kiinnittää komission huomio muun muassa niihin kriteereihin, jotka indikaattorin on täytettävä:






  — | yksiselitteisyys |
| --- | --- | --- |

7.3

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo niin ikään, että tässä harkintavaiheessa on olennaisen tärkeää kiinnittää komission huomio muun muassa niihin kriteereihin, jotka indikaattorin on täytettävä:

—

yksiselitteisyys

| — | edustavuus |
| --- | --- |

—

edustavuus

| — | normatiivinen selkeys |
| --- | --- |

—

normatiivinen selkeys

| — | luotettavuus ja säännönmukaisuus, ajallista ja paikallista vertailukelpoisuutta unohtamatta; indikaattorijärjestelmän laadukkuuden pohjana on tarvittava kattavuus, tasapainoisuus ja valikoivuus ja/tai hierarkkisuus. |
| --- | --- |

—

luotettavuus ja säännönmukaisuus, ajallista ja paikallista vertailukelpoisuutta unohtamatta; indikaattorijärjestelmän laadukkuuden pohjana on tarvittava kattavuus, tasapainoisuus ja valikoivuus ja/tai hierarkkisuus.

| 7.4 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kehottaa komissiota sisällyttämään EU:n lainsäädäntöehdotusten ja poliittisten aloitteiden yhteiskunnallisten vaikutusten arviointi kaikkiin yhteisön politiikkoihin, huolimatta siitä, mikä pääosasto on vastuussa sen päättämisestä, tarvitaanko yhteiskunnallisten vaikutusten arviointia. Tämä on olennaisen tärkeää todellisen ”sosiaalisen Euroopan” luomiseksi ja kansalaisten tuen saamiseksi. |
| --- | --- |

7.4

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kehottaa komissiota sisällyttämään EU:n lainsäädäntöehdotusten ja poliittisten aloitteiden yhteiskunnallisten vaikutusten arviointi kaikkiin yhteisön politiikkoihin, huolimatta siitä, mikä pääosasto on vastuussa sen päättämisestä, tarvitaanko yhteiskunnallisten vaikutusten arviointia. Tämä on olennaisen tärkeää todellisen ”sosiaalisen Euroopan” luomiseksi ja kansalaisten tuen saamiseksi.

| 7.5 | Komitean olisi otettava huomioon vaikutustenarvioinnin toteutuskaavio ja vaikutustenarviointi täysimääräisesti ja samaan aikaan sen lainsäädäntöehdotuksen kanssa, josta sen on määrä antaa lausunto. Olisi hyvä, jos työskentely voitaisiin aloittaa aikaa hukkaamatta, heti lainsäädäntöehdotuksen kanssa julkaistavan tiedonannon julkaisemisen jälkeen. |
| --- | --- |

7.5

Komitean olisi otettava huomioon vaikutustenarvioinnin toteutuskaavio ja vaikutustenarviointi täysimääräisesti ja samaan aikaan sen lainsäädäntöehdotuksen kanssa, josta sen on määrä antaa lausunto. Olisi hyvä, jos työskentely voitaisiin aloittaa aikaa hukkaamatta, heti lainsäädäntöehdotuksen kanssa julkaistavan tiedonannon julkaisemisen jälkeen.

| 7.6 | On ensiarvoisen tärkeää toteuttaa säännöllisiä arviointeja ja tarvittaessa muuttaa sellaisen lainsäädännön toteuttamista, josta on tehty alustava vaikutustenarviointi, sekä kytkeä tähän mukaan työmarkkinaosapuolet ja tarvittaessa asianomaiset kansalaisjärjestöt. Tämä on tarpeen siksi, että voidaan varmistaa yhteiskunnallisten vaikutusten arvioinneissa käytettyjen indikaattoreiden ja niiden yhdistelmien käyttökelpoisuus ja jotta voidaan hyödyntää arvioinneista saadut tiedot ja tarvittaessa jopa kannustaa lainsäätäjää harkitsemaan mahdollista tarkistamista. |
| --- | --- |

7.6

On ensiarvoisen tärkeää toteuttaa säännöllisiä arviointeja ja tarvittaessa muuttaa sellaisen lainsäädännön toteuttamista, josta on tehty alustava vaikutustenarviointi, sekä kytkeä tähän mukaan työmarkkinaosapuolet ja tarvittaessa asianomaiset kansalaisjärjestöt. Tämä on tarpeen siksi, että voidaan varmistaa yhteiskunnallisten vaikutusten arvioinneissa käytettyjen indikaattoreiden ja niiden yhdistelmien käyttökelpoisuus ja jotta voidaan hyödyntää arvioinneista saadut tiedot ja tarvittaessa jopa kannustaa lainsäätäjää harkitsemaan mahdollista tarkistamista.

| 7.7 | Eräissä tietyissä tapauksissa, jotka ovat yhteiskunnan kannalta erittäin merkittäviä (esimerkiksi työlainsäädäntö), olisi työmarkkinaosapuolia kuultava vieläkin varhaisemmassa vaiheessa sellaisten sopivimpien indikaattoreiden löytämiseksi, joiden avulla voidaan toteuttaa niin täydellinen ja objektiivinen vaikutustenarviointi kuin mahdollista. |
| --- | --- |

7.7

Eräissä tietyissä tapauksissa, jotka ovat yhteiskunnan kannalta erittäin merkittäviä (esimerkiksi työlainsäädäntö), olisi työmarkkinaosapuolia kuultava vieläkin varhaisemmassa vaiheessa sellaisten sopivimpien indikaattoreiden löytämiseksi, joiden avulla voidaan toteuttaa niin täydellinen ja objektiivinen vaikutustenarviointi kuin mahdollista.

| 7.8 | Säädöskäytännön parantamista koskeva aloite on kiistämättä sopivin foorumi askeleen ottamiseksi tähän suuntaan, sillä sen tavoitteena on parantaa sääntelyä niin, että tehdään lainsäädäntöehdotuksia, jotka ovat tarpeellisia ja tehokkaita ja joiden vaikutukset ovat ennakoitavissa ja vakaat niiden kannalta, joita ne koskevat. Aloitteen mukaan viimeksi mainitut kytketään paremmin mukaan vaikutusten arviointiin yhteisön neuvoa-antavien elinten (ETSK ja AK) ja tarvittaessa työmarkkinaosapuolien ja asiaankuuluvien kansalaisjärjestöjen kautta. |
| --- | --- |

7.8

Säädöskäytännön parantamista koskeva aloite on kiistämättä sopivin foorumi askeleen ottamiseksi tähän suuntaan, sillä sen tavoitteena on parantaa sääntelyä niin, että tehdään lainsäädäntöehdotuksia, jotka ovat tarpeellisia ja tehokkaita ja joiden vaikutukset ovat ennakoitavissa ja vakaat niiden kannalta, joita ne koskevat. Aloitteen mukaan viimeksi mainitut kytketään paremmin mukaan vaikutusten arviointiin yhteisön neuvoa-antavien elinten (ETSK ja AK) ja tarvittaessa työmarkkinaosapuolien ja asiaankuuluvien kansalaisjärjestöjen kautta.

Bryssel 31. toukokuuta 2007.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  ”Yhdessä Eurooppa onnistuu”, Saksan liittohallituksen laatima puheenjohtajavaltion työohjelma 1. tammikuuta — 30. kesäkuuta 2007, (katso myös

1

http://www.eu2007.de).

(2)  Ote teoksesta European Governance Reform: The Role of Sustainability Impact Assessment (Euroopan hallintouudistus: kestavää kehitystä koskevan vaikutustenarvioinnin merkitys), C. Kirkpatrick, S. Mosedale, Manchesterin yliopisto, 2002 [suom. huom.: vapaa käännös].

2

European Governance Reform: The Role of Sustainability Impact Assessment

(3)  Parlamentti on ehdottanut, että käyttöön otettaisiin neljäskin vaikutustenarvioinnin tyyppi, jolla olisi tarkoitus arvioida vaikutuksia perusoikeuksiin. Kysymys siitä, olisiko perusoikeuksien arviointi erotettava omaksi arviointityypikseen vai olisiko perusoikeuksien arviointi sisällytettävä kolmeen ehdotettuun vaikutustenarviointi tyyppiin, jää avoimeksi. Joka tapauksessa vaikutukset perusoikeuksiin on arvioitava.

3

(4)  The Inclusion of Social Elements in Impact Assessment, s. 13. Istituto per la ricerca sociale -laitoksen tammikuussa 2006 laatima asiakirja. Kyseinen instituutti on koonnut yhteen komission asiakirjoja (päätöksiä, asetuksia, tiedonantoja ja direktiivejä) kolmen vuoden ajan, vuodesta 2003 vuoteen 2005.

4

The Inclusion of Social Elements in Impact Assessment

Istituto per la ricerca sociale

(5)  Euroopan komissio julkaisi kesäkuussa 2005 asiakirjan Impact Assessment Guidelines (SEC (2005) 791). Ks. myös:

5

Impact Assessment Guidelines

http://ec.europa.eu/enterprise/regulation/better_regulation/impact_assessment/docs/sec_2005_791_guidelines_annexes.pdf.

(6)  Vaikutustenarvioinnissa noudatetaan suhteellisen analyysin periaatetta, eli yksityiskohtaisuuden aste vaihtelee ehdotuksen todennäköisten vaikutusten mukaan. Toisin sanoen analyysin seikkaperäisyys on suhteessa todennäköisten vaikutusten merkittävyyteen. KOM(2002) 276 lopullinen.

6

(7)  The Inclusion of Social Elements in Impact Assessment, s. 28. [suom. huom.: käännös vapaasta ranskannoksesta].

7

The Inclusion of Social Elements in Impact Assessment

(8)  Mt. s. 30. [suom. huom.: käännös vapaasta ranskannoksesta].

8

(9)  Mt. s. 31. [suom. huom.: käännös vapaasta ranskannoksesta].

9

(10)  Mt. s. 77. [suom. huom.: käännös vapaasta ranskannoksesta].

10

(11)  Bernard Perret, ”Indicateurs sociaux, état des lieux et perspectives”, CERCin (Conseil de l'Emploi, des Revenus et de la Cohésion sociale) tutkimuksia, nro 2002/01,

11

(Conseil de l'Emploi, des Revenus et de la Cohésion sociale)

www.cerc.gouv.fr.

(12)  ”Työttömyyden ehkäiseminen on aina vaarassa muuttua työttömyyslukujen torjumiseksi” — Jean-Baptiste de Foucaultin kirjoitus Joelle Affichardin toimittamassa teoksessa La pertinence des indicateurs statistiques pour le pilotage des politiques sociales [tilastoindikaattorien merkitys sosiaalipolitiikan ohjailemisessa], Institut Paris La Défense.

12

La pertinence des indicateurs statistiques pour le pilotage des politiques sociales

(13)  Bernard Perret, ”Indicateurs sociaux, état des lieux et perspectives”, CERCin (Conseil de l'Emploi, des Revenus et de la Cohésion sociale) tutkimuksia, nro 2002/01,

13

(Conseil de l'Emploi, des Revenus et de la Cohésion sociale)

www.cerc.gouv.fr.

(14)  Esimerkiksi YMP:n banaanialan yhteisen markkinajärjestelyn uudistuksesta tehty vaikutustenarviointi osoittaa, että vaihtoehtoisten työllistymismahdollisuuksien puuttuessa kymmeniä tuhansia täysipäiväisiä työpaikkoja menetetään lopullisesti EU:n syrjäisimmillä tuotantoalueilla, jossa työttömyys on jo ennestään korkea. Yhteisen markkinajärjestelyn uudistukseen päätettiin ryhtyä Maailman kauppajärjestön kehotuksesta, huolimatta uudistuksen valtavasta yhteiskunnallisesta hinnasta.

14

(15)  Vrt. aiheeseen liittyvät tutkimus, jossa pyritään selvittämään säästettyjen ihmishenkien ja vältettyjen sairauksien rahallinen arvo. Tuoreimmassa vaikutustenarvioinnissa ei tällaisia seikkoja oteta huomioon (direktiiviehdotus torjunta-aineista).

15

(16)  Työlainsäädännön kehittämistä käsittelevä vihreä kirja.

16

(17)  Les Associés de Recherche EKOS Inc., L'utilisation d'indicateurs sociaux comme instruments d'évaluation [yhteiskunnallisten indikaattoreiden käyttö arviontivälineinä], 1998 (Kanadan hallitukselle laadittu raportti).

17

L'utilisation d'indicateurs sociaux comme instruments d'évaluation

(18)  http://www.cerc.gouv.fr.

18

---

| 27.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 175/28 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 175/28

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle kuluttajansuojasta etäsopimuksissa 20 päivänä toukokuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1997/7/EY täytäntöönpanosta”

KOM(2006) 514 lopullinen

(2007/C 175/07)

Komissio päätti 21. syyskuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 3. toukokuuta 2007. Esittelijä oli Jorge Pegado Liz.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 30. ja 31. toukokuuta 2007 pitämässään 436. täysistunnossa (toukokuun 30. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 61 puolesta 4:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Tiivistelmä

| 1.1 | Tiedonannossaan direktiivin 1997/7/EY täytäntöönpanosta komissio selvittää neuvostolle, Euroopan parlamentille ja ETSK:lle direktiivin täytäntöönpanon ja soveltamisen tuloksia ja käynnistää asiaan liittyvien tahojen julkisen kuulemisen kerätäkseen niiden näkemykset. Se ei kuitenkaan tee minkäänlaista esitystä direktiivin tarkistamiseksi, ennen kuin laaja arvio kuluttajaoikeutta koskevasta yhteisön säännöstöstä on saatu päätökseen. |
| --- | --- |

1.1

Tiedonannossaan direktiivin 1997/7/EY täytäntöönpanosta komissio selvittää neuvostolle, Euroopan parlamentille ja ETSK:lle direktiivin täytäntöönpanon ja soveltamisen tuloksia ja käynnistää asiaan liittyvien tahojen julkisen kuulemisen kerätäkseen niiden näkemykset. Se ei kuitenkaan tee minkäänlaista esitystä direktiivin tarkistamiseksi, ennen kuin laaja arvio kuluttajaoikeutta koskevasta yhteisön säännöstöstä on saatu päätökseen.

| 1.2 | Vaikka ETSK toteaakin, että tiedonanto on myöhässä direktiivissä säädettyihin määräaikoihin nähden, se arvostaa aloitetta ja yhtyy merkittävään osaan komission esittämistä huomioista, joista monet itse asiassa tuodaan esiin jo muun muassa yleisesti etämyyntiä ja erityisesti rahoituspalvelujen etämyyntiä koskevia direktiiviehdotuksia käsittelevissä komitean lausunnoissa. Komitea on samaa mieltä myös tarpeesta sovittaa aiheeseen liittyvät järjestelyt yhteen muiden, myöhemmin — toisinaan ilman välttämätöntä koordinointia ja yhteensovittamista — annettuihin säädöksiin perustuvien järjestelyiden kanssa. |
| --- | --- |

1.2

Vaikka ETSK toteaakin, että tiedonanto on myöhässä direktiivissä säädettyihin määräaikoihin nähden, se arvostaa aloitetta ja yhtyy merkittävään osaan komission esittämistä huomioista, joista monet itse asiassa tuodaan esiin jo muun muassa yleisesti etämyyntiä ja erityisesti rahoituspalvelujen etämyyntiä koskevia direktiiviehdotuksia käsittelevissä komitean lausunnoissa. Komitea on samaa mieltä myös tarpeesta sovittaa aiheeseen liittyvät järjestelyt yhteen muiden, myöhemmin — toisinaan ilman välttämätöntä koordinointia ja yhteensovittamista — annettuihin säädöksiin perustuvien järjestelyiden kanssa.

| 1.3 | ETSK katsoo kuitenkin, että olisi eduksi, jos tarkasteltavana olevan säännöstön tarkistus toteutettaisiin viipymättä samanaikaisesti rahoituspalvelujen etämyyntiä sekä sähköisen kaupankäynnin eräitä näkökohtia koskevien säännöstöjen tarkistuksen kanssa odottamatta, että kuluttajasopimuksia koskevan yhteisön säännöstön tarkistustyö saadaan päätökseen, jotta kaikki hajallaan olevat säännökset olisivat entistä yksiselitteisempiä ja ymmärrettävämpiä. |
| --- | --- |

1.3

ETSK katsoo kuitenkin, että olisi eduksi, jos tarkasteltavana olevan säännöstön tarkistus toteutettaisiin viipymättä samanaikaisesti rahoituspalvelujen etämyyntiä sekä sähköisen kaupankäynnin eräitä näkökohtia koskevien säännöstöjen tarkistuksen kanssa odottamatta, että kuluttajasopimuksia koskevan yhteisön säännöstön tarkistustyö saadaan päätökseen, jotta kaikki hajallaan olevat säännökset olisivat entistä yksiselitteisempiä ja ymmärrettävämpiä.

| 1.4 | ETSK kehottaakin komissiota analysoimaan yksityiskohtaisesti julkisen kuulemisen yhteydessä saadut vastaukset. Niitä on täydennettävä luotettavilla tilastotiedoilla etämyynnin laajuudesta ja merkityksestä sisämarkkinoilla sen lisäksi, että lopuksi järjestetään asiaan liittyvien tahojen julkinen kuuleminen. |
| --- | --- |

1.4

ETSK kehottaakin komissiota analysoimaan yksityiskohtaisesti julkisen kuulemisen yhteydessä saadut vastaukset. Niitä on täydennettävä luotettavilla tilastotiedoilla etämyynnin laajuudesta ja merkityksestä sisämarkkinoilla sen lisäksi, että lopuksi järjestetään asiaan liittyvien tahojen julkinen kuuleminen.

| 1.5 | ETSK suhtautuu myönteisesti suurimpaan osaan komission ehdotuksista, jotka koskevat direktiivin sanamuodon ja rakenteen parantamista. Komitea toistaa kuitenkin aiemmissa lausunnoissaan esiin tuomansa näkemyksen siitä, että direktiivin soveltamisalaa ei pidä rajata ammattilaisten ja kuluttajien välisiin suhteisiin ja että olisi erittäin hyödyllistä pohtia tätä näkökohtaa uudelleen, jotta se saatettaisiin keskeisiltä osin yhdenmukaiseksi sähköistä kaupankäyntiä koskevan säännöstön soveltamisalan kanssa. |
| --- | --- |

1.5

ETSK suhtautuu myönteisesti suurimpaan osaan komission ehdotuksista, jotka koskevat direktiivin sanamuodon ja rakenteen parantamista. Komitea toistaa kuitenkin aiemmissa lausunnoissaan esiin tuomansa näkemyksen siitä, että direktiivin soveltamisalaa ei pidä rajata ammattilaisten ja kuluttajien välisiin suhteisiin ja että olisi erittäin hyödyllistä pohtia tätä näkökohtaa uudelleen, jotta se saatettaisiin keskeisiltä osin yhdenmukaiseksi sähköistä kaupankäyntiä koskevan säännöstön soveltamisalan kanssa.

| 1.6 | ETSK on komission kanssa eri mieltä vähimmäislausekkeen käytön seurauksia koskevista arvioista; komitea ei katso vähimmäislausekkeen aiheuttavan direktiivin täytäntöönpanoon liittyviä ongelmia, jotka aiheellisesti tuodaan esiin. Se ei kuitenkaan torju mahdollisuutta harkita asetukseen perustuvaa täydellisen yhdenmukaistamisen vaihtoehtoa sillä edellytyksellä, että kuluttajille taataan aiempaa parempi suoja. |
| --- | --- |

1.6

ETSK on komission kanssa eri mieltä vähimmäislausekkeen käytön seurauksia koskevista arvioista; komitea ei katso vähimmäislausekkeen aiheuttavan direktiivin täytäntöönpanoon liittyviä ongelmia, jotka aiheellisesti tuodaan esiin. Se ei kuitenkaan torju mahdollisuutta harkita asetukseen perustuvaa täydellisen yhdenmukaistamisen vaihtoehtoa sillä edellytyksellä, että kuluttajille taataan aiempaa parempi suoja.

| 1.7 | ETSK pyrkii omalta osaltaan edistämään etämyyntiin sovellettavien järjestelyiden perinpohjaista tarkistamista ja esittää aiheesta useita suosituksia, joiden tarkastelua se pitää sisämarkkinoiden nykytilanteessa aiheellisena. Tarkoituksena on edistää turvallisuutta ja kuluttajien luottamusta sekä taata, että kuluttajilla on kyseisessä kaupankäynnissä samanlainen suoja, joka heillä asiaankuuluvasti on tehdessään sopimuksia kasvotusten. |
| --- | --- |

1.7

ETSK pyrkii omalta osaltaan edistämään etämyyntiin sovellettavien järjestelyiden perinpohjaista tarkistamista ja esittää aiheesta useita suosituksia, joiden tarkastelua se pitää sisämarkkinoiden nykytilanteessa aiheellisena. Tarkoituksena on edistää turvallisuutta ja kuluttajien luottamusta sekä taata, että kuluttajilla on kyseisessä kaupankäynnissä samanlainen suoja, joka heillä asiaankuuluvasti on tehdessään sopimuksia kasvotusten.

| 1.8 | Lisäksi ETSK painottaa, että sopimuspuolille — ja etenkin huonommin informoiduille sopimuspuolille — on tarjottava asianmukaista tietoa ja luotava tehokas seuraamusjärjestelmä lainvastaisia käytänteitä varten. |
| --- | --- |

1.8

Lisäksi ETSK painottaa, että sopimuspuolille — ja etenkin huonommin informoiduille sopimuspuolille — on tarjottava asianmukaista tietoa ja luotava tehokas seuraamusjärjestelmä lainvastaisia käytänteitä varten.

2.   Komission tiedonannon pääsisältö

| 2.1 | Toukokuun 20. päivänä 1997 annetun direktiivin 1997/7/EY täytäntöönpanoa käsittelevässä tiedonannossa (KOM(2006) 514 lopullinen, 21. syyskuuta 2006) komissio pyrkii selvittämään neuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, miten direktiivi on pantu täytäntöön ja miten sitä on sovellettu sen julkaisemista seuranneina noin kymmenenä vuotena. Näin tehdessään komissio täyttää, vaikkakin noin kuusi vuotta myöhässä, direktiivin 15 artiklan 4 kohdassa säädetyn vaatimuksen. |
| --- | --- |

2.1

Toukokuun 20. päivänä 1997 annetun direktiivin 1997/7/EY täytäntöönpanoa käsittelevässä tiedonannossa (KOM(2006) 514 lopullinen, 21. syyskuuta 2006) komissio pyrkii selvittämään neuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, miten direktiivi on pantu täytäntöön ja miten sitä on sovellettu sen julkaisemista seuranneina noin kymmenenä vuotena. Näin tehdessään komissio täyttää, vaikkakin noin kuusi vuotta myöhässä, direktiivin 15 artiklan 4 kohdassa säädetyn vaatimuksen.

| 2.2 | Komissio yksilöi eräitä direktiivin täytäntöönpanoon liittyviä ongelmatilanteita (1), joiden todetaan aiheutuvan pääasiassa direktiivin ”sanamuodoista” ja eräiden kieliversioiden ”käännösongelmista”. Lisäksi se kommentoi ”vähimmäislausekkeen soveltamisesta johtuvia” merkittäviä eroja kansallisten lainsäädäntöjen välillä sekä direktiivin mahdollista vanhentuneisuutta, jotta se voisi kattaa ”uudet tekniikat ja markkinointimuodot”. |
| --- | --- |

2.2

Komissio yksilöi eräitä direktiivin täytäntöönpanoon liittyviä ongelmatilanteita (1), joiden todetaan aiheutuvan pääasiassa direktiivin ”sanamuodoista” ja eräiden kieliversioiden ”käännösongelmista”. Lisäksi se kommentoi ”vähimmäislausekkeen soveltamisesta johtuvia” merkittäviä eroja kansallisten lainsäädäntöjen välillä sekä direktiivin mahdollista vanhentuneisuutta, jotta se voisi kattaa ”uudet tekniikat ja markkinointimuodot”.

| 2.3 | Lisäksi komissio on laatinut kyselylomakkeen, jonka palauttamiselle annettu määräaika päättyi 21. marraskuuta 2006 ja jolla pyritään luomaan suuntaviivoja asiaan liittyville tahoille järjestettävää julkista kuulemista varten. Tarkoituksena on saada vahvistus komission esittämille huomioille tai osoittaa ne vääriksi. Komissio toteaa, että julkisen kuulemistilaisuuden järjestäminen on mahdollista. |
| --- | --- |

2.3

Lisäksi komissio on laatinut kyselylomakkeen, jonka palauttamiselle annettu määräaika päättyi 21. marraskuuta 2006 ja jolla pyritään luomaan suuntaviivoja asiaan liittyville tahoille järjestettävää julkista kuulemista varten. Tarkoituksena on saada vahvistus komission esittämille huomioille tai osoittaa ne vääriksi. Komissio toteaa, että julkisen kuulemistilaisuuden järjestäminen on mahdollista.

| 2.4 | Vaikka komissio myöntää, että käyttöön otettu järjestelmä kärsii suunnitteluvirheistä ja tulkintaongelmista, jotka ovat täytäntöönpano-ongelmien syynä, se ei kuitenkaan pidä ”aiheellisena” tehdä ehdotusta direktiivin tarkistamisesta ennen kuin kuluttajansuojaa koskevan yhteisön säännöstön yleisluontoisempi määritys on saatettu päätökseen, mille puolestaan ei ole asetettu määräaikaa. |
| --- | --- |

2.4

Vaikka komissio myöntää, että käyttöön otettu järjestelmä kärsii suunnitteluvirheistä ja tulkintaongelmista, jotka ovat täytäntöönpano-ongelmien syynä, se ei kuitenkaan pidä ”aiheellisena” tehdä ehdotusta direktiivin tarkistamisesta ennen kuin kuluttajansuojaa koskevan yhteisön säännöstön yleisluontoisempi määritys on saatettu päätökseen, mille puolestaan ei ole asetettu määräaikaa.

| 2.5 | Jo käsillä olevaa lausuntoa laadittaessa komissio julkisti sähköisesti 84 vastausta, jotka oli saatu edellä mainitun kuulemisen yhteydessä, ja julkaisi työasiakirjan, jossa esitetään tiivistelmä huomattavasta osasta saatuja vastauksia. Komissio aikoo saada päätökseen jäljellä olevien vastausten analyysin lähiaikoina ja laatii tämän jälkeen aiempaa yksityiskohtaisemman vaikutustenarvioinnin. |
| --- | --- |

2.5

Jo käsillä olevaa lausuntoa laadittaessa komissio julkisti sähköisesti 84 vastausta, jotka oli saatu edellä mainitun kuulemisen yhteydessä, ja julkaisi työasiakirjan, jossa esitetään tiivistelmä huomattavasta osasta saatuja vastauksia. Komissio aikoo saada päätökseen jäljellä olevien vastausten analyysin lähiaikoina ja laatii tämän jälkeen aiempaa yksityiskohtaisemman vaikutustenarvioinnin.

3.   ETSK:n keskeiset kommentit komission huomioista

3.1   Yleistä

| 3.1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen, mutta pitää valitettavana sen viivästymistä säädetystä määräajasta (kesäkuu 2001). Aloite on vähintään neljä vuotta myöhässä direktiivin siirtämiselle osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä asetetusta määräajasta (kesäkuu 2004). Komitea katsoo, että suurinta osaa nyt esiin tuoduista seikoista olisi voitu tarkastella ja ratkaisut niihin löytää jo ainakin kolme vuotta sitten, mihin olisi liittynyt ilmeisiä etuja. |
| --- | --- |

3.1.1

ETSK suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen, mutta pitää valitettavana sen viivästymistä säädetystä määräajasta (kesäkuu 2001). Aloite on vähintään neljä vuotta myöhässä direktiivin siirtämiselle osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä asetetusta määräajasta (kesäkuu 2004). Komitea katsoo, että suurinta osaa nyt esiin tuoduista seikoista olisi voitu tarkastella ja ratkaisut niihin löytää jo ainakin kolme vuotta sitten, mihin olisi liittynyt ilmeisiä etuja.

| 3.1.2 | ETSK muistuttaa lisäksi, että komitea oli lausunnoissaan tuonut esiin monet tiedonannossa mainituista seikoista jo siinä vaiheessa, kun direktiiviä oltiin vasta laatimassa.
  Itse asiassa jo lausunnossaan, joka käsittelee neuvoston ehdotusta direktiiviksi kuluttajansuojasta etäsopimuksissa (2), komitea huomauttaa tarpeesta tarkistaa eräät direktiivin 2 artiklassa mainitut käsitteet, etenkin direktiivin kattamia sopimuksia koskevat käsitteet sekä varsinainen ”kuluttajan” käsite.
  Lisäksi ETSK on jo aiemmin todennut, että komission tulisi olla yksiselitteisempi direktiivissä säädetyn sopimuksen peruuttamisoikeuden osalta; komitean mielestä se tulisi ymmärtää harkintaoikeuden puitteissa eikä sitä tulisi sekoittaa kuluttajan mahdollisuuteen irtisanoa sopimus siinä tapauksessa, että sopimusta ei täytetä tai paljastuu vilpillisiä menettelyitä, tai asettaa kyseistä mahdollisuutta kyseenalaiseksi.
  Lisäksi ETSK on huomauttanut siitä, että peruuttamisoikeuden käyttöä koskeva seitsemän päivän määräaika on muissa direktiiveissä ja eräiden jäsenvaltioiden nykyisin voimassa olevassa lainsäädännössä säädettyä lyhyempi, ja on kehottanut komissiota yhdenmukaistamaan kyseisen oikeuden käyttöä koskevat määräajat. ETSK:n kehotus selkiyttää harkintaoikeutta koskevia järjestelyitä toistetaan lisäksi rahoituspalveluiden etämyyntiä koskevaa ehdotusta käsittelevässä lausunnossa (3).
  Kyseisenlaista kritiikkiä on myös esitetty jo pitkään arvostetuimmassa alan erikoiskirjallisuudessa (4). |
| --- | --- |

3.1.2

ETSK muistuttaa lisäksi, että komitea oli lausunnoissaan tuonut esiin monet tiedonannossa mainituista seikoista jo siinä vaiheessa, kun direktiiviä oltiin vasta laatimassa.

Itse asiassa jo lausunnossaan, joka käsittelee neuvoston ehdotusta direktiiviksi kuluttajansuojasta etäsopimuksissa (2), komitea huomauttaa tarpeesta tarkistaa eräät direktiivin 2 artiklassa mainitut käsitteet, etenkin direktiivin kattamia sopimuksia koskevat käsitteet sekä varsinainen ”kuluttajan” käsite.

Lisäksi ETSK on jo aiemmin todennut, että komission tulisi olla yksiselitteisempi direktiivissä säädetyn sopimuksen peruuttamisoikeuden osalta; komitean mielestä se tulisi ymmärtää harkintaoikeuden puitteissa eikä sitä tulisi sekoittaa kuluttajan mahdollisuuteen irtisanoa sopimus siinä tapauksessa, että sopimusta ei täytetä tai paljastuu vilpillisiä menettelyitä, tai asettaa kyseistä mahdollisuutta kyseenalaiseksi.

Lisäksi ETSK on huomauttanut siitä, että peruuttamisoikeuden käyttöä koskeva seitsemän päivän määräaika on muissa direktiiveissä ja eräiden jäsenvaltioiden nykyisin voimassa olevassa lainsäädännössä säädettyä lyhyempi, ja on kehottanut komissiota yhdenmukaistamaan kyseisen oikeuden käyttöä koskevat määräajat. ETSK:n kehotus selkiyttää harkintaoikeutta koskevia järjestelyitä toistetaan lisäksi rahoituspalveluiden etämyyntiä koskevaa ehdotusta käsittelevässä lausunnossa (3).

Kyseisenlaista kritiikkiä on myös esitetty jo pitkään arvostetuimmassa alan erikoiskirjallisuudessa (4).

| 3.1.3 | ETSK toteaa olevansa yllättynyt siitä, että komissiolta puuttuvat oletettavasti tiedot useiden jäsenvaltioiden täytäntöönpanosäännösten voimaantuloajankohdasta (5). Komitea kummastelee myös sitä, että eräiden jäsenvaltioiden tekemiä, täytäntöönpanoon liittyviä hyvinkin räikeitä rikkomuksia koskevista väitetyistä havainnoista huolimatta, ei ole kuulunut mitään kyseisiä jäsenvaltioita vastaan suunnatuista rikkomusmenettelyistä eikä niiden tuloksista. |
| --- | --- |

3.1.3

ETSK toteaa olevansa yllättynyt siitä, että komissiolta puuttuvat oletettavasti tiedot useiden jäsenvaltioiden täytäntöönpanosäännösten voimaantuloajankohdasta (5). Komitea kummastelee myös sitä, että eräiden jäsenvaltioiden tekemiä, täytäntöönpanoon liittyviä hyvinkin räikeitä rikkomuksia koskevista väitetyistä havainnoista huolimatta, ei ole kuulunut mitään kyseisiä jäsenvaltioita vastaan suunnatuista rikkomusmenettelyistä eikä niiden tuloksista.

| 3.1.4 | Lisäksi ETSK katsoo, että olisi ollut paremmin sopusoinnussa aidosti osallistavan prosessin kanssa, että julkinen kuuleminen olisi pidetty ennen tiedonannon julkaisemista eikä sen jälkeen. Näin olisi vältytty siltä, että monet komission huomioista ja kommenteista perustuvat yksinomaan käsityksiin tai subjektiivisiin mielipiteisiin (6).
  Komitea muistuttaa edelleen etämyyntiä koskevia kuluttajavalituksia käsittelevästä kertomuksesta (KOM(2000) 127 lopullinen), joka annettiin 10. maaliskuuta 2000. Se suosittaa laatimaan vastaavanlaisen asiakirjan, joka tällä kertaa perustuisi julkisen kuulemisen yhteydessä saatujen kaikkien vastausten objektiiviseen analyysiin ja jossa tietoja ajantasaistettaisiin ja vertailtaisiin. Näin pohdinta perustuisi objektiivisiin lähtökohtiin. |
| --- | --- |

3.1.4

Lisäksi ETSK katsoo, että olisi ollut paremmin sopusoinnussa aidosti osallistavan prosessin kanssa, että julkinen kuuleminen olisi pidetty ennen tiedonannon julkaisemista eikä sen jälkeen. Näin olisi vältytty siltä, että monet komission huomioista ja kommenteista perustuvat yksinomaan käsityksiin tai subjektiivisiin mielipiteisiin (6).

Komitea muistuttaa edelleen etämyyntiä koskevia kuluttajavalituksia käsittelevästä kertomuksesta (KOM(2000) 127 lopullinen), joka annettiin 10. maaliskuuta 2000. Se suosittaa laatimaan vastaavanlaisen asiakirjan, joka tällä kertaa perustuisi julkisen kuulemisen yhteydessä saatujen kaikkien vastausten objektiiviseen analyysiin ja jossa tietoja ajantasaistettaisiin ja vertailtaisiin. Näin pohdinta perustuisi objektiivisiin lähtökohtiin.

| 3.1.5 | Nykytilanteessa ETSK tukee komission ehdotusta ja kehottaa järjestämään kaikille asiaan liittyville tahoille julkisen kuulemistilaisuuden sekoittamatta sitä kuitenkaan laajempaan keskusteluun kuluttajia koskevasta yhteisön säännöstöstä, josta vasta äskettäin julkaistiin laaja, lähes 800-sivuinen tekninen tutkimus (7) sekä komission vihreä kirja (8). |
| --- | --- |

3.1.5

Nykytilanteessa ETSK tukee komission ehdotusta ja kehottaa järjestämään kaikille asiaan liittyville tahoille julkisen kuulemistilaisuuden sekoittamatta sitä kuitenkaan laajempaan keskusteluun kuluttajia koskevasta yhteisön säännöstöstä, josta vasta äskettäin julkaistiin laaja, lähes 800-sivuinen tekninen tutkimus (7) sekä komission vihreä kirja (8).

| 3.1.6 | Kun lisäksi otetaan huomioon, miten yleiseen viitekehykseen (9) liittyvä työskentely on edennyt, ETSK asettaa kyseenalaiseksi sen, että olisi hyödyllistä tai suositeltavaa asettaa tarkasteltavana olevan direktiivin tarkistamisen ehdoksi — edes komission esittämässä viimeisimmässä lyhennetyssä versiossa (10) — yhteisön koko säännöstöön kuluttajalainsäädännön alalla liittyvän työskentelyn ja kuulemisten saattaminen päätökseen sekä aikanaan tehtävät päätökset. |
| --- | --- |

3.1.6

Kun lisäksi otetaan huomioon, miten yleiseen viitekehykseen (9) liittyvä työskentely on edennyt, ETSK asettaa kyseenalaiseksi sen, että olisi hyödyllistä tai suositeltavaa asettaa tarkasteltavana olevan direktiivin tarkistamisen ehdoksi — edes komission esittämässä viimeisimmässä lyhennetyssä versiossa (10) — yhteisön koko säännöstöön kuluttajalainsäädännön alalla liittyvän työskentelyn ja kuulemisten saattaminen päätökseen sekä aikanaan tehtävät päätökset.

| 3.1.7 | ETSK kehottaa myös mahdollisesti harkitsemaan uudelleen direktiivin tulevassa tarkistuksessa käytettävän yhteisön välineen juridista luonnetta, mikäli katsotaan, että edellytykset saattavat täyttyä, niin että asiaa koskevista keskeisistä seikoista voitaisiin säätää tehokkaasti asetuksella (11) säilyttäen samalla direktiivin perustavoite, toisin sanoen sellaisen tasapainon ja tasapuolisuuden palauttaminen osapuolten välille, joka voidaan todeta liiketiloissa läsnä olevien osapuolten välisessä kaupankäynnissä. |
| --- | --- |

3.1.7

ETSK kehottaa myös mahdollisesti harkitsemaan uudelleen direktiivin tulevassa tarkistuksessa käytettävän yhteisön välineen juridista luonnetta, mikäli katsotaan, että edellytykset saattavat täyttyä, niin että asiaa koskevista keskeisistä seikoista voitaisiin säätää tehokkaasti asetuksella (11) säilyttäen samalla direktiivin perustavoite, toisin sanoen sellaisen tasapainon ja tasapuolisuuden palauttaminen osapuolten välille, joka voidaan todeta liiketiloissa läsnä olevien osapuolten välisessä kaupankäynnissä.

3.2   Erityistä

| 3.2.1 | Komission huomiot/kommentit direktiivistä voidaan jakaa kahteen ryhmään seuraavasti:






  a) | direktiivin sanamuotoa/rakennetta koskevat huomiot |
| --- | --- | --- |

3.2.1

Komission huomiot/kommentit direktiivistä voidaan jakaa kahteen ryhmään seuraavasti:

a)

direktiivin sanamuotoa/rakennetta koskevat huomiot

| b) | direktiivin täytäntöönpanoa koskevat huomiot |
| --- | --- |

b)

direktiivin täytäntöönpanoa koskevat huomiot

A)   Sanamuotoa/rakennetta koskevat seikat

| 3.2.2 | ETSK on komission kanssa samaa mieltä seuraavista direktiivin sanamuotoa/rakennetta koskevista seikoista:






  a) | Eräitä käsitteitä ja määritelmiä on tarkistettava niiden merkityksen täsmentämiseksi (12). |
| --- | --- | --- |

3.2.2

ETSK on komission kanssa samaa mieltä seuraavista direktiivin sanamuotoa/rakennetta koskevista seikoista:

a)

Eräitä käsitteitä ja määritelmiä on tarkistettava niiden merkityksen täsmentämiseksi (12).

| b) | Ennakkotietojen antamiseen liittyviä määräaikoja ja tiedottamistapoja on selkiytettävä erilaisten tulkintojen estämiseksi. |
| --- | --- |

b)

Ennakkotietojen antamiseen liittyviä määräaikoja ja tiedottamistapoja on selkiytettävä erilaisten tulkintojen estämiseksi.

| c) | Sovitetaan eräät säännökset sopimattomista kaupallisista menettelyistä annetun direktiivin (13) mukaisiksi. |
| --- | --- |

c)

Sovitetaan eräät säännökset sopimattomista kaupallisista menettelyistä annetun direktiivin (13) mukaisiksi.

| d) | Parannetaan tiedotusta lisämaksullisten palvelujen hinnoista. |
| --- | --- |

d)

Parannetaan tiedotusta lisämaksullisten palvelujen hinnoista.

| e) | On välttämätöntä täydentää harkintakauden (cooling-off period) luonnehdintaa, luokittelua ja määrittelyä, koska sillä on kahtalainen tehtävä: yhtäältä se on keino valvoa halukkuutta sopimuksen solmimiseen kuluttajan täyden suostumuksen varmistamiseksi ja toisaalta keino rankaista siitä, että muodollisuudet — joista elinkeinonharjoittajan on huolehdittava täyttääkseen tiedottamista koskevat velvollisuudet — jätetään täyttämättä (14). Näin käsite saatetaan vertailukelpoiseksi vastaavanlaisten, mutta juridisesti erilaisten käsitteiden kanssa, joita ovat esimerkiksi ”harkintaoikeus” (warm up), ”peruuttamisoikeus” ja ”päättämisoikeus”. |
| --- | --- |

e)

On välttämätöntä täydentää harkintakauden (cooling-off period) luonnehdintaa, luokittelua ja määrittelyä, koska sillä on kahtalainen tehtävä: yhtäältä se on keino valvoa halukkuutta sopimuksen solmimiseen kuluttajan täyden suostumuksen varmistamiseksi ja toisaalta keino rankaista siitä, että muodollisuudet — joista elinkeinonharjoittajan on huolehdittava täyttääkseen tiedottamista koskevat velvollisuudet — jätetään täyttämättä (14). Näin käsite saatetaan vertailukelpoiseksi vastaavanlaisten, mutta juridisesti erilaisten käsitteiden kanssa, joita ovat esimerkiksi ”harkintaoikeus” (warm up), ”peruuttamisoikeus” ja ”päättämisoikeus”.

| f) | Niin ikään yhdenmukaistamista edellyttävät edellä mainittu määräaika, sen laskentatapa, soveltamisen — muun muassa taloudelliset — seuraukset (maksujen palauttaminen, peruutuskulut jne.) ja vahinko, joka aiheutuu määräajan — julki lausutusta tai lausumattomasta — poisjättämisestä sopimuksista, sekä poikkeukset säännöistä (15). |
| --- | --- |

f)

Niin ikään yhdenmukaistamista edellyttävät edellä mainittu määräaika, sen laskentatapa, soveltamisen — muun muassa taloudelliset — seuraukset (maksujen palauttaminen, peruutuskulut jne.) ja vahinko, joka aiheutuu määräajan — julki lausutusta tai lausumattomasta — poisjättämisestä sopimuksista, sekä poikkeukset säännöistä (15).

| g) | Erityisesti on tarkasteltava uudelleen ”huutokauppojen” jättämistä pois direktiivistä, kun otetaan huomioon, että ilmaisulla on erilaisia oikeudellisia merkityksiä eri käännöksissä ja kansallisissa lainsäädäntöperinteissä (16) ja että Internetissä toteutetut ”huutokaupat” synnyttävät erityisiä ongelmia, jotka eivät olleet tiedossa direktiiviä valmisteltaessa (17). |
| --- | --- |

g)

Erityisesti on tarkasteltava uudelleen ”huutokauppojen” jättämistä pois direktiivistä, kun otetaan huomioon, että ilmaisulla on erilaisia oikeudellisia merkityksiä eri käännöksissä ja kansallisissa lainsäädäntöperinteissä (16) ja että Internetissä toteutetut ”huutokaupat” synnyttävät erityisiä ongelmia, jotka eivät olleet tiedossa direktiiviä valmisteltaessa (17).

| 3.2.3 | ETSK on kuitenkin komission kanssa eri mieltä seuraavista seikoista:






  a) | rahoituspalvelujen etämyynnin jättäminen pois alusta lähtien ainoasta etämyyntiä koskevasta direktiivistä (18) |
| --- | --- | --- |

3.2.3

ETSK on kuitenkin komission kanssa eri mieltä seuraavista seikoista:

a)

rahoituspalvelujen etämyynnin jättäminen pois alusta lähtien ainoasta etämyyntiä koskevasta direktiivistä (18)

| b) | tarkoituksenmukaisuus jatkaa etämyynnistä ja sähköisestä kaupankäynnistä annettujen direktiivien välistä erottelua, kun otetaan huomioon niiden sisällön osittainen päällekkäisyys sekä se, että niiden oikeudellisen järjestelmän useat keskeiset kohdat tarjoavat ristiriitaisia ratkaisuja tosiasiassa samanlaisiin tilanteisiin (19), mitä voitaneen perustella ainoastaan sillä, että lainsäädäntötekstien sisäinen ”lähtökohta” ei ole sama tai että yksiköiden välillä ei ole ollut asianmukaista koordinointia. |
| --- | --- |

b)

tarkoituksenmukaisuus jatkaa etämyynnistä ja sähköisestä kaupankäynnistä annettujen direktiivien välistä erottelua, kun otetaan huomioon niiden sisällön osittainen päällekkäisyys sekä se, että niiden oikeudellisen järjestelmän useat keskeiset kohdat tarjoavat ristiriitaisia ratkaisuja tosiasiassa samanlaisiin tilanteisiin (19), mitä voitaneen perustella ainoastaan sillä, että lainsäädäntötekstien sisäinen ”lähtökohta” ei ole sama tai että yksiköiden välillä ei ole ollut asianmukaista koordinointia.

| 3.2.4 | Lisäksi ETSK suosittaa komissiolle, että se pyrkisi yksinkertaistamaan kaikkia sellaisia etämyyntiä koskevia säännöksiä, jotka ovat hajallaan monissa eri säädöksissä, sekä lisäämään niiden yksiselitteisyyttä ja ymmärrettävyyttä. |
| --- | --- |

3.2.4

Lisäksi ETSK suosittaa komissiolle, että se pyrkisi yksinkertaistamaan kaikkia sellaisia etämyyntiä koskevia säännöksiä, jotka ovat hajallaan monissa eri säädöksissä, sekä lisäämään niiden yksiselitteisyyttä ja ymmärrettävyyttä.

B)   Täytäntöönpanoa koskevat seikat

| 3.2.5 | Direktiivin täytäntöönpanon osalta, varsinkin eräiden jäsenvaltioiden kokemukset huomioon ottaen, ETSK yhtyy yleisesti komission huomioihin ja tukee niitä. Komitea katsoo kuitenkin, että on laadittava yksityiskohtaisempi selvitys, jotta käytettävissä on perusteellinen — eikä ainoastaan hajanainen — kokonaisnäkemys tapauksista, joissa direktiivin kansalliseen lainsäädäntöön saattamisessa tai tulkinnassa on eroavuuksia tai yhteensopimattomuuksia.
  Komitea kehottaakin komissiota analysoimaan kyselylomakkeeseen tulleet vastaukset ja toteuttamaan edellä tarkoitetun tutkimuksen sekä ilmoittamaan sen tuloksista.
  Komitea toteaa lisäksi, ettei komissio vielä ole esittänyt tilastotietoja, joiden avulla on mahdollista arvioida kuluttajille suunnatun etämyynnin suhteellista osuutta koko rajatylittävästä kaupasta tai sen osuutta kuluttajakaupasta kussakin jäsenvaltiossa. Edellä mainittuja seikkoja ei nimittäin ole mahdollista saada selville riittävän objektiivisesti Eurobarometri-kyselytutkimuksen viimeisimmistä tiedoista (20). Nämä tiedot ovat välttämättömiä pohdittaessa sisällyttämisperusteita ja arvioitaessa direktiiviin suunniteltujen poikkeusten tarkoituksenmukaisuutta. |
| --- | --- |

3.2.5

Direktiivin täytäntöönpanon osalta, varsinkin eräiden jäsenvaltioiden kokemukset huomioon ottaen, ETSK yhtyy yleisesti komission huomioihin ja tukee niitä. Komitea katsoo kuitenkin, että on laadittava yksityiskohtaisempi selvitys, jotta käytettävissä on perusteellinen — eikä ainoastaan hajanainen — kokonaisnäkemys tapauksista, joissa direktiivin kansalliseen lainsäädäntöön saattamisessa tai tulkinnassa on eroavuuksia tai yhteensopimattomuuksia.

Komitea kehottaakin komissiota analysoimaan kyselylomakkeeseen tulleet vastaukset ja toteuttamaan edellä tarkoitetun tutkimuksen sekä ilmoittamaan sen tuloksista.

Komitea toteaa lisäksi, ettei komissio vielä ole esittänyt tilastotietoja, joiden avulla on mahdollista arvioida kuluttajille suunnatun etämyynnin suhteellista osuutta koko rajatylittävästä kaupasta tai sen osuutta kuluttajakaupasta kussakin jäsenvaltiossa. Edellä mainittuja seikkoja ei nimittäin ole mahdollista saada selville riittävän objektiivisesti Eurobarometri-kyselytutkimuksen viimeisimmistä tiedoista (20). Nämä tiedot ovat välttämättömiä pohdittaessa sisällyttämisperusteita ja arvioitaessa direktiiviin suunniteltujen poikkeusten tarkoituksenmukaisuutta.

| 3.2.6 | ETSK suhtautuu huolestuneesti komission omaksumaan näkökantaan, kun se yhtäältä yksilöi useita ongelmia, jotka liittyvät direktiivin täytäntöönpanoon, ja toisaalta tuo esiin epäilyksensä niiden merkityksestä kuluttajien luottamukseen ja toteaa, ettei se aio tehdä direktiiviin tältä osin muutoksia. Komissio ei myöskään esitä tehokkaampia toimenpiteitä täytäntöönpano-ongelmien ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

3.2.6

ETSK suhtautuu huolestuneesti komission omaksumaan näkökantaan, kun se yhtäältä yksilöi useita ongelmia, jotka liittyvät direktiivin täytäntöönpanoon, ja toisaalta tuo esiin epäilyksensä niiden merkityksestä kuluttajien luottamukseen ja toteaa, ettei se aio tehdä direktiiviin tältä osin muutoksia. Komissio ei myöskään esitä tehokkaampia toimenpiteitä täytäntöönpano-ongelmien ratkaisemiseksi.

| 3.2.7 | Komissio itse toteaa direktiivin 1997/7/EY soveltamisalasta, että säädetyt poikkeukset on pantu jäsenvaltioissa täytäntöön eri tavoin ja että eräitä poikkeuksista on harkittava uudelleen. Näin ollen ETSK kehottaa komissiota tekemään asiassa konkreettisempia aloitteita. |
| --- | --- |

3.2.7

Komissio itse toteaa direktiivin 1997/7/EY soveltamisalasta, että säädetyt poikkeukset on pantu jäsenvaltioissa täytäntöön eri tavoin ja että eräitä poikkeuksista on harkittava uudelleen. Näin ollen ETSK kehottaa komissiota tekemään asiassa konkreettisempia aloitteita.

| 3.2.8 | Sitä vastoin vähimmäislausekkeen soveltamisen vaikutusten osalta ETSK on komission kanssa eri mieltä siitä, että kaikki komission luettelemat tilanteet olisivat seurausta siitä, että 14 artiklan lauseketta olisi sovellettu virheellisesti. |
| --- | --- |

3.2.8

Sitä vastoin vähimmäislausekkeen soveltamisen vaikutusten osalta ETSK on komission kanssa eri mieltä siitä, että kaikki komission luettelemat tilanteet olisivat seurausta siitä, että 14 artiklan lauseketta olisi sovellettu virheellisesti.

| 3.2.8.1 | ETSK katsoo sitä vastoin, että suurin osa havaituista tosiasiallisista eroista ei johdu siitä, että vähimmäislauseketta olisi sovellettu epäasianmukaisesti, vaan ne johtuvat ennemminkin jo mainituista puutteista direktiivin suunnittelussa, laadinnassa ja täytäntöönpanossa/kääntämisessä. |
| --- | --- |

3.2.8.1

ETSK katsoo sitä vastoin, että suurin osa havaituista tosiasiallisista eroista ei johdu siitä, että vähimmäislauseketta olisi sovellettu epäasianmukaisesti, vaan ne johtuvat ennemminkin jo mainituista puutteista direktiivin suunnittelussa, laadinnassa ja täytäntöönpanossa/kääntämisessä.

| 3.2.8.2 | ETSK katsookin, että vähimmäislauseke, jonka ansiosta jäsenvaltiot voivat mennä vähimmäistason yhdenmukaistamista koskeviin direktiiveihin sisältyviä yhteisön säännöksiä pidemmälle noudattaen kuitenkin aina perustamissopimusta, kuten 153 artiklassa säädetään, on hyödyllinen väline, joka tarjoaa korkeatasoisen kuluttajansuojan ja jonka avulla on mahdollista ottaa huomioon kunkin kansallisen järjestelmän kulttuuriset, sosiaaliset ja oikeudelliset erityispiirteet. |
| --- | --- |

3.2.8.2

ETSK katsookin, että vähimmäislauseke, jonka ansiosta jäsenvaltiot voivat mennä vähimmäistason yhdenmukaistamista koskeviin direktiiveihin sisältyviä yhteisön säännöksiä pidemmälle noudattaen kuitenkin aina perustamissopimusta, kuten 153 artiklassa säädetään, on hyödyllinen väline, joka tarjoaa korkeatasoisen kuluttajansuojan ja jonka avulla on mahdollista ottaa huomioon kunkin kansallisen järjestelmän kulttuuriset, sosiaaliset ja oikeudelliset erityispiirteet.

| 3.2.8.3 | Edellä esitetty ei kuitenkaan estä ETSK:ta suosittamasta, että yhdenmukaisuuden varmistamiseksi eräät lainsäädännön alat yhdenmukaistettaisiin kaikilta osin mieluimmin nimenomaan asetuksella, jotta todellakin turvattaisiin entistä korkeampi kuluttajansuojan taso. Tämä voisi koskea tarkasteltavana olevan direktiivin kohteena olevaa osa-aluetta. |
| --- | --- |

3.2.8.3

Edellä esitetty ei kuitenkaan estä ETSK:ta suosittamasta, että yhdenmukaisuuden varmistamiseksi eräät lainsäädännön alat yhdenmukaistettaisiin kaikilta osin mieluimmin nimenomaan asetuksella, jotta todellakin turvattaisiin entistä korkeampi kuluttajansuojan taso. Tämä voisi koskea tarkasteltavana olevan direktiivin kohteena olevaa osa-aluetta.

C)   Tarkastelua vaille jääneet seikat

| 3.2.9 | ETSK katsoo, että on myös muita seikkoja, joita on mahdollisesti aiheellista tarkastella uudelleen direktiiviä tarkistettaessa ja joita tiedonannossa ei tuoda esiin. |
| --- | --- |

3.2.9

ETSK katsoo, että on myös muita seikkoja, joita on mahdollisesti aiheellista tarkastella uudelleen direktiiviä tarkistettaessa ja joita tiedonannossa ei tuoda esiin.

| 3.2.10 | Kyse on muun muassa seuraavista seikoista:






  a) | rahoituspalvelujen etämyynnistä annetun direktiivin tarkistamisen tarkoituksenmukaisuus samanaikaisesti ja yhdessä tässä tarkasteltavan direktiivin kanssa; ETSK tuo näin selkeästi esiin, ettei se yhdy komission 6. huhtikuuta 2006 antaman tiedonannon sisältöön (KOM(2006) 161 lopullinen) |
| --- | --- | --- |

3.2.10

Kyse on muun muassa seuraavista seikoista:

a)

rahoituspalvelujen etämyynnistä annetun direktiivin tarkistamisen tarkoituksenmukaisuus samanaikaisesti ja yhdessä tässä tarkasteltavan direktiivin kanssa; ETSK tuo näin selkeästi esiin, ettei se yhdy komission 6. huhtikuuta 2006 antaman tiedonannon sisältöön (KOM(2006) 161 lopullinen)

| b) | etäviestintävälineiden käytön ”yksinomaisen” luonteen säilyttäminen sen sijaan, että käytettäisiin termiä ”pääasiallisesti” (2 artiklan 1 kohta) |
| --- | --- |

b)

etäviestintävälineiden käytön ”yksinomaisen” luonteen säilyttäminen sen sijaan, että käytettäisiin termiä ”pääasiallisesti” (2 artiklan 1 kohta)

| c) | neuvotteluehdotuksen juridinen luonne ostokehotuksena sekä sen termien ja ominaispiirteiden merkityksellisyys osto- ja myyntisopimuksen kohteen olennaisina osatekijöinä |
| --- | --- |

c)

neuvotteluehdotuksen juridinen luonne ostokehotuksena sekä sen termien ja ominaispiirteiden merkityksellisyys osto- ja myyntisopimuksen kohteen olennaisina osatekijöinä

| d) | kaikki järjestelyt, jotka liittyvät todistustaakkaan ja joita direktiivi ei kata tai kattaa heikosti viitatessaan kuluttajasopimuksia sääntelevän jäsenvaltioiden lainsäädännön yleisperiaatteisiin, paitsi jos sovelletaan käänteistä järjestelyä, josta säädetään 11 artiklan 3 kohdassa |
| --- | --- |

d)

kaikki järjestelyt, jotka liittyvät todistustaakkaan ja joita direktiivi ei kata tai kattaa heikosti viitatessaan kuluttajasopimuksia sääntelevän jäsenvaltioiden lainsäädännön yleisperiaatteisiin, paitsi jos sovelletaan käänteistä järjestelyä, josta säädetään 11 artiklan 3 kohdassa

| e) | ”kuluttajiin” ylläpidettävät suhteet — riippumatta keskustelusta, jota käydään kuluttajan määrittelyn (josta komitea on eri mieltä) korjaamisesta — direktiivin yksinomaisena kohteena, kun aihe yleisesti ottaen koskee tietyntyyppistä, tiettyjen ominaispiirteiden luonnehtimaa myyntiä eikä ainoastaan vastaanottajia, kuten sähköisestä kaupankäynnistä annetussa direktiivissä itse asiassa asiaankuuluvasti säädetään |
| --- | --- |

e)

”kuluttajiin” ylläpidettävät suhteet — riippumatta keskustelusta, jota käydään kuluttajan määrittelyn (josta komitea on eri mieltä) korjaamisesta — direktiivin yksinomaisena kohteena, kun aihe yleisesti ottaen koskee tietyntyyppistä, tiettyjen ominaispiirteiden luonnehtimaa myyntiä eikä ainoastaan vastaanottajia, kuten sähköisestä kaupankäynnistä annetussa direktiivissä itse asiassa asiaankuuluvasti säädetään

| f) | ”etäviestintävälineiden” ja ”etämyyntimenetelmän” merkityksen selventäminen; tarve pohtia syvällisemmin perusteita säilyttää kyseinen kriteeri ja perusteet, jotka oikeuttavat jättämään erityissuojan ulkopuolelle ne kuluttajat, jotka tekevät etäsopimuksen kyseisiä välineitä satunnaisesti käyttävän elinkeinonharjoittajan kanssa |
| --- | --- |

f)

”etäviestintävälineiden” ja ”etämyyntimenetelmän” merkityksen selventäminen; tarve pohtia syvällisemmin perusteita säilyttää kyseinen kriteeri ja perusteet, jotka oikeuttavat jättämään erityissuojan ulkopuolelle ne kuluttajat, jotka tekevät etäsopimuksen kyseisiä välineitä satunnaisesti käyttävän elinkeinonharjoittajan kanssa

| g) | sellaisen perusteettomalta vaikuttavan poikkeuksen säilyttäminen, joka sulkee direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle matkapaketit ja osa-aikaista käyttöoikeutta koskevat sopimukset sekä elintarvikkeiden etämyynnin |
| --- | --- |

g)

sellaisen perusteettomalta vaikuttavan poikkeuksen säilyttäminen, joka sulkee direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle matkapaketit ja osa-aikaista käyttöoikeutta koskevat sopimukset sekä elintarvikkeiden etämyynnin

| h) | kaupanteon jälkeisten palveluiden ja takuiden puuttuminen kuluttajille annettavasta ennakkotietoluettelosta; tarkistettava takuista annetun direktiivin mukaiseksi (21) |
| --- | --- |

h)

kaupanteon jälkeisten palveluiden ja takuiden puuttuminen kuluttajille annettavasta ennakkotietoluettelosta; tarkistettava takuista annetun direktiivin mukaiseksi (21)

| i) | järjestelyt, jotka koskevat hyödykkeen käyttö- ja nautintaoikeutta, velvollisuutta sen säilyttämiseen ja siitä huolehtimiseen sekä mahdollista katoamista tai vaurioitumista peruuttamisaikana sekä hyödykkeen kuljetusta joko elinkeinonharjoittajalta kuluttajalle tai päinvastoin tilanteessa, jossa hyödyke palautetaan riippumatta siitä, mikä on palautuksen peruste (sopimuksen peruuttaminen tai sääntöjenvastaisuus/hyödykkeen viallisuus tai rikkoutuminen), takuista annettuun direktiiviin perustuvien järjestelyiden mukaisesti |
| --- | --- |

i)

järjestelyt, jotka koskevat hyödykkeen käyttö- ja nautintaoikeutta, velvollisuutta sen säilyttämiseen ja siitä huolehtimiseen sekä mahdollista katoamista tai vaurioitumista peruuttamisaikana sekä hyödykkeen kuljetusta joko elinkeinonharjoittajalta kuluttajalle tai päinvastoin tilanteessa, jossa hyödyke palautetaan riippumatta siitä, mikä on palautuksen peruste (sopimuksen peruuttaminen tai sääntöjenvastaisuus/hyödykkeen viallisuus tai rikkoutuminen), takuista annettuun direktiiviin perustuvien järjestelyiden mukaisesti

| j) | sopimuksissa käytettävä kieli, jota ei jatkossa tule jättää ”jäsenvaltioiden toimivaltaan” (direktiivin johdanto-osan 8 kappale) |
| --- | --- |

j)

sopimuksissa käytettävä kieli, jota ei jatkossa tule jättää ”jäsenvaltioiden toimivaltaan” (direktiivin johdanto-osan 8 kappale)

| k) | ”työpäivän” määritteleminen yhteisön lainsäädännössä, mikä on oleellista määräaikojen yhdenmukaista laskemista ajatellen etenkin rajatylittävässä myynnissä, tai yksinkertaisesti kaikkien määräaikojen ilmoittaminen peräkkäisinä kalenteripäivinä |
| --- | --- |

k)

”työpäivän” määritteleminen yhteisön lainsäädännössä, mikä on oleellista määräaikojen yhdenmukaista laskemista ajatellen etenkin rajatylittävässä myynnissä, tai yksinkertaisesti kaikkien määräaikojen ilmoittaminen peräkkäisinä kalenteripäivinä

| l) | tapa, jolla peruuttamisoikeuden käyttämisestä ilmoitetaan — riippumatta siitä, onko kyseisen ilmoituksen vastaanottamista koskevaa ilmoitusvelvollisuutta vai ei — sekä siihen liittyvät oikeudelliset seuraukset |
| --- | --- |

l)

tapa, jolla peruuttamisoikeuden käyttämisestä ilmoitetaan — riippumatta siitä, onko kyseisen ilmoituksen vastaanottamista koskevaa ilmoitusvelvollisuutta vai ei — sekä siihen liittyvät oikeudelliset seuraukset

| m) | sopimuksen noudattamatta jättämisen riskien estäminen sekä järjestelyt, jotka liittyvät tavaran toimittamista tai palveluiden tarjoamista koskevien velvollisuuksien täyttämättä jättämiseen määräajassa tai niiden puutteelliseen täyttämiseen (22) |
| --- | --- |

m)

sopimuksen noudattamatta jättämisen riskien estäminen sekä järjestelyt, jotka liittyvät tavaran toimittamista tai palveluiden tarjoamista koskevien velvollisuuksien täyttämättä jättämiseen määräajassa tai niiden puutteelliseen täyttämiseen (22)

| n) | poikkeuksen säilyttäminen, kun on kyse kuluttajan vaatimusten mukaan valmistetuista tavaroista |
| --- | --- |

n)

poikkeuksen säilyttäminen, kun on kyse kuluttajan vaatimusten mukaan valmistetuista tavaroista

| o) | tarve kiinnittää entistä enemmän huomiota laajenevaan, puhelimitse ja matkapuhelimitse harjoitettavaan liiketoimintaan (langaton kaupankäynti) ja harkita yleisen suostumusjärjestelmän (opt-in) luomista, jotta ei-toivotuilta yhteydenotoilta voitaisiin suojautua |
| --- | --- |

o)

tarve kiinnittää entistä enemmän huomiota laajenevaan, puhelimitse ja matkapuhelimitse harjoitettavaan liiketoimintaan (langaton kaupankäynti) ja harkita yleisen suostumusjärjestelmän (opt-in) luomista, jotta ei-toivotuilta yhteydenotoilta voitaisiin suojautua

| p) | direktiivissä esitetyt viittaukset seikkoihin, jotka liittyvät väärentämiseen ja tavaroiden sertifioimiseen sekä etämyynnissä erityisen heikossa asemassa olevien tekijän- ja vastaavien oikeuksien suojaamiseen |
| --- | --- |

p)

direktiivissä esitetyt viittaukset seikkoihin, jotka liittyvät väärentämiseen ja tavaroiden sertifioimiseen sekä etämyynnissä erityisen heikossa asemassa olevien tekijän- ja vastaavien oikeuksien suojaamiseen

| q) | tiedottamisvelvollisuuksien ulottaminen koskemaan kaikkia asianosaisia; tässä on erityisesti otettava huomioon kaikkein haavoittuvimmat kuluttajaryhmät, kuten alaikäiset, vanhukset ja vammaiset, samaan tapaan kuin jo nykyisin säädetään sopimattomista kaupallisista menettelyistä annetussa direktiivissä |
| --- | --- |

q)

tiedottamisvelvollisuuksien ulottaminen koskemaan kaikkia asianosaisia; tässä on erityisesti otettava huomioon kaikkein haavoittuvimmat kuluttajaryhmät, kuten alaikäiset, vanhukset ja vammaiset, samaan tapaan kuin jo nykyisin säädetään sopimattomista kaupallisista menettelyistä annetussa direktiivissä

| r) | tarve luoda tehokas ja riittävän suuren pelotteen muodostava seuraamusjärjestelmä sellaisia tilanteita varten, joissa direktiivissä säädettyjä velvoitteita ei noudateta. |
| --- | --- |

r)

tarve luoda tehokas ja riittävän suuren pelotteen muodostava seuraamusjärjestelmä sellaisia tilanteita varten, joissa direktiivissä säädettyjä velvoitteita ei noudateta.

| 3.2.11 | ETSK katsoo, että edellä mainittujen seikkojen asianmukainen tarkastelu on olennaista, jotta saavutetaan direktiivissä asetettu tavoite eli varmistetaan, että etäkaupassa hankittavien tavaroiden ja palveluiden kuluttajilla olisi samanlainen suoja, joka asiaankuuluvasti turvataan kasvotusten tehdyissä sopimuksissa. |
| --- | --- |

3.2.11

ETSK katsoo, että edellä mainittujen seikkojen asianmukainen tarkastelu on olennaista, jotta saavutetaan direktiivissä asetettu tavoite eli varmistetaan, että etäkaupassa hankittavien tavaroiden ja palveluiden kuluttajilla olisi samanlainen suoja, joka asiaankuuluvasti turvataan kasvotusten tehdyissä sopimuksissa.

Bryssel 30. toukokuuta 2007.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Komissio päätti nimenomaisesti sulkea huomioidensa ja kommenttiensa ulkopuolelle näkökohdat, jotka koskevat muun muassa ”toimituksia, joita ei ole tilattu”, ”korttimaksuja” ja ”asian oikeuteen tai hallinnolliseen käsittelyyn viemistä”.

1

(2)  ETSK:n lausunto, jonka esittelijä oli Roberto Bonvicini, EYVL C 19, 25.1.1993, s. 111.

2

(3)  ETSK:n lausunto, jonka esittelijä oli Manuel Ataíde Ferreira, EYVL C 169, 16.6.1999, s. 43.

3

(4)  Ks. kaikkien osalta La protection des consommateurs acheteurs à distance, CEDOC:n järjestämän keskustelutilaisuuden pöytäkirja, toim. Bernd Stauder vuonna 1999; julkaisusta on erityisesti mainittava seuraavat tekstiosuudet: Hans Micklitz, Jules Stuyck, Peter Rott ja Geraint Howells (Bruylant, 1999).

4

La protection des consommateurs acheteurs à distance

(5)  Belgia (?), Latvia, Liettua ja Unkari.

5

(6)  Ks. esimerkiksi tiedonannon kohdan 3 toinen kappale (”Vaikka komissio [...], se katsoo, että”) ja kohdan kolmas kappale (”Komissio pitää”).

6

(7)  Schulte-Nolke, Hans; Twigg-Flesner, Christian ja Ebers, Martin, EC Consumer Law Compendium — Comparative Analysis, 12. joulukuuta 2006, Bielefeldin yliopisto (laadittu Euroopan komissiolle ja palvelujen tarjoamista koskevan sopimuksen nro 17.020100/04/389299 nojalla: Annotated Compendium including a comparative analysis of the Community consumer acquis).

7

EC Consumer Law Compendium

Comparative Analysis

Annotated Compendium including a comparative analysis of the Community consumer acquis

(8)  KOM(2006) 744 lopullinen, 8. helmikuuta 2007; tiedonantoa varten on jo perustettu ETSK:n valmisteluryhmä laatimaan aihetta käsittelevä lausunto, jonka esittelijä on Richard Adams.

8

(9)  Yhdessä parhaimmista oikeuskirjallisuuden viimeaikaisista teoksista yleisen viitekehyksen tarve asetetaan kyseenalaiseksi (ks. Smits, Jan, The need for a European Contract Law — Empirical and Legal Perspectives, Europa Law Publishing, Groningen, 2005).

9

The need for a European Contract Law

Empirical and Legal Perspectives

(10)  Komissio yksilöi toukokuussa 2003 alun perin 22 yhteisön oikeudellista välinettä, joiden lukumäärä on nyt supistunut kahdeksaan direktiiviin.

10

(11)  Valitsemalla asetus voitaisiin ratkaista monet komission kuvaamat tilanteet, joissa etämyynnistä annettua direktiiviä ei ole pantu täytäntöön tai se on pantu täytäntöön virheellisesti; esimerkiksi 4 artiklan 2 kohta hyvästä kauppatavasta sekä 6 artikla maksujen määräajoista käytettäessä peruuttamisoikeutta ja tilanteista, joissa peruuttamisoikeutta ei ole. Kyseinen asetus voisi kattaa muun muassa käsitteiden määrittelyn, aineellisen ja henkilöllisen soveltamisalan sekä niihin liittyvät poikkeukset, tietojen esitystavan, sisällön, kattavuuden ja antamisajankohdan, peruuttamisoikeuden käyttämisen ja sen seuraukset, sopimuksen täytäntöönpanon ja maksutavat sekä kaupankäynnissä erityisesti sovellettavat hyvät kauppatavat.

11

(12)  Esimerkiksi käsitteet ”myyntimenetelmä”, ”viestintävälineen toimittaja”, ”kiinteää omaisuutta koskevat oikeudet” sekä erityisesti ”kotiinkantaja”, ”kuljetuspalvelu”, autonvuokraus mukaan luettuna, ”erityisolosuhteet”, ”pysyvällä tavalla” jne.

12

(13)  Direktiivi 2005/29/EY, annettu 11. toukokuuta 2005, EUVL L 149, 11.6.2006; ETSK:n lausunto, EUVL C 108, 30.4.2004.

13

(14)  Ks. Amato, Cristine, Per un diritto europeo dei contratti con i consumatori, Gruffé Editore, Milano, 2003, s. 329.

14

Per un diritto europeo dei contratti con i consumatori

(15)  On syytä muistuttaa, että hyväksyessään direktiivin 1997/7/EY neuvosto antoi julistuksen, jossa se kehottaa komissiota tarkastelemaan mahdollisuutta yhdenmukaistaa kuluttajansuojasta annetuissa direktiiveissä olevan harkinta-ajan laskenta-menetelmä.

15

(16)  Esim. Portugalin lainsäädännön käsite leilão ei ole juridisesti sama kuin Ranskan, anglosaksisen tai Italian lainsäädännön käsitteet vente aux enchères, auction tai vendita all'asta.

16

leilão

vente aux enchères

auction

vendita all'asta

(17)  Ks. Gottingenin yliopiston professori Gerard Spindlerin kirjoittama merkittävä artikkeli Internet-Auctions versus Consumer Protection: The Case of the Distant Selling Directive (German Law Journal, 2005, Vol. 6, nro 3, s. 725 ja seur.).

17

Internet-Auctions versus Consumer Protection: The Case of the Distant Selling Directive

(18)  Tämä itse asiassa tuodaan esiin jo rahoituspalveluiden etämyyntiä koskevaa ehdotusta käsittelevässä lausunnossa (ETSK:n lausunto, EYVL C 169, 16.6.1999, s. 43), jonka esittelijä oli Manuel Ataíde Ferreira. Tämä oli myös Euroopan parlamentin kahdessa käsittelyssään ilmaisema näkökanta.

18

(19)  Direktiivi 2000/31/EY, annettu 8. kesäkuuta 2000, EYVL L 178, 17.7.2000; tämä on itse asiassa komitean näkemys jo direktiiviä käsittelevässä lausunnossa, jonka esittelijä oli Harald Glatz (EYVL C 169, 16.6.1999, s. 36).

19

(20)  Ks. terveys- ja kuluttaja-asioiden PO:n tilaama ja viestinnän PO:n koordinoima Special Eurobarometer 252, Consumer protection in the Internal Market, syyskuu 2006; julkaisun tietojen avulla on kuitenkin mahdollista saada viitteitä siitä, miten kuluttajat ovat yleisesti taipuvaisia suhtautumaan sisämarkkinoiden toteuttamista koskeviin yhteisön toimiin.

20

Consumer protection in the Internal Market

(21)  Direktiivi 1999/44/EY, annettu 25. toukokuuta 1999, EYVL L 171, 7.7.1999. ETSK on jo tuonut esiin lausunnossaan ehdotuksesta direktiiviksi etämyynnistä, että kuluttajille tulisi antaa tiedot olemassa olevista takuumekanismeista muun muassa tilanteissa, joissa sopimusta ei noudateta tai se pannaan täytäntöön myöhässä.

21

(22)  ETSK on jo ilmaissut näkemyksensä asiasta etämyynnistä annettua direktiiviä käsittelevässä lausunnossaan, jossa se huomauttaa komissiolle tarpeesta varmistaa taloudellisten etujen suojaaminen sekä estää sopimuksen noudattamatta jättämisestä aiheutuvat riskit esimerkiksi määräämällä seuraamuksista. ETSK ehdottaa lisäksi, että alan yritykset perustaisivat takuurahaston, jonka avulla suojauduttaisiin kyseisiltä tilanteilta.

22

---

| 27.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 175/33 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 175/33

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi osakeyhtiöiden sulautumisesta annetun neuvoston direktiivin 78/855/ETY ja osakeyhtiöiden jakautumisesta annetun neuvoston direktiivin 82/891/ETY muuttamisesta siltä osin kuin sulautumisesta tai jakautumisesta vaaditaan riippumattoman asiantuntijan lausunto”

KOM(2007) 91 lopullinen — 2007/0035 COD

(2007/C 175/08)

Neuvosto päätti 29. maaliskuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 3. toukokuuta 2007. Ainoa esittelijä oli María Candelas Sánchez Miguel.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi 30.-31. toukokuuta 2007 pitämässään 436. täysistunnossa (toukokuun 30. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 143 ääntä puolesta, 26 vastaan, ja 12 pidättyi äänestämästä.

1.   Johdanto

| 1.1 | Komission tekemä ehdotus osakeyhtiöiden sulautumis- ja jakautumislainsäädännön muuttamiseksi liittyy EU:n yhtiöoikeuden uudistamista ja omistajaohjauksen parantamista koskevaan suunnitelmaan (1). Siinä esitetään toimintasuunnitelma, jonka avulla saatetaan päätökseen perusteellinen lainsäädännön muutos lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä ja jossa edetään valmisteilla olevien direktiiviehdotusten hyväksymistä pidemmälle. |
| --- | --- |

1.1

Komission tekemä ehdotus osakeyhtiöiden sulautumis- ja jakautumislainsäädännön muuttamiseksi liittyy EU:n yhtiöoikeuden uudistamista ja omistajaohjauksen parantamista koskevaan suunnitelmaan (1). Siinä esitetään toimintasuunnitelma, jonka avulla saatetaan päätökseen perusteellinen lainsäädännön muutos lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä ja jossa edetään valmisteilla olevien direktiiviehdotusten hyväksymistä pidemmälle.

| 1.2 | Lisäksi on laadittu yleisempi toimintaohjelma hallinnollisen rasituksen keventämiseksi EU:ssa (2). Sen liite III sisältää kymmenen käytännön ehdotusta nopeasti toteutettaviksi toimiksi, joilla on tarkoitus vähentää sellaisten vähempimerkityksisten vaatimusten määrää, jotka eivät vaikuta säädöksen tarjoaman suojelun tasoon. Nyt tarkasteltavalla ehdotuksella on sama tavoite, sillä siinä tyydytään luopumaan sulautumis- tai jakautumissuunnitelmia koskevasta asiantuntijalausunnosta, jos ”kaikki” osakkaat näin sopivat. |
| --- | --- |

1.2

Lisäksi on laadittu yleisempi toimintaohjelma hallinnollisen rasituksen keventämiseksi EU:ssa (2). Sen liite III sisältää kymmenen käytännön ehdotusta nopeasti toteutettaviksi toimiksi, joilla on tarkoitus vähentää sellaisten vähempimerkityksisten vaatimusten määrää, jotka eivät vaikuta säädöksen tarjoaman suojelun tasoon. Nyt tarkasteltavalla ehdotuksella on sama tavoite, sillä siinä tyydytään luopumaan sulautumis- tai jakautumissuunnitelmia koskevasta asiantuntijalausunnosta, jos ”kaikki” osakkaat näin sopivat.

| 1.3 | Taustatietona mainittakoon, että pääomayhtiöiden rajatylittävästä sulautumisesta annetun direktiivin 2005/56/EY (3) 8 artiklan 4 kohdassa säädetään, ettei sulautumissuunnitelmasta poikkeuksellisesti vaadita asiantuntijalausuntoa, jos kaikki osakkaat näin sopivat. Samoin osakeyhtiöiden perustamisesta sekä niiden pääoman säilyttämisestä ja muuttamisesta annettua direktiiviä 77/91/ETY viimeksi muutettaessa (4) direktiiviin lisättiin kaksi uutta artiklaa, artikla 10 a ja 10 b, joiden mukaan muuna kuin rahana annettavista vastikkeista ei poikkeuksellisesti vaadita asiantuntijalausuntoa, jos tietyt edellytykset täyttyvät ja niillä taataan omaisuuserien käypä arvo. |
| --- | --- |

1.3

Taustatietona mainittakoon, että pääomayhtiöiden rajatylittävästä sulautumisesta annetun direktiivin 2005/56/EY (3) 8 artiklan 4 kohdassa säädetään, ettei sulautumissuunnitelmasta poikkeuksellisesti vaadita asiantuntijalausuntoa, jos kaikki osakkaat näin sopivat. Samoin osakeyhtiöiden perustamisesta sekä niiden pääoman säilyttämisestä ja muuttamisesta annettua direktiiviä 77/91/ETY viimeksi muutettaessa (4) direktiiviin lisättiin kaksi uutta artiklaa, artikla 10 a ja 10 b, joiden mukaan muuna kuin rahana annettavista vastikkeista ei poikkeuksellisesti vaadita asiantuntijalausuntoa, jos tietyt edellytykset täyttyvät ja niillä taataan omaisuuserien käypä arvo.

2.   Ehdotuksen sisältö

| 2.1 | Osakeyhtiöiden sulautumis- ja jakautumisdirektiivien muuttamisen tarkoituksena on saattaa direktiivien sisältö vastaamaan rajatylittävistä sulautumista annettua direktiiviä siltä osin kuin sulautumis- tai jakautumissuunnitelmasta vaaditaan asiantuntijan lausunto. Lausuntoa ei vaadittaisi tapauksissa, joissa kaikki osakkaat ja äänivaltaiset osakkeenomistajat näin sopivat. |
| --- | --- |

2.1

Osakeyhtiöiden sulautumis- ja jakautumisdirektiivien muuttamisen tarkoituksena on saattaa direktiivien sisältö vastaamaan rajatylittävistä sulautumista annettua direktiiviä siltä osin kuin sulautumis- tai jakautumissuunnitelmasta vaaditaan asiantuntijan lausunto. Lausuntoa ei vaadittaisi tapauksissa, joissa kaikki osakkaat ja äänivaltaiset osakkeenomistajat näin sopivat.

3.   Huomioita ehdotuksesta

| 3.1 | ETSK tarkkailee kiinnostuneena yksinkertaistamisprosessia ja aivan erityisesti eurooppalaisyritysten hallinnollisen taakan keventämisprosessia. Komitea katsoo nyt tehdyn ehdotuksen liittyvän prosessiin ja takaavan etenkin osakkaiden edut, koska säädöksessä edellytetään kaikkien osakkaiden sopivan yksimielisesti, ettei sulautumis- tai jakautumissuunnitelmista laadita asiantuntijalausuntoa. |
| --- | --- |

3.1

ETSK tarkkailee kiinnostuneena yksinkertaistamisprosessia ja aivan erityisesti eurooppalaisyritysten hallinnollisen taakan keventämisprosessia. Komitea katsoo nyt tehdyn ehdotuksen liittyvän prosessiin ja takaavan etenkin osakkaiden edut, koska säädöksessä edellytetään kaikkien osakkaiden sopivan yksimielisesti, ettei sulautumis- tai jakautumissuunnitelmista laadita asiantuntijalausuntoa.

| 3.2 | Komitea panee kuitenkin merkille, että etenkin suuryhtiöiden sulautumiset ovat ongelmallisia, koska enimmäkseen sijoittajista koostuva osakaspohja on heterogeeninen. Jos osakkeita ei hallita suoraan, vähemmistöosakkaiden edut saattavat jäädä turvaamatta, jos niitä sitovat osakkeiden hallintayhtiön tekemät sopimukset. Vaikka on totta, että nykyisten sääntöjen mukaan osakkailla on oikeus vastustaa sulautumista tai jakautumista ja sanoutua irti yhtiöstä, jos he ovat erimielisiä kyseisten operaatioiden taloudellisista tuloksista. Varsinkin osakkeiden vaihto-oikeuden käyttöä hankaloittaa suuresti se, ettei sulautumissuunnitelmasta ole tehty asiatuntijalausuntoa. |
| --- | --- |

3.2

Komitea panee kuitenkin merkille, että etenkin suuryhtiöiden sulautumiset ovat ongelmallisia, koska enimmäkseen sijoittajista koostuva osakaspohja on heterogeeninen. Jos osakkeita ei hallita suoraan, vähemmistöosakkaiden edut saattavat jäädä turvaamatta, jos niitä sitovat osakkeiden hallintayhtiön tekemät sopimukset. Vaikka on totta, että nykyisten sääntöjen mukaan osakkailla on oikeus vastustaa sulautumista tai jakautumista ja sanoutua irti yhtiöstä, jos he ovat erimielisiä kyseisten operaatioiden taloudellisista tuloksista. Varsinkin osakkeiden vaihto-oikeuden käyttöä hankaloittaa suuresti se, ettei sulautumissuunnitelmasta ole tehty asiatuntijalausuntoa.

| 3.3 | Komitea katsoo niin ikään, että yhtiöiden velkojat ja työntekijät jäävät ilman suojaa, sillä asiantuntijoiden vastuulla laaditun objektiivisen arvion puuttuminen saattaa aiheuttaa tietämättömyyttä. Velkojilla on oikeus vastustaa sulautumista, kun sitä koskevat ilmoitukset on julkaistu, ellei heidän velkojaan taata. Mutta on pantava merkille, ettei sulautumis- eikä jakautumisdirektiivissä säädetä minkäänlaisesta työntekijöiden oikeudesta, kun taas rajatylittävistä sulautumista annetun direktiivin 16 artiklassa heille annetaan mahdollisuus osallistua operaatioon, mikä mahdollistaa parempaan tulokseen pääsemisen asianmukaisten tiedotuskanavien avulla. |
| --- | --- |

3.3

Komitea katsoo niin ikään, että yhtiöiden velkojat ja työntekijät jäävät ilman suojaa, sillä asiantuntijoiden vastuulla laaditun objektiivisen arvion puuttuminen saattaa aiheuttaa tietämättömyyttä. Velkojilla on oikeus vastustaa sulautumista, kun sitä koskevat ilmoitukset on julkaistu, ellei heidän velkojaan taata. Mutta on pantava merkille, ettei sulautumis- eikä jakautumisdirektiivissä säädetä minkäänlaisesta työntekijöiden oikeudesta, kun taas rajatylittävistä sulautumista annetun direktiivin 16 artiklassa heille annetaan mahdollisuus osallistua operaatioon, mikä mahdollistaa parempaan tulokseen pääsemisen asianmukaisten tiedotuskanavien avulla.

| 3.4 | Jotta säädös on tehokas, sen on taattava kaikkien operaatioihin, tässä tapauksessa sulautumisiin ja jakautumisiin, osallistuvien tahojen oikeudet. Koska sulautumis- ja jakautumisoperaatiot ovat monimutkaisia, niitä varten on luotava välineet, jotta ne olisivat avoimia eivätkä synnyttäisi ristiriitoja asianosaisten välillä. Asiantuntijalausunnosta luopuminen kaikkien osakkaiden tahdosta olisi toteutettava direktiivin 2006/68/EY 10 a artiklan tarkoittamissa tapauksissa, toisin sanoen silloin kun on kyse siirtokelpoisten arvopapereiden, rahamarkkinavälineiden tai riippumattomien asiantuntijoiden hiljattain arvioimien arvopapereiden muodostamasta omaisuudesta, sillä tällaisen omaisuuden arvo on todennettavissa sitä koskevan säännöstön perusteella. |
| --- | --- |

3.4

Jotta säädös on tehokas, sen on taattava kaikkien operaatioihin, tässä tapauksessa sulautumisiin ja jakautumisiin, osallistuvien tahojen oikeudet. Koska sulautumis- ja jakautumisoperaatiot ovat monimutkaisia, niitä varten on luotava välineet, jotta ne olisivat avoimia eivätkä synnyttäisi ristiriitoja asianosaisten välillä. Asiantuntijalausunnosta luopuminen kaikkien osakkaiden tahdosta olisi toteutettava direktiivin 2006/68/EY 10 a artiklan tarkoittamissa tapauksissa, toisin sanoen silloin kun on kyse siirtokelpoisten arvopapereiden, rahamarkkinavälineiden tai riippumattomien asiantuntijoiden hiljattain arvioimien arvopapereiden muodostamasta omaisuudesta, sillä tällaisen omaisuuden arvo on todennettavissa sitä koskevan säännöstön perusteella.

4.   Päätelmät

| 4.1 | ETSK toteaa, että ehdotus osakeyhtiöiden sulautumista ja jakautumista koskevien direktiivien muuttamiseksi vastaa suuntausta keventää eurooppalaisyritysten hallinnollista rasitusta. On kuitenkin pidettävä mielessä, että tällaisia oikeudellisia toimia tehdään useimmiten suurissa pääomayhtiöissä, joissa osakkaina on sekä osakesalkun hoitajia että sijoittajia. Heillä on kullakin omat intressinsä. Sijoittajaosakkaat pyrkivät saamaan osakkeiden vaihdosta mahdollisimman suuren tuoton. |
| --- | --- |

4.1

ETSK toteaa, että ehdotus osakeyhtiöiden sulautumista ja jakautumista koskevien direktiivien muuttamiseksi vastaa suuntausta keventää eurooppalaisyritysten hallinnollista rasitusta. On kuitenkin pidettävä mielessä, että tällaisia oikeudellisia toimia tehdään useimmiten suurissa pääomayhtiöissä, joissa osakkaina on sekä osakesalkun hoitajia että sijoittajia. Heillä on kullakin omat intressinsä. Sijoittajaosakkaat pyrkivät saamaan osakkeiden vaihdosta mahdollisimman suuren tuoton.

| 4.2 | Uudistuksen on oltava hengeltään sellainen, että sillä pyritään kaikkien kyseisiin oikeudellisiin toimiin osallistuvien tahojen yleiseen etuun. Asiantuntija-arvioilla on varmistettu sulautumis- tai jakautumissuunnitelmiin sisältyvien tarjousten avoimuus ja luotettavuus, sillä asiantuntijat toimivat omalla vastuullaan ja turvautuvat arvioissaan objektiivisiin kriteereihin. |
| --- | --- |

4.2

Uudistuksen on oltava hengeltään sellainen, että sillä pyritään kaikkien kyseisiin oikeudellisiin toimiin osallistuvien tahojen yleiseen etuun. Asiantuntija-arvioilla on varmistettu sulautumis- tai jakautumissuunnitelmiin sisältyvien tarjousten avoimuus ja luotettavuus, sillä asiantuntijat toimivat omalla vastuullaan ja turvautuvat arvioissaan objektiivisiin kriteereihin.

| 4.3 | Komitea katsoo myös, että toisen direktiivin 10, 10 a ja 10 b artikla sisältää asiantuntijoiden käyttöä koskevan perussäännön, jossa asiantuntijalausunnon laatimatta jättämisen ehdoksi asetetaan omaisuuden hiljattain määritelty todennettavissa oleva arvo. |
| --- | --- |

4.3

Komitea katsoo myös, että toisen direktiivin 10, 10 a ja 10 b artikla sisältää asiantuntijoiden käyttöä koskevan perussäännön, jossa asiantuntijalausunnon laatimatta jättämisen ehdoksi asetetaan omaisuuden hiljattain määritelty todennettavissa oleva arvo.

| 4.4 | Komitea katsoo niin ikään, että myös kymmenennen direktiivin sisältö olisi otettava huomioon. Se on annettu äskettäin ja vastaa muita paremmin yhtiösäädösten suojaamille eduille asetettuja uusia kriteereitä, koska siinä ei huomioida ainoastaan osakkaita ja velkojia vaan myös työntekijät, jotka ovat osa yrityksen rakennetta. Komitea katsookin olevan tarpeen laajentaa ehdotusta edellä mainitun direktiivin 16 artiklan mukaisesti, sillä se vastaa paremmin sulautumisista ja jakautumisista annettujen jäsenvaltioiden säädösten yhtenäistämispyrkimystä. |
| --- | --- |

4.4

Komitea katsoo niin ikään, että myös kymmenennen direktiivin sisältö olisi otettava huomioon. Se on annettu äskettäin ja vastaa muita paremmin yhtiösäädösten suojaamille eduille asetettuja uusia kriteereitä, koska siinä ei huomioida ainoastaan osakkaita ja velkojia vaan myös työntekijät, jotka ovat osa yrityksen rakennetta. Komitea katsookin olevan tarpeen laajentaa ehdotusta edellä mainitun direktiivin 16 artiklan mukaisesti, sillä se vastaa paremmin sulautumisista ja jakautumisista annettujen jäsenvaltioiden säädösten yhtenäistämispyrkimystä.

Bryssel 30. toukokuuta 2007.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle KOM(2003) 284 lopullinen.

1

(2)  KOM(2007) 23 lopullinen.

2

(3)  EUVL L 310, 25.11.2005, s. 1.

3

(4)  Direktiivi 2006/68/EY, EUVL L 264, 25.9.2006.

4

---

LIITE

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon

Keskustelussa hylättiin seuraavat muutosehdotukset, joista äänestettiin yhtenä kokonaisuutena ja jotka saivat neljänneksen annetuista äänistä:

1)   Poistetaan kohta 3.2.

| ”3.2. | Komitea panee kuitenkin merkille, että etenkin suuryhtiöiden sulautumiset ovat ongelmallisia, koska enimmäkseen sijoittajista koostuva osakaspohja on heterogeeninen. Jos osakkeita ei hallita suoraan, vähemmistöosakkaiden edut saattavat jäädä turvaamatta, jos niitä sitovat osakkeiden hallintayhtiön tekemät sopimukset. Vaikka on totta, että nykyisten sääntöjen mukaan osakkailla on oikeus vastustaa sulautumista tai jakautumista ja sanoutua irti yhtiöstä, jos he ovat erimielisiä kyseisten operaatioiden taloudellisista tuloksista. Varsinkin osakkeiden vaihto-oikeuden käyttöä hankaloittaa suuresti se, ettei sulautumissuunnitelmasta ole tehty asiatuntijalausuntoa.” |
| --- | --- |

”3.2.

Perustelu

Osakeyhtiöiden sulautumis- ja jakautumisdirektiivien muuttamista koskevan ehdotuksen tavoitteena on saattaa direktiivien sisältö vastaamaan rajatylittävistä sulautumista annettua direktiiviä siltä osin kuin on kyse asiantuntijoiden osallistumisesta sulautumis- tai jakautumissuunnitelmaa koskevan lausunnon laadintaan. Näin toimittaisiin, mikäli kaikki osakkaat ja äänivaltaiset osakkeenomistajat niin sopivat. Menettelyjä yksinkertaistava ehdotus edistää yritysten tehokasta toimintaa ja kilpailukykyä heikentämättä kuitenkaan yhtiöiden vähemmistöosakkaiden ja velkojien suojaa.

Koska päätös tehdään yksimielisesti, ei kohdassa 3.2 mainittuja ongelmia enää synny. Osakkaat ovat valinneet osakkeiden hallintayhtiöt ajamaan juuri osakkaiden etua. Vähemmistöosakkaiden etujen kanssa mahdollisesti ristiriitaiseen päätöksentekoon liittyvää ongelmaa ei siis enää synny, koska myös vähemmistöosakkaat ovat antaneet hyväksyntänsä.

2)   Poistetaan kohta 3.3.

| ”3.3. | Komitea katsoo niin ikään, että yhtiöiden velkojat ja työntekijät jäävät ilman suojaa, sillä asiantuntijoiden vastuulla laaditun objektiivisen arvion puuttuminen saattaa aiheuttaa tietämättömyyttä. Velkojilla on oikeus vastustaa sulautumista, kun sitä koskevat ilmoitukset on julkaistu, ellei heidän velkojaan taata. Mutta on pantava merkille, ettei sulautumis- eikä jakautumisdirektiivissä säädetä minkäänlaisesta työntekijöiden oikeudesta, kun taas rajatylittävistä sulautumista annetun direktiivin 16 artiklassa heille annetaan mahdollisuus osallistua operaatioon, mikä mahdollistaa parempaan tulokseen pääsemisen asianmukaisten tiedotuskanavien avulla.” |
| --- | --- |

”3.3.

Perustelu

Kohdasta 3.3 on paikallaan todeta, että sulautuminen ja jakautuminen ovat yhtiöille omanlaisiaan ongelmia. Velkojilla on tunnustettu peruuttamaton oikeus vastustaa sulautumista heti, kun tällainen tarjous tai suunnitelma julkistetaan. Komission ehdottamassa säädöksessä ei mainita, että tämä oikeus poistettaisiin, vaan siinä pyritään yksinkertaistamaan menettelyjä. Työntekijöiden oikeuksista todettakoon, ettei suunnitelman ja asiantuntijoiden vastuulla laaditun arvion olemassaolo tai puuttuminen muuta työntekijöiden tilannetta mitenkään. Lisäksi asiantuntijalausunnon laatimiseen tarvittavat toisinaan varsin huomattavat varat ovat käytettävissä mahdolliseen työolojen ja palkansaajien oikeuksien kohentamiseen.

3)   Poistetaan kohta 3.4.

| ”3.4. | Jotta säädös on tehokas, sen on taattava kaikkien operaatioihin, tässä tapauksessa sulautumisiin ja jakautumisiin, osallistuvien tahojen oikeudet. Koska sulautumis- ja jakautumisoperaatiot ovat monimutkaisia, niitä varten on luotava välineet, jotta ne olisivat avoimia eivätkä synnyttäisi ristiriitoja asianosaisten välillä. Asiantuntijalausunnosta luopuminen kaikkien osakkaiden tahdosta olisi toteutettava direktiivin 2006/68/EY 10 a artiklan tarkoittamissa tapauksissa, toisin sanoen silloin kun on kyse siirtokelpoisten arvopapereiden, rahamarkkinavälineiden tai riippumattomien asiantuntijoiden hiljattain arvioimien arvopapereiden muodostamasta omaisuudesta, sillä tällaisen omaisuuden arvo on todennettavissa sitä koskevan säännöstön perusteella.” |
| --- | --- |

”3.4.

Perustelu

Lausunnon kohdassa 3.4 viitataan 6. syyskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/68/EY 10 a artiklaan. Direktiivi koskee neuvoston direktiivin 77/91/ETY muuttamista julkisten osakeyhtiöiden perustamisen sekä niiden pääoman säilyttämisen ja muuttamisen osalta. Kyseinen artikla ei koske puheena olevaa asiaa, eikä artiklaa muuteta direktiiviehdotuksessa. Direktiivin 2006/68/EY 10 a artiklassa säädetään edellytyksistä, joiden perusteella valtuutettu riippumaton asiantuntija voi antaa käyvästä arvosta etukäteen lausunnon, sekä mahdollisuudesta myöhemmin hallinto- tai johtoelimen aloitteesta ja vastuulla tehtävään uudelleen arvostamiseen. Jos tällaista uudelleen arvostamista ei tehdä, voivat vähemmistöosakkaat, jotka omistavat vähintään 5 prosenttia yhtiön merkitystä pääomasta, vaatia riippumattoman asiantuntijan arviota. Koska ehdotettu säädös koskee sitä äärimmäisen harvoin syntyvää mutta selvästi määriteltyä tilannetta, että kaikki osakkaat ovat yksimielisiä, ei lausunnon kohdassa 3.4 kuvailtua asianosaisten eturistiriitaa synny.

4)   Kohta 4.1

| Muutetaan kuulumaan seuraavasti: | ”ETSK toteaa, että ehdotus osakeyhtiöiden sulautumista ja jakautumista koskevien direktiivien muuttamiseksi vastaa suuntausta keventää eurooppalaisyritysten hallinnollista rasitusta, ja kannattaa näin ollen ehdotusta. On kuitenkin pidettävä mielessä, että tällaisia oikeudellisia toimia tehdään useimmiten suurissa pääomayhtiöissä, joissa osakkaina on sekä osakesalkun hoitajia että sijoittajia. Heillä on kullakin omat intressinsä. Sijoittajaosakkaat pyrkivät saamaan osakkeiden vaihdosta mahdollisimman suuren tuoton.” |
| --- | --- |

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

Perustelu

Esitetään suullisesti.

5)   Kohta 4.2

| Poistetaan. | ”Uudistuksen on oltava hengeltään sellainen, että sillä pyritään kaikkien kyseisiin oikeudellisiin toimiin osallistuvien tahojen yleiseen etuun. Asiantuntija-arvioilla on varmistettu sulautumis- tai jakautumissuunnitelmiin sisältyvien tarjousten avoimuus ja luotettavuus, sillä asiantuntijat toimivat omalla vastuullaan ja turvautuvat arvioissaan objektiivisiin kriteereihin.” |
| --- | --- |

Poistetaan.

Perustelu

Kohdat 4.2, 4.3 ja 4.4 ehdotetaan poistettaviksi samoista syistä kuin kohdat 3.2, 3.3 ja 3.4.

6)   Kohta 4.3

| Poistetaan. | ”Komitea katsoo myös, että toisen direktiivin 10, 10 a ja 10 b artikla sisältää asiantuntijoiden käyttöä koskevan perussäännön, jossa asiantuntijalausunnon laatimatta jättämisen ehdoksi asetetaan omaisuuden hiljattain määritelty todennettavissa oleva arvo.” |
| --- | --- |

Poistetaan.

Perustelu

Kohdat 4.2, 4.3 ja 4.4 ehdotetaan poistettaviksi samoista syistä kuin kohdat 3.2, 3.3 ja 3.4.

7)   Kohta 4.4

| Poistetaan. | ”Komitea katsoo niin ikään, että myös kymmenennen direktiivin sisältö olisi otettava huomioon. Se on annettu äskettäin ja vastaa muita paremmin yhtiösäädösten suojaamille eduille asetettuja uusia kriteereitä, koska siinä ei huomioida ainoastaan osakkaita ja velkojia vaan myös työntekijät, jotka ovat osa yrityksen rakennetta. Komitea katsookin olevan tarpeen laajentaa ehdotusta edellä mainitun direktiivin 16 artiklan mukaisesti, sillä se vastaa paremmin sulautumisista ja jakautumisista annettujen jäsenvaltioiden säädösten yhtenäistämispyrkimystä.” |
| --- | --- |

Poistetaan.

Perustelu

Kohdat 4.2, 4.3 ja 4.4 ehdotetaan poistettaviksi samoista syistä kuin kohdat 3.2, 3.3 ja 3.4.

Äänestystulos

Puolesta 44

Vastaan 104

Pidättyi äänestämästä 28

---

| 27.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 175/37 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 175/37

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen 79 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanosta syrjinnän poistamiseksi kuljetusmaksuista ja -ehdoista annetun asetuksen N:o 11 sekä elintarvikehygieniasta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 852/2004 muuttamisesta”

KOM(2007) 90 lopullinen — 2007/0037 COD

(2007/C 175/09)

Neuvosto päätti 11. toukokuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean työvaliokunta päätti antaa asian valmistelun ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaoston tehtäväksi.

Asian kiireellisyyden vuoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitea nimesi 30.-31. toukokuuta 2007 pitämässään 436. täysistunnossa (toukokuun 30. päivän kokouksessa) yleisesittelijäksi Panagiotis Gkofasin ja hyväksyi seuraavan lausunnon yksimielisesti.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK:n käsiteltäväkseen saama ehdotus koskee kahden asetuksen muuttamista. Ensimmäinen niistä on Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen 79 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanosta syrjinnän poistamiseksi kuljetusmaksuista ja -ehdoista annettu asetus N:o 11 ja toinen elintarvikehygieniasta annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 852/2004. |
| --- | --- |

1.1

ETSK:n käsiteltäväkseen saama ehdotus koskee kahden asetuksen muuttamista. Ensimmäinen niistä on Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen 79 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanosta syrjinnän poistamiseksi kuljetusmaksuista ja -ehdoista annettu asetus N:o 11 ja toinen elintarvikehygieniasta annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 852/2004.

| 1.2 | Arvioidessaan sääntelyn parantamista koskevia yhteisön toimintalinjoja Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo, että nykyisen lainsäädännön yrityksille aiheuttaman hallinnollisen rasituksen keventäminen on erittäin tärkeää ja välttämätöntä yritysten kilpailukyvyn parantamiseksi ja Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseksi. Tätä pyrkimystä edistävät myös komission tiedonannot neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aiheista ”Strateginen katsaus: Sääntelyn parantaminen Euroopan unionissa” sekä ”Toimintaohjelma hallinnollisen rasituksen keventämiseksi Euroopan unionissa”. |
| --- | --- |

1.2

Arvioidessaan sääntelyn parantamista koskevia yhteisön toimintalinjoja Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo, että nykyisen lainsäädännön yrityksille aiheuttaman hallinnollisen rasituksen keventäminen on erittäin tärkeää ja välttämätöntä yritysten kilpailukyvyn parantamiseksi ja Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseksi. Tätä pyrkimystä edistävät myös komission tiedonannot neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aiheista ”Strateginen katsaus: Sääntelyn parantaminen Euroopan unionissa” sekä ”Toimintaohjelma hallinnollisen rasituksen keventämiseksi Euroopan unionissa”.

| 1.3 | Ensimmäinen muutosehdotus koskee asetusta N:o 11. Tämän erityisen vanhan asetuksen aiheena on Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen 79 artiklan 3 kohdan täytäntöönpano syrjinnän poistamiseksi kuljetusmaksuista ja -ehdoista. ETSK kannattaa ehdotusta, että poistetaan velvollisuus toimittaa reittejä, matkan pituutta, maksuja ja muita kuljetusehtoja koskevia tietoja ja sallitaan rahtikirjojen käyttö ilmoitettaessa muita kuljetusasiakirjoissa vaadittavia tietoja, koska siten voidaan vähentää tarpeetonta hallinnollista rasitusta samalla kun kaikki olennaiset tiedot ovat edelleen käytettävissä. |
| --- | --- |

1.3

Ensimmäinen muutosehdotus koskee asetusta N:o 11. Tämän erityisen vanhan asetuksen aiheena on Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen 79 artiklan 3 kohdan täytäntöönpano syrjinnän poistamiseksi kuljetusmaksuista ja -ehdoista. ETSK kannattaa ehdotusta, että poistetaan velvollisuus toimittaa reittejä, matkan pituutta, maksuja ja muita kuljetusehtoja koskevia tietoja ja sallitaan rahtikirjojen käyttö ilmoitettaessa muita kuljetusasiakirjoissa vaadittavia tietoja, koska siten voidaan vähentää tarpeetonta hallinnollista rasitusta samalla kun kaikki olennaiset tiedot ovat edelleen käytettävissä.

| 1.4 | ETSK kannattaa siten asetuksen N:o 11 tarkistamista sekä erityisesti 5 artiklan poistamista ja 6 artiklan muuttamista siten, että poistetaan sen 1 kohdan viides ja kuudes luetelmakohta. Lisäksi komitea kannattaa 6 artiklan muuttamista siten, että poistetaan 2 kohdan kolmas virke ja korvataan 3 kohta seuraavasti: ”Liikenteenharjoittajien ei tarvitse ottaa käyttöön uusia asiakirjoja, jos jo olemassa olevissa asiakirjoissa, kuten rahtikirjoissa tai muissa kuljetusasiakirjoissa, on kaikki 1 kohdassa tarkoitetut tiedot ja jos niiden ja liikenteenharjoittajien kirjaus- ja kirjanpitojärjestelmien perusteella voidaan toimittaa täydellinen kuljetusmaksujen ja -ehtojen tarkastus perustamissopimuksen 75 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun syrjinnän poistamiseksi tai välttämiseksi.” |
| --- | --- |

1.4

ETSK kannattaa siten asetuksen N:o 11 tarkistamista sekä erityisesti 5 artiklan poistamista ja 6 artiklan muuttamista siten, että poistetaan sen 1 kohdan viides ja kuudes luetelmakohta. Lisäksi komitea kannattaa 6 artiklan muuttamista siten, että poistetaan 2 kohdan kolmas virke ja korvataan 3 kohta seuraavasti: ”Liikenteenharjoittajien ei tarvitse ottaa käyttöön uusia asiakirjoja, jos jo olemassa olevissa asiakirjoissa, kuten rahtikirjoissa tai muissa kuljetusasiakirjoissa, on kaikki 1 kohdassa tarkoitetut tiedot ja jos niiden ja liikenteenharjoittajien kirjaus- ja kirjanpitojärjestelmien perusteella voidaan toimittaa täydellinen kuljetusmaksujen ja -ehtojen tarkastus perustamissopimuksen 75 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun syrjinnän poistamiseksi tai välttämiseksi.”

| 1.5 | ETSK kannattaa asetuksen (EY) N:o 852/2004 muuttamista, jotta voidaan säätää asianomaisia yrityksiä koskevasta poikkeuksesta asetuksen 5 artiklan 1 kohdassa vahvistettuun vaatimukseen ottaen kuitenkin huomioon, että yritysten on noudatettava kaikkia muita kyseisen asetuksen vaatimuksia. Asetuksen (EY) N:o 852/2004 5 artiklan 1 kohdassa edellytetään, että kaikki elintarvikealan toimijat laativat ja toteuttavat vaarojen analysointia ja kriittisiä valvontapisteitä (HACCP) koskeviin periaatteisiin perustuvan menettelyn ja pitävät sitä yllä. Kyseiset toimijat ovat pääasiassa pieniä yrityksiä, jotka myyvät tuotteitaan suoraan loppukuluttajille: esimerkiksi leipomoita, lihakauppoja, ruokatavarakauppoja, kojuja, ravintoloita ja baareja, eli ne ovat pääasiassa mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6. päivänä toukokuuta 2003 annetussa komission suosituksessa 2003/361/EY tarkoitettuja mikroyrityksiä. |
| --- | --- |

1.5

ETSK kannattaa asetuksen (EY) N:o 852/2004 muuttamista, jotta voidaan säätää asianomaisia yrityksiä koskevasta poikkeuksesta asetuksen 5 artiklan 1 kohdassa vahvistettuun vaatimukseen ottaen kuitenkin huomioon, että yritysten on noudatettava kaikkia muita kyseisen asetuksen vaatimuksia. Asetuksen (EY) N:o 852/2004 5 artiklan 1 kohdassa edellytetään, että kaikki elintarvikealan toimijat laativat ja toteuttavat vaarojen analysointia ja kriittisiä valvontapisteitä (HACCP) koskeviin periaatteisiin perustuvan menettelyn ja pitävät sitä yllä. Kyseiset toimijat ovat pääasiassa pieniä yrityksiä, jotka myyvät tuotteitaan suoraan loppukuluttajille: esimerkiksi leipomoita, lihakauppoja, ruokatavarakauppoja, kojuja, ravintoloita ja baareja, eli ne ovat pääasiassa mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6. päivänä toukokuuta 2003 annetussa komission suosituksessa 2003/361/EY tarkoitettuja mikroyrityksiä.

| 1.6 | ETSK katsoo kuitenkin, että edellä mainituille yrityksille, jotka myyvät tuotteitaan suoraan loppukuluttajille (esimerkiksi leipomot, lihakaupat, ruokatavarakaupat, ravintolat ja baarit) myönnettävä poikkeus on laajennettava koskemaan myös mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6. päivänä toukokuuta 2003 annetussa komission suosituksessa 2003/361/EY tarkoitettuja pieniä yrityksiä. |
| --- | --- |

1.6

ETSK katsoo kuitenkin, että edellä mainituille yrityksille, jotka myyvät tuotteitaan suoraan loppukuluttajille (esimerkiksi leipomot, lihakaupat, ruokatavarakaupat, ravintolat ja baarit) myönnettävä poikkeus on laajennettava koskemaan myös mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6. päivänä toukokuuta 2003 annetussa komission suosituksessa 2003/361/EY tarkoitettuja pieniä yrityksiä.

| 1.7 | Asetuksen (EY) N:o 852/2004 5 artiklaa muutettaessa tulisi huomioida kaksi muuttujaa, jotta se ulotettaisiin koskemaan myös sellaisia pieniä yrityksiä, joiden palveluksessa on enintään 50 henkilöä (mikä on liian suuri henkilöstömäärä HACCP-menettelyjen soveltamista koskevalle poikkeukselle) tai, mikäli ne sisällytetään asetuksen soveltamisalaan, elintarvikealan yrityksiä varten tulisi asettaa erityismääräys ja erityisrajoituksia. |
| --- | --- |

1.7

Asetuksen (EY) N:o 852/2004 5 artiklaa muutettaessa tulisi huomioida kaksi muuttujaa, jotta se ulotettaisiin koskemaan myös sellaisia pieniä yrityksiä, joiden palveluksessa on enintään 50 henkilöä (mikä on liian suuri henkilöstömäärä HACCP-menettelyjen soveltamista koskevalle poikkeukselle) tai, mikäli ne sisällytetään asetuksen soveltamisalaan, elintarvikealan yrityksiä varten tulisi asettaa erityismääräys ja erityisrajoituksia.

| 1.8 | Ensimmäisenä edellytyksenä voisi olla yleisten hygieniasäännösten ja hygieniaa koskevien erityisvaatimusten tinkimätön noudattaminen asetuksen (EY) N:o 852/2004 4 artiklassa mainitulla tavalla sekä henkilöstön kouluttaminen. Nämä kaksi seikkaa riittävät varmistamaan elintarviketuotannon hygieenisyyden ja auttavat samalla yrityksiä selviytymään oikeudellisista velvoitteistaan. |
| --- | --- |

1.8

Ensimmäisenä edellytyksenä voisi olla yleisten hygieniasäännösten ja hygieniaa koskevien erityisvaatimusten tinkimätön noudattaminen asetuksen (EY) N:o 852/2004 4 artiklassa mainitulla tavalla sekä henkilöstön kouluttaminen. Nämä kaksi seikkaa riittävät varmistamaan elintarviketuotannon hygieenisyyden ja auttavat samalla yrityksiä selviytymään oikeudellisista velvoitteistaan.

| 1.9 | Poikkeuksen piiriin kuuluville, henkilöstömäärältään alle 50 työntekijän pienille elintarvikealan yrityksille voitaisiin myös asettaa lisävaatimus, jonka mukaan kyseisten yritysten tuotteiden valmistamiseen (työsalissa tai keittiössä) ei saa osallistua enempää kuin 10 työntekijää kussakin työvuorossa. Yrityksillä olisi velvollisuus laatia etukäteen luettelot, joissa ilmoitetaan tuotantotehtävissä työskentelevien työntekijöiden nimet. |
| --- | --- |

1.9

Poikkeuksen piiriin kuuluville, henkilöstömäärältään alle 50 työntekijän pienille elintarvikealan yrityksille voitaisiin myös asettaa lisävaatimus, jonka mukaan kyseisten yritysten tuotteiden valmistamiseen (työsalissa tai keittiössä) ei saa osallistua enempää kuin 10 työntekijää kussakin työvuorossa. Yrityksillä olisi velvollisuus laatia etukäteen luettelot, joissa ilmoitetaan tuotantotehtävissä työskentelevien työntekijöiden nimet.

| 1.10 | Edellä mainittujen erityisehtojen ja selvennysten ansiosta kyetään noudattamaan suositusta 2003/361/EY sekä erityisesti asettamaan leipomojen, lihakauppojen, ruokatavarakauppojen, ravintoloiden ja baarien kaltaisille elintarvikealan yrityksille tuotantoa ja työvuoroja koskevia rajoituksia, jotta voidaan turvata kansanterveyden suojelemisen edellyttämät riittävän hyvät olosuhteet. |
| --- | --- |

1.10

Edellä mainittujen erityisehtojen ja selvennysten ansiosta kyetään noudattamaan suositusta 2003/361/EY sekä erityisesti asettamaan leipomojen, lihakauppojen, ruokatavarakauppojen, ravintoloiden ja baarien kaltaisille elintarvikealan yrityksille tuotantoa ja työvuoroja koskevia rajoituksia, jotta voidaan turvata kansanterveyden suojelemisen edellyttämät riittävän hyvät olosuhteet.

2.   Johdanto

| 2.1 | Neuvosto pyytää ETSK:ta antamaan lausunnon kahden asetuksen muuttamisesta. Ensimmäinen niistä on Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen 79 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanosta syrjinnän poistamiseksi kuljetusmaksuista ja -ehdoista annettu asetus N:o 11 ja toinen elintarvikehygieniasta annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 852/2004. |
| --- | --- |

2.1

Neuvosto pyytää ETSK:ta antamaan lausunnon kahden asetuksen muuttamisesta. Ensimmäinen niistä on Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen 79 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanosta syrjinnän poistamiseksi kuljetusmaksuista ja -ehdoista annettu asetus N:o 11 ja toinen elintarvikehygieniasta annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 852/2004.

| 2.2 | Ehdotuksen tarkoituksena on poistaa asetukseen N:o 11 (Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen 79 artiklan 3 kohdan täytäntöönpano syrjinnän poistamiseksi kuljetusmaksuista ja -ehdoista) sisältyvät vanhentuneet säännöt ja muuttaa tiettyjä vaatimuksia yritysten hallinnollisen rasituksen keventämiseksi. Esimerkiksi 5 artiklassa kuljetusyritykset (ja jäsenvaltiot) velvoitetaan toimittamaan tietoja kuljetusmaksuja ja -ehtoja koskevista tariffeista 1. heinäkuuta 1961 mennessä. Asetuksen 6 artiklan 1 kohdassa edellytetään kuljetusasiakirjaa, joka sisältää muun muassa seuraavat tiedot: lähettäjä, kuljetettavan tavaran laatu, tavaran alkuperä ja määräpaikka, käytettävä reitti tai kuljetusmatkan pituus ja tarvittaessa rajanylityspaikat. Koska viimeksi mainittuja tietoja ei enää tarvita asetuksen tavoitteiden saavuttamiseksi, ne voidaan poistaa. Asetuksen 6 artiklan 2 kohdan kolmannessa virkkeessä säädetään, että liikenteenharjoittajan on säilytettävä kopio kuljetusasiakirjasta, josta käy ilmi lopullinen kuljetusmaksu ja kaikki muut maksut, alennukset ja muut seikat, jotka vaikuttavat kuljetusmaksuihin ja -ehtoihin. Kyseinen virke voidaan poistaa, koska nykyisin nämä tiedot sisältyvät joka tapauksessa kirjanpitojärjestelmiin. Asetuksen 6 artiklan 3 kohtaan tulee selkeä viittaus rahtikirjoihin, jotka ovat hyvin tunnettuja ja usein käytettyjä maaliikenteessä. Tällaisella viittauksella parannetaan kuljetusyritysten oikeusvarmuutta, koska näin ilmaistaan selkeästi, että rahtikirja riittää, jos se sisältää kaikki 6 artiklan 1 kohdassa vaaditut tiedot. |
| --- | --- |

2.2

Ehdotuksen tarkoituksena on poistaa asetukseen N:o 11 (Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen 79 artiklan 3 kohdan täytäntöönpano syrjinnän poistamiseksi kuljetusmaksuista ja -ehdoista) sisältyvät vanhentuneet säännöt ja muuttaa tiettyjä vaatimuksia yritysten hallinnollisen rasituksen keventämiseksi. Esimerkiksi 5 artiklassa kuljetusyritykset (ja jäsenvaltiot) velvoitetaan toimittamaan tietoja kuljetusmaksuja ja -ehtoja koskevista tariffeista 1. heinäkuuta 1961 mennessä. Asetuksen 6 artiklan 1 kohdassa edellytetään kuljetusasiakirjaa, joka sisältää muun muassa seuraavat tiedot: lähettäjä, kuljetettavan tavaran laatu, tavaran alkuperä ja määräpaikka, käytettävä reitti tai kuljetusmatkan pituus ja tarvittaessa rajanylityspaikat. Koska viimeksi mainittuja tietoja ei enää tarvita asetuksen tavoitteiden saavuttamiseksi, ne voidaan poistaa. Asetuksen 6 artiklan 2 kohdan kolmannessa virkkeessä säädetään, että liikenteenharjoittajan on säilytettävä kopio kuljetusasiakirjasta, josta käy ilmi lopullinen kuljetusmaksu ja kaikki muut maksut, alennukset ja muut seikat, jotka vaikuttavat kuljetusmaksuihin ja -ehtoihin. Kyseinen virke voidaan poistaa, koska nykyisin nämä tiedot sisältyvät joka tapauksessa kirjanpitojärjestelmiin. Asetuksen 6 artiklan 3 kohtaan tulee selkeä viittaus rahtikirjoihin, jotka ovat hyvin tunnettuja ja usein käytettyjä maaliikenteessä. Tällaisella viittauksella parannetaan kuljetusyritysten oikeusvarmuutta, koska näin ilmaistaan selkeästi, että rahtikirja riittää, jos se sisältää kaikki 6 artiklan 1 kohdassa vaaditut tiedot.

| 2.3 | Toinen nopeasti toteutettava toimi liittyy elintarvikehygieniasta annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 852/2004. Sen tarkoituksena on vapauttaa pienet elintarvikealan yritykset, jotka pystyvät valvomaan elintarvikehygieniaa yksinkertaisesti noudattamalla muita asetuksen (EY) No: 852/2004 vaatimuksia, velvollisuudesta laatia ja toteuttaa vaarojen analysointia ja kriittisiä valvontapisteitä (HACCP) koskeviin periaatteisiin perustuva menettely ja pitää sitä yllä. Poikkeus koskee elintarvikkeita suoraan loppukuluttajille myyviä mikroyrityksiä. |
| --- | --- |

2.3

Toinen nopeasti toteutettava toimi liittyy elintarvikehygieniasta annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 852/2004. Sen tarkoituksena on vapauttaa pienet elintarvikealan yritykset, jotka pystyvät valvomaan elintarvikehygieniaa yksinkertaisesti noudattamalla muita asetuksen (EY) No: 852/2004 vaatimuksia, velvollisuudesta laatia ja toteuttaa vaarojen analysointia ja kriittisiä valvontapisteitä (HACCP) koskeviin periaatteisiin perustuva menettely ja pitää sitä yllä. Poikkeus koskee elintarvikkeita suoraan loppukuluttajille myyviä mikroyrityksiä.

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK kannattaa Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen 79 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanosta syrjinnän poistamiseksi kuljetusmaksuista ja -ehdoista annetun asetuksen N:o 11 muuttamista siten, että poistetaan vanhentuneet säännöt ja muutetaan tiettyjä vaatimuksia yritysten hallinnollisen rasituksen keventämiseksi. |
| --- | --- |

3.1

ETSK kannattaa Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen 79 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanosta syrjinnän poistamiseksi kuljetusmaksuista ja -ehdoista annetun asetuksen N:o 11 muuttamista siten, että poistetaan vanhentuneet säännöt ja muutetaan tiettyjä vaatimuksia yritysten hallinnollisen rasituksen keventämiseksi.

| 3.2 | ETSK katsoo, että asetusta (EY) N:o 852/2004 muutettaessa on otettava huomioon myös 6. päivänä toukokuuta 2003 annetussa komission suosituksessa 2003/361/EY tarkoitetut pienet yritykset. Käytännön kokemus on osoittanut, että kyseisten yritysten osalta tarvitaan tietynasteista joustavuutta. |
| --- | --- |

3.2

ETSK katsoo, että asetusta (EY) N:o 852/2004 muutettaessa on otettava huomioon myös 6. päivänä toukokuuta 2003 annetussa komission suosituksessa 2003/361/EY tarkoitetut pienet yritykset. Käytännön kokemus on osoittanut, että kyseisten yritysten osalta tarvitaan tietynasteista joustavuutta.

| 3.3 | On otettava huomioon, että mikroyritysten tavoin myös eräissä pienissä yrityksissä ei voida määrittää vaarojen analysointia ja kriittisiä valvontapisteitä (HACCP) koskevia vaatimuksia vaan ainoastaan kriittisiä valvontapisteitä (CCP) koskevat vaatimukset nimenomaan siksi, että asiaa koskeva kirjanpito on vaikeaa ja se rasittaa kohtuuttomasti kyseisiä yrityksiä. |
| --- | --- |

3.3

On otettava huomioon, että mikroyritysten tavoin myös eräissä pienissä yrityksissä ei voida määrittää vaarojen analysointia ja kriittisiä valvontapisteitä (HACCP) koskevia vaatimuksia vaan ainoastaan kriittisiä valvontapisteitä (CCP) koskevat vaatimukset nimenomaan siksi, että asiaa koskeva kirjanpito on vaikeaa ja se rasittaa kohtuuttomasti kyseisiä yrityksiä.

| 3.4 | Suosituksen 2003/361/EY mukaisesti mikroyritykseksi määritellään yritys, jonka palveluksessa on vähemmän kuin 10 työntekijää ja jonka liikevaihto on enintään 2 miljoonaa euroa. Määritelmä saattaa olla asianmukainen, kun ajatellaan tietyssä jäsenvaltiossa toimivien yritysten henkilöstömäärää, mutta 2 miljoonan euron liikevaihto on aivan liian suuri kyseiseen henkilöstömäärään verrattuna asianomaisissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

3.4

Suosituksen 2003/361/EY mukaisesti mikroyritykseksi määritellään yritys, jonka palveluksessa on vähemmän kuin 10 työntekijää ja jonka liikevaihto on enintään 2 miljoonaa euroa. Määritelmä saattaa olla asianmukainen, kun ajatellaan tietyssä jäsenvaltiossa toimivien yritysten henkilöstömäärää, mutta 2 miljoonan euron liikevaihto on aivan liian suuri kyseiseen henkilöstömäärään verrattuna asianomaisissa jäsenvaltioissa.

| 3.5 | Suosituksen 2003/361/EY mukaisessa määritelmässä ei myöskään ainakaan henkilöstömäärän osalta tehdä eroa ravitsemusliikkeiden ja kauppaliikkeiden välillä. Enintään 2 miljoonan euron liikevaihtoa koskeva vaatimus asetettiin juuri kauppaliikkeitä ajatellen, sillä ainakin tietyissä jäsenvaltioissa vain kolme henkilöä työllistävällä kauppaliikkeellä voi olla yli 1,5 miljoonan euron liikevaihto. Tilanne on siis korjattu vain tietyntyyppisten yritysten osalta. Ainakin tässä lausunnossa on siis perusteltua kiinnittää huomiota siihen, ettei eri jäsenvaltioissa toimivia ravitsemusliikkeitä voida pitää mikroyrityksinä ainoastaan siinä tapauksessa, että yrityksen palveluksessa on vähemmän kuin 10 työntekijää ja että sen liikevaihto on samalla enintään 2 miljoonaa euroa. Eräissä jäsenvaltioissa on ravitsemusliikkeitä, joissa henkilöstö työskentelee kahdessa vuorossa, minkä vuoksi niiden palveluksessa on runsaasti yli 10 työntekijää samalla kun niiden liikevaihto jää selvästi alle 500 000:n euron. |
| --- | --- |

3.5

Suosituksen 2003/361/EY mukaisessa määritelmässä ei myöskään ainakaan henkilöstömäärän osalta tehdä eroa ravitsemusliikkeiden ja kauppaliikkeiden välillä. Enintään 2 miljoonan euron liikevaihtoa koskeva vaatimus asetettiin juuri kauppaliikkeitä ajatellen, sillä ainakin tietyissä jäsenvaltioissa vain kolme henkilöä työllistävällä kauppaliikkeellä voi olla yli 1,5 miljoonan euron liikevaihto. Tilanne on siis korjattu vain tietyntyyppisten yritysten osalta. Ainakin tässä lausunnossa on siis perusteltua kiinnittää huomiota siihen, ettei eri jäsenvaltioissa toimivia ravitsemusliikkeitä voida pitää mikroyrityksinä ainoastaan siinä tapauksessa, että yrityksen palveluksessa on vähemmän kuin 10 työntekijää ja että sen liikevaihto on samalla enintään 2 miljoonaa euroa. Eräissä jäsenvaltioissa on ravitsemusliikkeitä, joissa henkilöstö työskentelee kahdessa vuorossa, minkä vuoksi niiden palveluksessa on runsaasti yli 10 työntekijää samalla kun niiden liikevaihto jää selvästi alle 500 000:n euron.

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK katsoo, että suosituksen 2003/361/EY mukaista yritysmääritelmää tulisi erityisesti vaarojen analysointia ja kriittisiä valvontapisteitä (HACCP) koskevien vaatimusten osalta soveltaa tämän lausunnon aiheena olevassa ehdotuksessa eri tavalla kuin nyt on tehty. |
| --- | --- |

4.1

ETSK katsoo, että suosituksen 2003/361/EY mukaista yritysmääritelmää tulisi erityisesti vaarojen analysointia ja kriittisiä valvontapisteitä (HACCP) koskevien vaatimusten osalta soveltaa tämän lausunnon aiheena olevassa ehdotuksessa eri tavalla kuin nyt on tehty.

| 4.2 | Asetuksen (EY) N:o 852/2004 5 artiklaa muutettaessa tulisi huomioida kaksi muuttujaa, jotta se ulotettaisiin koskemaan myös sellaisia pieniä yrityksiä, joiden palveluksessa on enintään 50 henkilöä (mikä on liian suuri henkilöstömäärä HACCP-menettelyjen soveltamista koskevalle poikkeukselle) tai, mikäli ne sisällytetään asetuksen soveltamisalaan, elintarvikealan yrityksiä varten tulisi asettaa erityismääräys ja erityisrajoituksia. |
| --- | --- |

4.2

Asetuksen (EY) N:o 852/2004 5 artiklaa muutettaessa tulisi huomioida kaksi muuttujaa, jotta se ulotettaisiin koskemaan myös sellaisia pieniä yrityksiä, joiden palveluksessa on enintään 50 henkilöä (mikä on liian suuri henkilöstömäärä HACCP-menettelyjen soveltamista koskevalle poikkeukselle) tai, mikäli ne sisällytetään asetuksen soveltamisalaan, elintarvikealan yrityksiä varten tulisi asettaa erityismääräys ja erityisrajoituksia.

| 4.3 | Ensimmäisenä edellytyksenä voisi olla yleisten hygieniasäännösten ja hygieniaa koskevien erityisvaatimusten tinkimätön noudattaminen asetuksen (EY) N:o 852/2004 4 artiklassa mainitulla tavalla sekä henkilöstön kouluttaminen. Nämä kaksi seikkaa riittävät varmistamaan elintarviketuotannon hygieenisyyden ja auttavat samalla yrityksiä selviytymään oikeudellisista velvollisuuksistaan. |
| --- | --- |

4.3

Ensimmäisenä edellytyksenä voisi olla yleisten hygieniasäännösten ja hygieniaa koskevien erityisvaatimusten tinkimätön noudattaminen asetuksen (EY) N:o 852/2004 4 artiklassa mainitulla tavalla sekä henkilöstön kouluttaminen. Nämä kaksi seikkaa riittävät varmistamaan elintarviketuotannon hygieenisyyden ja auttavat samalla yrityksiä selviytymään oikeudellisista velvollisuuksistaan.

| 4.4 | Poikkeuksen piiriin kuuluville, henkilöstömäärältään alle 50 työntekijän pienille elintarvikealan yrityksille voitaisiin myös asettaa lisävaatimus, jonka mukaan kyseisten yritysten (esimerkiksi leipomot, lihakaupoissa, ruokatavarakaupat, kojut, ravintolat ja baarit) tuotteiden valmistamiseen ei saa osallistua enempää kuin 10 työntekijää kussakin työvuorossa. Yrityksillä olisi velvollisuus laatia etukäteen luettelot, joissa ilmoitetaan tuotantotehtävissä työskentelevien työntekijöiden nimet. |
| --- | --- |

4.4

Poikkeuksen piiriin kuuluville, henkilöstömäärältään alle 50 työntekijän pienille elintarvikealan yrityksille voitaisiin myös asettaa lisävaatimus, jonka mukaan kyseisten yritysten (esimerkiksi leipomot, lihakaupoissa, ruokatavarakaupat, kojut, ravintolat ja baarit) tuotteiden valmistamiseen ei saa osallistua enempää kuin 10 työntekijää kussakin työvuorossa. Yrityksillä olisi velvollisuus laatia etukäteen luettelot, joissa ilmoitetaan tuotantotehtävissä työskentelevien työntekijöiden nimet.

| 4.5 | Edellä mainittujen erityisehtojen ja selvennysten ansiosta kyetään noudattamaan suositusta 2003/361/EY sekä erityisesti asettamaan elintarvikealan yrityksille tuotantoa ja työvuoroja koskevia rajoituksia, jotta voidaan turvata kansanterveyden suojelemisen edellyttämät riittävän hyvät olosuhteet. |
| --- | --- |

4.5

Edellä mainittujen erityisehtojen ja selvennysten ansiosta kyetään noudattamaan suositusta 2003/361/EY sekä erityisesti asettamaan elintarvikealan yrityksille tuotantoa ja työvuoroja koskevia rajoituksia, jotta voidaan turvata kansanterveyden suojelemisen edellyttämät riittävän hyvät olosuhteet.

| 4.6 | ETSK:n mielestä erityisesti asetuksen (EY) N:o 852/2004 5 artiklan 3 kohtaan on lisättävä seuraava teksti: |
| --- | --- |

4.6

ETSK:n mielestä erityisesti asetuksen (EY) N:o 852/2004 5 artiklan 3 kohtaan on lisättävä seuraava teksti:

| 4.6.1 | ”Asetuksen 1 artiklaa voitaisiin muuttaa siten, että vapautus HACCP-vaatimusten soveltamisesta laajennetaan koskemaan myös suosituksen 2003/361/EY sisältämän määritelmän mukaisia elintarvikealan pieniä yrityksiä, kuten leipomoita, lihakauppoja, ruokatavarakauppoja, kojuja, ravintoloita ja baareja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muiden kyseisessä asetuksessa säädettyjen vaatimusten soveltamista. Vapautuksen edellytyksenä on kuitenkin oltava yleisten hygieniasäännösten ja hygieniaa koskevien erityisvaatimusten tinkimätön noudattaminen asetuksen (EY) N:o 852/2004 4 artiklassa mainitulla tavalla sekä henkilöstön kouluttaminen. Nämä kaksi seikkaa riittävät varmistamaan elintarviketuotannon hygieenisyyden ja auttavat samalla yrityksiä selviytymään oikeudellisista velvollisuuksistaan. Välttämättömänä ennakkoedellytyksenä on myös oltava kansanterveyden suojeleminen.” |
| --- | --- |

4.6.1

”Asetuksen 1 artiklaa voitaisiin muuttaa siten, että vapautus HACCP-vaatimusten soveltamisesta laajennetaan koskemaan myös suosituksen 2003/361/EY sisältämän määritelmän mukaisia elintarvikealan pieniä yrityksiä, kuten leipomoita, lihakauppoja, ruokatavarakauppoja, kojuja, ravintoloita ja baareja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muiden kyseisessä asetuksessa säädettyjen vaatimusten soveltamista. Vapautuksen edellytyksenä on kuitenkin oltava yleisten hygieniasäännösten ja hygieniaa koskevien erityisvaatimusten tinkimätön noudattaminen asetuksen (EY) N:o 852/2004 4 artiklassa mainitulla tavalla sekä henkilöstön kouluttaminen. Nämä kaksi seikkaa riittävät varmistamaan elintarviketuotannon hygieenisyyden ja auttavat samalla yrityksiä selviytymään oikeudellisista velvollisuuksistaan. Välttämättömänä ennakkoedellytyksenä on myös oltava kansanterveyden suojeleminen.”

| 4.6.2 | ”Saadakseen vapautuksen kyseisten vaatimusten noudattamisesta elintarvikealan pienten yritysten, kuten leipomoiden, lihakauppojen, ruokatavarakauppojen, kojujen, ravintoloiden ja baarien, on sen lisäksi, että ne työllistävät edellä mainitun määritelmän mukaan alle 50 henkilöä, täytettävä erityisesti niitä koskeva lisävaatimus, jonka mukaan niiden tuotteiden valmistukseen ei saa (työsalissa tai keittiössä) osallistua enempää kuin 10 työntekijää kussakin työvuorossa.” |
| --- | --- |

4.6.2

”Saadakseen vapautuksen kyseisten vaatimusten noudattamisesta elintarvikealan pienten yritysten, kuten leipomoiden, lihakauppojen, ruokatavarakauppojen, kojujen, ravintoloiden ja baarien, on sen lisäksi, että ne työllistävät edellä mainitun määritelmän mukaan alle 50 henkilöä, täytettävä erityisesti niitä koskeva lisävaatimus, jonka mukaan niiden tuotteiden valmistukseen ei saa (työsalissa tai keittiössä) osallistua enempää kuin 10 työntekijää kussakin työvuorossa.”

Bryssel 30. toukokuuta 2007.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 27.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 175/40 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 175/40

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennuksesta”

KOM(2007) 192 lopullinen — 2007/0066 COD

(2007/C 175/10)

Euroopan unionin neuvosto päätti 11. toukokuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Koska komitea pitää ehdotuksen sisältöä täysin tyydyttävänä eikä sillä ole asiasta huomautettavaa, komitea päätti 30.-31. toukokuuta 2007 pitämässään 436. täysistunnossa (toukokuun 30. päivän kokouksessa) antaa ehdotuksesta myönteisen lausunnon. Äänestyksessä annettiin 162 ääntä puolesta ja 1 vastaan 8:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel 30. toukokuuta 2007.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 27.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 175/40 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 175/40

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi vaarallisten kemikaalien viennistä ja tuonnista”

KOM(2006) 745 lopullinen — 2006/0246 COD

(2007/C 175/11)

Neuvosto päätti 21. joulukuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 133 artiklan ja 175 artiklan 1 kohdan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 8. toukokuuta 2007. Esittelijä oli Antonello Pezzini.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 30.-31. toukokuuta 2007 pitämässään 436. täysistunnossa (toukokuun 30. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 148 ääntä puolesta ja 2 vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on aina suhtautunut myönteisesti siihen, että Euroopan komissio on omaksunut aktiivisen roolin Rotterdamin yleissopimuksen, joka koskee kansainvälisen kaupan kohteina oleville tietyille vaarallisille kemikaaleille ja torjunta-aineille määrätyn ilmoitetun ennakkosuostumuksen menettelyn (PIC) soveltamista, sekä pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskevan Tukholman yleissopimuksen (POP) täytäntöönpanoon ja toteutukseen. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on aina suhtautunut myönteisesti siihen, että Euroopan komissio on omaksunut aktiivisen roolin Rotterdamin yleissopimuksen, joka koskee kansainvälisen kaupan kohteina oleville tietyille vaarallisille kemikaaleille ja torjunta-aineille määrätyn ilmoitetun ennakkosuostumuksen menettelyn (PIC) soveltamista, sekä pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskevan Tukholman yleissopimuksen (POP) täytäntöönpanoon ja toteutukseen.

| 1.2 | Komitea on yhtä mieltä siitä, että komission on noudatettava yhdenmukaista lähestymistapaa ihmisten terveyden ja ympäristön suojelemiseksi tuojamaissa ja erityisesti kehitysmaissa sekä käytettävä kevyitä, selkeitä ja avoimia mekanismeja, jotka perustuvat sujuviin ja yhtenäisiin menettelyihin ja joilla voidaan varmistaa ilman liiallista byrokratiaa ja viiveitä, että vaarallisia kemiallisia aineita tuovat maat saavat niistä riittävästi tietoa. |
| --- | --- |

1.2

Komitea on yhtä mieltä siitä, että komission on noudatettava yhdenmukaista lähestymistapaa ihmisten terveyden ja ympäristön suojelemiseksi tuojamaissa ja erityisesti kehitysmaissa sekä käytettävä kevyitä, selkeitä ja avoimia mekanismeja, jotka perustuvat sujuviin ja yhtenäisiin menettelyihin ja joilla voidaan varmistaa ilman liiallista byrokratiaa ja viiveitä, että vaarallisia kemiallisia aineita tuovat maat saavat niistä riittävästi tietoa.

| 1.3 | Komitea katsoo, että asetukseen (EY) N:o 304/2003, jonka Euroopan yhteisöjen tuomioistuin kumosi virheellisen oikeusperustan vuoksi, ja käsillä olevaan uuteen asetusehdotukseen sisältyvät tiukat säännökset ovat ensiarvoisen tärkeitä yleisen turvallisuuden ja vaarallisten kemiallisten aineiden hallinnan kannalta. |
| --- | --- |

1.3

Komitea katsoo, että asetukseen (EY) N:o 304/2003, jonka Euroopan yhteisöjen tuomioistuin kumosi virheellisen oikeusperustan vuoksi, ja käsillä olevaan uuteen asetusehdotukseen sisältyvät tiukat säännökset ovat ensiarvoisen tärkeitä yleisen turvallisuuden ja vaarallisten kemiallisten aineiden hallinnan kannalta.

| 1.4 | Komitea on tyytyväinen siihen, että komissio aikoo lisätä yhteisön lainsäädännön tehokkuutta ja oikeusvarmuutta asetuksen oikeusperustan korjauksella, joka liittyy läheisesti kesäkuussa 2007 voimaan tulevaan kemikaalilainsäädäntöä koskevaan asetukseen (REACH) (EY) N:o 1907/2006. |
| --- | --- |

1.4

Komitea on tyytyväinen siihen, että komissio aikoo lisätä yhteisön lainsäädännön tehokkuutta ja oikeusvarmuutta asetuksen oikeusperustan korjauksella, joka liittyy läheisesti kesäkuussa 2007 voimaan tulevaan kemikaalilainsäädäntöä koskevaan asetukseen (REACH) (EY) N:o 1907/2006.

| 1.5 | Komitea katsoo, että uudessa asetuksessa tulee säätää soveltamisohjeiden ja tiedotusmateriaalin laatimisen lisäksi ennen kaikkea tulliviranomaisille tarkoitetun, yhteisön normeihin perustuvan koulutuksen järjestämisestä yhdessä komission yksiköiden ja erityisesti yhteisen tutkimuskeskuksen kanssa. |
| --- | --- |

1.5

Komitea katsoo, että uudessa asetuksessa tulee säätää soveltamisohjeiden ja tiedotusmateriaalin laatimisen lisäksi ennen kaikkea tulliviranomaisille tarkoitetun, yhteisön normeihin perustuvan koulutuksen järjestämisestä yhdessä komission yksiköiden ja erityisesti yhteisen tutkimuskeskuksen kanssa.

| 1.5.1 | Komitea korostaa, että pakkausmerkinnöissä ja teknisissä tiedotteissa on käytettävä tuojamaan kieltä. |
| --- | --- |

1.5.1

Komitea korostaa, että pakkausmerkinnöissä ja teknisissä tiedotteissa on käytettävä tuojamaan kieltä.

| 1.6 | ETSK kannattaa mahdollisuutta jatkaa vientiä tilapäisesti samalla kun pyritään edelleen hankkimaan nimenomainen suostumus. |
| --- | --- |

1.6

ETSK kannattaa mahdollisuutta jatkaa vientiä tilapäisesti samalla kun pyritään edelleen hankkimaan nimenomainen suostumus.

| 1.7 | Komitea katsoo, että tullivalvontajärjestelmät sekä tulliviranomaisten ja nimettyjen kansallisten viranomaisten tiivis yhteistyö ovat keskeisiä tekijöitä, jotta ehdotetut mekanismit toimisivat tehokkaalla, asianmukaisella ja avoimella tavalla. |
| --- | --- |

1.7

Komitea katsoo, että tullivalvontajärjestelmät sekä tulliviranomaisten ja nimettyjen kansallisten viranomaisten tiivis yhteistyö ovat keskeisiä tekijöitä, jotta ehdotetut mekanismit toimisivat tehokkaalla, asianmukaisella ja avoimella tavalla.

| 1.8 | Komitea korostaa, että yhdistettyyn nimikkeistöön ehdotettujen parannusten ja erityisen tulliviranomaisille tarkoitetun EDEXIM-tietokannan version kehittämisen lisäksi on huolehdittava järjestelmällisistä ja yhdenmukaisista yhteisön tason tiedotus- ja koulutustoimista. |
| --- | --- |

1.8

Komitea korostaa, että yhdistettyyn nimikkeistöön ehdotettujen parannusten ja erityisen tulliviranomaisille tarkoitetun EDEXIM-tietokannan version kehittämisen lisäksi on huolehdittava järjestelmällisistä ja yhdenmukaisista yhteisön tason tiedotus- ja koulutustoimista.

| 1.8.1 | Tähän liittyen ETSK katsookin, että komission yksiköiden ja erityisesti yhteisen tutkimuskeskuksen taloudelliset ja henkilöstöresurssit ovat riittämättömät, kun otetaan huomioon, että kyseisten tahojen tulisi huolehtia seuraavista tehtävistä:






  — | tiedotus- ja koulutuspakettien sekä ohjeiden laatiminen erilaisille käyttäjäryhmille |
| --- | --- | --- |

1.8.1

Tähän liittyen ETSK katsookin, että komission yksiköiden ja erityisesti yhteisen tutkimuskeskuksen taloudelliset ja henkilöstöresurssit ovat riittämättömät, kun otetaan huomioon, että kyseisten tahojen tulisi huolehtia seuraavista tehtävistä:

—

tiedotus- ja koulutuspakettien sekä ohjeiden laatiminen erilaisille käyttäjäryhmille

| — | asianmukaisten käyttöturvallisuustiedotteiden laatiminen väli- ja loppukäyttäjille ja erityisesti työntekijöille |
| --- | --- |

—

asianmukaisten käyttöturvallisuustiedotteiden laatiminen väli- ja loppukäyttäjille ja erityisesti työntekijöille

| — | tiedotus ja tekninen apu tuojamaille ja erityisesti kehitysmaille sekä siirtymätalousmaille |
| --- | --- |

—

tiedotus ja tekninen apu tuojamaille ja erityisesti kehitysmaille sekä siirtymätalousmaille

| — | kansalaisten tietämyksen lisääminen olemassaolevista riskeistä ja niiden torjumisesta. |
| --- | --- |

—

kansalaisten tietämyksen lisääminen olemassaolevista riskeistä ja niiden torjumisesta.

2.   Perustelut

| 2.1 | Komitea kannattaa jo aiemmin antamassaan lausunnossa (1) Rotterdamin yleissopimuksen (2) mukaisia tavoitteita ja mekanismeja. Sopimuksella perustettiin ennakkosuostumusmenettely vaarallisten kemiallisten aineiden viennille ja tuonnille sekä parannettiin tiedonsaantia ja teknisen avun tarjontaa kehitysmaille. |
| --- | --- |

2.1

Komitea kannattaa jo aiemmin antamassaan lausunnossa (1) Rotterdamin yleissopimuksen (2) mukaisia tavoitteita ja mekanismeja. Sopimuksella perustettiin ennakkosuostumusmenettely vaarallisten kemiallisten aineiden viennille ja tuonnille sekä parannettiin tiedonsaantia ja teknisen avun tarjontaa kehitysmaille.

| 2.2 | Komitea oli jäsenvaltioiden kanssa samaa mieltä siitä, että ”on syytä mennä yleissopimuksen määräyksiä pidemmälle, jotta kehitysmaille voitaisiin tarjota täysimääräistä tukea” (3). |
| --- | --- |

2.2

Komitea oli jäsenvaltioiden kanssa samaa mieltä siitä, että ”on syytä mennä yleissopimuksen määräyksiä pidemmälle, jotta kehitysmaille voitaisiin tarjota täysimääräistä tukea” (3).

| 2.3 | Vaarallisten kemiallisten aineiden vientiä ja tuontia sääntelevä asetus (EY) N:o 304/2003 hyväksyttiin 18. tammikuuta 2003 ja se tuli voimaan 7. maaliskuuta 2003. Asetuksen tärkeimpänä tavoitteena oli panna täytäntöön Rotterdamin yleissopimus kansainvälisen kaupan kohteina olevia tiettyjä vaarallisia kemikaaleja ja torjunta-aineita koskevan ilmoitetun ennakkosuostumuksen menettelyn osalta. |
| --- | --- |

2.3

Vaarallisten kemiallisten aineiden vientiä ja tuontia sääntelevä asetus (EY) N:o 304/2003 hyväksyttiin 18. tammikuuta 2003 ja se tuli voimaan 7. maaliskuuta 2003. Asetuksen tärkeimpänä tavoitteena oli panna täytäntöön Rotterdamin yleissopimus kansainvälisen kaupan kohteina olevia tiettyjä vaarallisia kemikaaleja ja torjunta-aineita koskevan ilmoitetun ennakkosuostumuksen menettelyn osalta.

| 2.3.1 | Kyseinen asetus sisälsi kuitenkin säännöksiä, jotka menivät yleissopimuksen määräyksiä pidemmälle. |
| --- | --- |

2.3.1

Kyseinen asetus sisälsi kuitenkin säännöksiä, jotka menivät yleissopimuksen määräyksiä pidemmälle.

| 2.4 | Asetuksessa säädetään, että siinä mainitun kemiallisen aineen viejän on ilmoitettava viennistä nimetylle kansalliselle viranomaiselle ennen tuotteen viennin aloittamista. Kun ilmoitus on todettu asianmukaiseksi, se lähetetään edelleen komissioon. Tämä rekisteröi sen EDEXIM-tietokantaan yhteisön vienti-ilmoituksena, jossa mainitaan tuote ja tuojamaa. |
| --- | --- |

2.4

Asetuksessa säädetään, että siinä mainitun kemiallisen aineen viejän on ilmoitettava viennistä nimetylle kansalliselle viranomaiselle ennen tuotteen viennin aloittamista. Kun ilmoitus on todettu asianmukaiseksi, se lähetetään edelleen komissioon. Tämä rekisteröi sen EDEXIM-tietokantaan yhteisön vienti-ilmoituksena, jossa mainitaan tuote ja tuojamaa.

| 2.5 | Samoin toimitaan, kun kolmannesta maasta peräisin oleva kemiallinen aine tuodaan yhteisön alueelle: komissio saa siitä asiaankuuluvan vienti-ilmoituksen, ilmoittaa sen vastaanottamisesta ja rekisteröi tiedon EDEXIM-tietokantaan. |
| --- | --- |

2.5

Samoin toimitaan, kun kolmannesta maasta peräisin oleva kemiallinen aine tuodaan yhteisön alueelle: komissio saa siitä asiaankuuluvan vienti-ilmoituksen, ilmoittaa sen vastaanottamisesta ja rekisteröi tiedon EDEXIM-tietokantaan.

| 2.6 | Yleisellä tasolla komissio on vastuussa asetuksen asianmukaisesta soveltamisesta, ja näin ollen sen tulee hallinnoida vienti- ja tuonti-ilmoituksia. |
| --- | --- |

2.6

Yleisellä tasolla komissio on vastuussa asetuksen asianmukaisesta soveltamisesta, ja näin ollen sen tulee hallinnoida vienti- ja tuonti-ilmoituksia.

| 2.7 | Tällä hetkellä EU:n vienti-ilmoitusmenettelyä sovelletaan noin 130 kemialliseen aineeseen ja kemikaaliryhmään/yhdisteeseen, jotka on mainittu asetuksen (EY) 304/2003 liitteessä I olevassa 1 osassa (4). |
| --- | --- |

2.7

Tällä hetkellä EU:n vienti-ilmoitusmenettelyä sovelletaan noin 130 kemialliseen aineeseen ja kemikaaliryhmään/yhdisteeseen, jotka on mainittu asetuksen (EY) 304/2003 liitteessä I olevassa 1 osassa (4).

| 2.8 | Myös pakkauksista ja pakkausmerkinnöistä on annettu selkeitä vaatimuksia. |
| --- | --- |

2.8

Myös pakkauksista ja pakkausmerkinnöistä on annettu selkeitä vaatimuksia.

| 2.9 | Asetuksessa EY/304/2003 säädetään myös rikkomustapauksissa sovellettavasta seuraamusjärjestelmästä sekä todetaan, että seuraamusten on oltava ”tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia” ja että jäsenvaltioiden tulee määrätä niistä. |
| --- | --- |

2.9

Asetuksessa EY/304/2003 säädetään myös rikkomustapauksissa sovellettavasta seuraamusjärjestelmästä sekä todetaan, että seuraamusten on oltava ”tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia” ja että jäsenvaltioiden tulee määrätä niistä.

| 2.9.1 | Lisäksi 18. joulukuuta 2006 hyväksyttiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1907/2006, joka koskee kemikaalien rekisteröintiä, arviointia, lupamenettelyjä ja rajoittamista (REACH) ja joka tulee voimaan 1. kesäkuuta 2007 (5). |
| --- | --- |

2.9.1

Lisäksi 18. joulukuuta 2006 hyväksyttiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1907/2006, joka koskee kemikaalien rekisteröintiä, arviointia, lupamenettelyjä ja rajoittamista (REACH) ja joka tulee voimaan 1. kesäkuuta 2007 (5).

| 2.10 | Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on asioissa C-94/03 ja C-178/03 annetuissa tuomioissaan (kumpikin annettu 10. tammikuuta 2006) vahvistanut, että asetuksen (EY) N:o 304/2003 oikeusperustana olisi pitänyt olla EY:n perustamissopimuksen 175 artiklan lisäksi myös sopimuksen 133 artikla, ja sen vuoksi asetus kumottiin. Tuomioistuin päätti kuitenkin myös, että asetuksen vaikutukset on säilytettävä siihen saakka, kunnes kohtuullisen ajan kuluessa annetaan uusi asetus, jolla on asianmukainen oikeusperusta. |
| --- | --- |

2.10

Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on asioissa C-94/03 ja C-178/03 annetuissa tuomioissaan (kumpikin annettu 10. tammikuuta 2006) vahvistanut, että asetuksen (EY) N:o 304/2003 oikeusperustana olisi pitänyt olla EY:n perustamissopimuksen 175 artiklan lisäksi myös sopimuksen 133 artikla, ja sen vuoksi asetus kumottiin. Tuomioistuin päätti kuitenkin myös, että asetuksen vaikutukset on säilytettävä siihen saakka, kunnes kohtuullisen ajan kuluessa annetaan uusi asetus, jolla on asianmukainen oikeusperusta.

| 2.11 | Asetuksen (EY) N:o 304/2003 21 artiklan mukaisessa kertomuksessa vuosilta 2003-2005 (6), joka esitettiin 30. marraskuuta 2006, tarkastellaan seuraavia näkökohtia:






  — | asetuksen täytäntöönpanon vaihe |
| --- | --- | --- |

2.11

Asetuksen (EY) N:o 304/2003 21 artiklan mukaisessa kertomuksessa vuosilta 2003-2005 (6), joka esitettiin 30. marraskuuta 2006, tarkastellaan seuraavia näkökohtia:

—

asetuksen täytäntöönpanon vaihe

| — | menettelyvaiheissa ilmenneet ongelmat |
| --- | --- |

—

menettelyvaiheissa ilmenneet ongelmat

| — | tehokkuuden parantamiseksi tarvittavat muutokset. |
| --- | --- |

—

tehokkuuden parantamiseksi tarvittavat muutokset.

| 2.12 | Kaikilla jäsenvaltioilla on nykyään tarvittava lainsäädäntö ja hallintojärjestelmät asetuksen täytäntöönpanoa varten. Tähän mennessä on annettu 2 273 vienti-ilmoitusta (joista yli 80 prosenttia on peräisin Saksasta, Yhdistyneestä kuningaskunnasta, Alankomaista, Ranskasta ja Espanjasta) ja tuojamaiden määrä on kasvanut 70:stä 101:een vuodesta 2003 vuoteen 2005. |
| --- | --- |

2.12

Kaikilla jäsenvaltioilla on nykyään tarvittava lainsäädäntö ja hallintojärjestelmät asetuksen täytäntöönpanoa varten. Tähän mennessä on annettu 2 273 vienti-ilmoitusta (joista yli 80 prosenttia on peräisin Saksasta, Yhdistyneestä kuningaskunnasta, Alankomaista, Ranskasta ja Espanjasta) ja tuojamaiden määrä on kasvanut 70:stä 101:een vuodesta 2003 vuoteen 2005.

| 2.13 | Järjestelmän kriittinen kohta on tullivalvonta: nimettyjen kansallisten viranomaisten ja tulliviranomaisten entistä tiiviimpi yhteistyö, säännöllinen tiedonvaihto ja määräysten selventäminen on välttämätöntä. Tämä koskee erityisesti viejien erityisvelvoitteita samoin kuin yhdistetyn nimikkeistön ja Euroopan yhteisön yhtenäistetyn tullitariffin valvontaan tarkoitettujen välineiden kehittämistä. |
| --- | --- |

2.13

Järjestelmän kriittinen kohta on tullivalvonta: nimettyjen kansallisten viranomaisten ja tulliviranomaisten entistä tiiviimpi yhteistyö, säännöllinen tiedonvaihto ja määräysten selventäminen on välttämätöntä. Tämä koskee erityisesti viejien erityisvelvoitteita samoin kuin yhdistetyn nimikkeistön ja Euroopan yhteisön yhtenäistetyn tullitariffin valvontaan tarkoitettujen välineiden kehittämistä.

| 2.14 | Komitea on yhtä mieltä siitä, että komission on noudatettava yhdenmukaista lähestymistapaa ihmisten terveyden ja ympäristön suojelemiseksi tuojamaissa ja erityisesti kehitysmaissa ja käytettävä kevyitä, selkeitä ja avoimia mekanismeja, jotka perustuvat sujuviin ja yhtenäisiin menettelyihin ja joilla voidaan varmistaa ilman liiallista byrokratiaa ja viiveitä, että EU:sta vaarallisia kemiallisia aineita tuovat maat saavat niistä riittävästi tietoa. |
| --- | --- |

2.14

Komitea on yhtä mieltä siitä, että komission on noudatettava yhdenmukaista lähestymistapaa ihmisten terveyden ja ympäristön suojelemiseksi tuojamaissa ja erityisesti kehitysmaissa ja käytettävä kevyitä, selkeitä ja avoimia mekanismeja, jotka perustuvat sujuviin ja yhtenäisiin menettelyihin ja joilla voidaan varmistaa ilman liiallista byrokratiaa ja viiveitä, että EU:sta vaarallisia kemiallisia aineita tuovat maat saavat niistä riittävästi tietoa.

3.   Komission ehdotus

| 3.1 | Sen lisäksi, että komission ehdotuksella uudeksi asetukseksi korjataan asetuksen (EY) N:o 304/2003 kumoamiseen johtanut oikeusperustaa koskeva ongelma, se sisältää seuraavanlaisia muutoksia:






  — | uusi oikeusperusta |
| --- | --- | --- |

3.1

Sen lisäksi, että komission ehdotuksella uudeksi asetukseksi korjataan asetuksen (EY) N:o 304/2003 kumoamiseen johtanut oikeusperustaa koskeva ongelma, se sisältää seuraavanlaisia muutoksia:

—

uusi oikeusperusta

| — | uusia määrittelyjä; ”viejän” määritelmää on laajennettava ja ”valmisteen” määritelmää tarkistettava |
| --- | --- |

—

uusia määrittelyjä; ”viejän” määritelmää on laajennettava ja ”valmisteen” määritelmää tarkistettava

| — | uusi nimenomaista suostumusta koskeva menettely |
| --- | --- |

—

uusi nimenomaista suostumusta koskeva menettely

| — | tullivalvonnan vahvistaminen ja tiukentaminen |
| --- | --- |

—

tullivalvonnan vahvistaminen ja tiukentaminen

| — | uudet komiteamenettelyä koskevat säännöt (7). |
| --- | --- |

—

uudet komiteamenettelyä koskevat säännöt (7).

4.   Yleiset huomiot

| 4.1 | Komitea antaa täyden tukensa kestävän kehityksen edistämiseen tähtääville yhteisön strategioille, joihin sisältyy vapaaehtoinen kehys SAICM (8). Samalla se korostaa, että kemiallisten aineiden hallinnoinnissa on noudatettava ennaltaehkäisevää lähestymistapaa, jotta kemikaalien mahdolliset kielteiset vaikutukset ihmisten terveyteen ja ympäristöön voidaan estää. Komitea on jo useaan otteeseen painottanut tätä näkökohtaa REACH-lainsäädäntöä koskevissa lausunnoissaan (9). |
| --- | --- |

4.1

Komitea antaa täyden tukensa kestävän kehityksen edistämiseen tähtääville yhteisön strategioille, joihin sisältyy vapaaehtoinen kehys SAICM (8). Samalla se korostaa, että kemiallisten aineiden hallinnoinnissa on noudatettava ennaltaehkäisevää lähestymistapaa, jotta kemikaalien mahdolliset kielteiset vaikutukset ihmisten terveyteen ja ympäristöön voidaan estää. Komitea on jo useaan otteeseen painottanut tätä näkökohtaa REACH-lainsäädäntöä koskevissa lausunnoissaan (9).

| 4.2 | Näin ollen ETSK tukee REACH-järjestelmän käyttöönottoa ja erityisesti kemikaaleja koskevien asiakirjojen toimittamisvastuun siirtämistä valmistaja-, maahantuoja- tai käyttäjäyrityksille kemiallisten aineiden rekisteröintiä ja alustavaa riskienarviointia varten. ETSK suhtautuukin myönteisesti eurooppalaisen rekisteröintijärjestelmän sekä sitä hoitavan yhteisön viraston perustamiseen (10). |
| --- | --- |

4.2

Näin ollen ETSK tukee REACH-järjestelmän käyttöönottoa ja erityisesti kemikaaleja koskevien asiakirjojen toimittamisvastuun siirtämistä valmistaja-, maahantuoja- tai käyttäjäyrityksille kemiallisten aineiden rekisteröintiä ja alustavaa riskienarviointia varten. ETSK suhtautuukin myönteisesti eurooppalaisen rekisteröintijärjestelmän sekä sitä hoitavan yhteisön viraston perustamiseen (10).

| 4.2.1 | ETSK kehottaa komissiota tarkistamaan vaarallisia kemikaaleja koskevien säännösten mukaisiin asiakirjoihin sisältyvää ihmisten terveydelle ja ympäristölle vaarallisten aineiden luetteloa ja korvaamaan vaaralliset kemikaalit vähemmän vaarallisilla aineilla ja valmisteilla, mikäli tutkimuksen ja teknisen innovaation ansiosta niille on löydetty testattuja ja konkreettisia vaihtoehtoja. |
| --- | --- |

4.2.1

ETSK kehottaa komissiota tarkistamaan vaarallisia kemikaaleja koskevien säännösten mukaisiin asiakirjoihin sisältyvää ihmisten terveydelle ja ympäristölle vaarallisten aineiden luetteloa ja korvaamaan vaaralliset kemikaalit vähemmän vaarallisilla aineilla ja valmisteilla, mikäli tutkimuksen ja teknisen innovaation ansiosta niille on löydetty testattuja ja konkreettisia vaihtoehtoja.

| 4.3 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on aina suhtautunut myönteisesti siihen, että Euroopan komissio on omaksunut aktiivisen roolin Rotterdamin yleissopimuksen, joka koskee kansainvälisen kaupan kohteina oleville tietyille vaarallisille kemikaaleille ja torjunta-aineille määrätyn ilmoitetun ennakkosuostumuksen menettelyn (PIC) soveltamista, sekä pysyviä orgaanisia yhdisteitä (POP) koskevan Tukholman yleissopimuksen, jonka tarkoituksena on vähentää tiettyjen kemiallisten aineiden, muun muassa yhdeksän erilaisen torjunta-aineen, tuotantoa ja käyttöä, täytäntöönpanoon ja toteutukseen. Komitea on ilmaissut kantansa näistä kysymyksistä äskettäin antamassaan lausunnossa (11). |
| --- | --- |

4.3

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on aina suhtautunut myönteisesti siihen, että Euroopan komissio on omaksunut aktiivisen roolin Rotterdamin yleissopimuksen, joka koskee kansainvälisen kaupan kohteina oleville tietyille vaarallisille kemikaaleille ja torjunta-aineille määrätyn ilmoitetun ennakkosuostumuksen menettelyn (PIC) soveltamista, sekä pysyviä orgaanisia yhdisteitä (POP) koskevan Tukholman yleissopimuksen, jonka tarkoituksena on vähentää tiettyjen kemiallisten aineiden, muun muassa yhdeksän erilaisen torjunta-aineen, tuotantoa ja käyttöä, täytäntöönpanoon ja toteutukseen. Komitea on ilmaissut kantansa näistä kysymyksistä äskettäin antamassaan lausunnossa (11).

| 4.4 | Komitea katsoo, että asetukseen (EY) N:o 304/2003, jonka Euroopan yhteisöjen tuomioistuin kumosi virheellisen oikeusperustan vuoksi, ja käsillä olevaan uuteen asetusehdotukseen sisältyvät tiukat säännökset (12) ovat ensiarvoisen tärkeitä yleisen turvallisuuden ja vaarallisten kemiallisten aineiden hallinnan kannalta. |
| --- | --- |

4.4

Komitea katsoo, että asetukseen (EY) N:o 304/2003, jonka Euroopan yhteisöjen tuomioistuin kumosi virheellisen oikeusperustan vuoksi, ja käsillä olevaan uuteen asetusehdotukseen sisältyvät tiukat säännökset (12) ovat ensiarvoisen tärkeitä yleisen turvallisuuden ja vaarallisten kemiallisten aineiden hallinnan kannalta.

| 4.5 | Lisäksi komitea katsoo, että asetukseen on syytä tehdä muutoksia vuosilta 2003-2005 annetussa kertomuksessa esiintulleiden toiminnallisten puutteiden ja toteuttamisongelmien korjaamiseksi. |
| --- | --- |

4.5

Lisäksi komitea katsoo, että asetukseen on syytä tehdä muutoksia vuosilta 2003-2005 annetussa kertomuksessa esiintulleiden toiminnallisten puutteiden ja toteuttamisongelmien korjaamiseksi.

| 4.6 | Komitea onkin tyytyväinen komission aikomukseen lisätä yhteisön lainsäädännön tehokkuutta, selkeyttä, avoimuutta ja oikeusvarmuutta sekä viejä- että tuojamaissa samalla kun asetuksen oikeusperusta korjataan EY-tuomioistuimen tuomion mukaiseksi (kysymys, josta komitea on jo ilmaissut kantansa (13)). |
| --- | --- |

4.6

Komitea onkin tyytyväinen komission aikomukseen lisätä yhteisön lainsäädännön tehokkuutta, selkeyttä, avoimuutta ja oikeusvarmuutta sekä viejä- että tuojamaissa samalla kun asetuksen oikeusperusta korjataan EY-tuomioistuimen tuomion mukaiseksi (kysymys, josta komitea on jo ilmaissut kantansa (13)).

| 4.7 | ETSK katsoo, että ehdotetun uuden asetuksen oikeusvarmuuden, yksiselitteisyyden ja avoimuuden varmistamiseksi on syytä tarkentaa käsitteiden ”viejä”, ”valmiste” ja ”PIC-menettelyä edellyttävä kemikaali” määrittelyjä. |
| --- | --- |

4.7

ETSK katsoo, että ehdotetun uuden asetuksen oikeusvarmuuden, yksiselitteisyyden ja avoimuuden varmistamiseksi on syytä tarkentaa käsitteiden ”viejä”, ”valmiste” ja ”PIC-menettelyä edellyttävä kemikaali” määrittelyjä.

| 4.8 | Yksinkertaistamisprosessin edistämiseksi, byrokratian vähentämiseksi ja ajan säästämiseksi ETSK kannattaa mahdollisuutta jatkaa vientiä tilapäisesti samalla kun pyritään edelleen hankkimaan nimenomainen suostumus sekä mahdollisuutta poiketa vaatimuksista, kun kemikaaleja viedään OECD-maihin. |
| --- | --- |

4.8

Yksinkertaistamisprosessin edistämiseksi, byrokratian vähentämiseksi ja ajan säästämiseksi ETSK kannattaa mahdollisuutta jatkaa vientiä tilapäisesti samalla kun pyritään edelleen hankkimaan nimenomainen suostumus sekä mahdollisuutta poiketa vaatimuksista, kun kemikaaleja viedään OECD-maihin.

| 4.9 | Komitea korostaa myös, että on tärkeää kanavoida suostumusta koskevat pyynnöt ja niiden säännöllinen tarkastelu komission kautta tarpeettomien päällekkäisyyksien ja kaksinkertaisen työn sekä väärinkäsityksien ja sekaannusten välttämiseksi tuojamaissa. Komitea katsoo, että työstä vastaavilla komission yksiköillä ja etenkin yhteisellä tutkimuskeskuksella on oltava käytettävissään riittävät taloudelliset ja henkilöstöresurssit myös yhdenmukaisen tiedotus- ja koulutusmateriaalin sekä eri käyttäjäryhmille tarkoitettujen ohjeiden ja käyttöturvallisuustiedotteiden laatimiseksi. Lisäksi niiden on kommunikoitava tuojamaiden ja erityisesti kehitysmaiden kanssa tuonti- ja vienti-ilmoituksiin liittyvien ongelmien yksilöimiseksi ja ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

4.9

Komitea korostaa myös, että on tärkeää kanavoida suostumusta koskevat pyynnöt ja niiden säännöllinen tarkastelu komission kautta tarpeettomien päällekkäisyyksien ja kaksinkertaisen työn sekä väärinkäsityksien ja sekaannusten välttämiseksi tuojamaissa. Komitea katsoo, että työstä vastaavilla komission yksiköillä ja etenkin yhteisellä tutkimuskeskuksella on oltava käytettävissään riittävät taloudelliset ja henkilöstöresurssit myös yhdenmukaisen tiedotus- ja koulutusmateriaalin sekä eri käyttäjäryhmille tarkoitettujen ohjeiden ja käyttöturvallisuustiedotteiden laatimiseksi. Lisäksi niiden on kommunikoitava tuojamaiden ja erityisesti kehitysmaiden kanssa tuonti- ja vienti-ilmoituksiin liittyvien ongelmien yksilöimiseksi ja ratkaisemiseksi.

| 4.9.1 | Komitea tiedostaa vaarallisista kemikaaleista johtuvien työtapaturmien vakavuuden ja ottaen huomioon myös aiheeseen liittyvät kansainvälisen työjärjestön ILO:n yleissopimukset (14) korostaa, että pakkausmerkinnöissä ja teknisissä käyttöturvallisuustiedotteissa on käytettävä tuojamaan kieltä. Tämä palvelee erityisesti maataloudessa ja pk-yrityksissä toimivien väli- ja loppukäyttäjien etua. |
| --- | --- |

4.9.1

Komitea tiedostaa vaarallisista kemikaaleista johtuvien työtapaturmien vakavuuden ja ottaen huomioon myös aiheeseen liittyvät kansainvälisen työjärjestön ILO:n yleissopimukset (14) korostaa, että pakkausmerkinnöissä ja teknisissä käyttöturvallisuustiedotteissa on käytettävä tuojamaan kieltä. Tämä palvelee erityisesti maataloudessa ja pk-yrityksissä toimivien väli- ja loppukäyttäjien etua.

| 4.10 | Komitea katsoo, että tullivalvontajärjestelmät sekä tulliviranomaisten ja nimettyjen kansallisten viranomaisten välinen tiivis yhteistyö ovat asetuksen soveltamisen kannalta keskeisiä tekijöitä, jotta ehdotetut mekanismit toimisivat tehokkaalla, asianmukaisella ja avoimella tavalla. Yhdistettyyn nimikkeistöön sisällytettävien ”varoitussignaalien” ja erityisen tulliviranomaisille tarkoitetun EDEXIM-tietokannan version kehittämisen lisäksi on huolehdittava järjestelmällisistä ja yhdenmukaisista yhteisön tason tiedotus- ja koulutustoimista. |
| --- | --- |

4.10

Komitea katsoo, että tullivalvontajärjestelmät sekä tulliviranomaisten ja nimettyjen kansallisten viranomaisten välinen tiivis yhteistyö ovat asetuksen soveltamisen kannalta keskeisiä tekijöitä, jotta ehdotetut mekanismit toimisivat tehokkaalla, asianmukaisella ja avoimella tavalla. Yhdistettyyn nimikkeistöön sisällytettävien ”varoitussignaalien” ja erityisen tulliviranomaisille tarkoitetun EDEXIM-tietokannan version kehittämisen lisäksi on huolehdittava järjestelmällisistä ja yhdenmukaisista yhteisön tason tiedotus- ja koulutustoimista.

| 4.11 | Komitea katsoo, että uudessa asetuksessa on säädettävä sekä soveltamisohjeiden ja tiedotusmateriaalin laatimisesta että yhteisön normeihin perustuvien koulutustoimien käynnistämisestä erityisesti uusia jäsenvaltioita ajatellen. |
| --- | --- |

4.11

Komitea katsoo, että uudessa asetuksessa on säädettävä sekä soveltamisohjeiden ja tiedotusmateriaalin laatimisesta että yhteisön normeihin perustuvien koulutustoimien käynnistämisestä erityisesti uusia jäsenvaltioita ajatellen.

Bryssel 30. toukokuuta 2007.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  ETSK:n 20.6.2002 antama lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston asetukseksi vaarallisten kemikaalien viennistä ja tuonnista”, EYVL C 241, 7.10.2002, s. 50.

1

(2)  Rotterdamin yleissopimuksella, joka allekirjoitettiin 11. syyskuuta 1998 ja joka tuli voimaan 24. helmikuuta 2004, säännellään tiettyjen vaarallisten kemikaalien ja torjunta-aineiden vientiä ja tuontia. Sopimuksen pääperiaatteena on ilmoitetun ennakkosuostumuksen menettely (prior informed consent, PIC), joka koskee kemikaalien tuojia. Nykyään yleissopimuksessa määrättyä PIC-menettelyä sovelletaan yli 30 kemikaaliin.

2

prior informed consent

(3)  Ks. alaviitteessä 1 mainittu lausunto.

3

(4)  Muutettu myöhemmin komission asetuksella (EY) N:o 777/2006.

4

(5)  Ks. ITACA, n:o 3 (joulukuu 2006), s. 8, Rooma, Sergio Gigli.

5

(6)  Ks. KOM(2006) 747, 30. marraskuuta 2006.

6

(7)  Ks. päätös 1999/468/EY, muutettu heinäkuussa 2006.

7

(8)  SAICM, Strategic Approach to International Chemicals Management, UNEP.

8

Strategic Approach to International Chemicals Management

(9)  Ks. ETSK:n lausunnot 524/2004 ja 850/2005 kemiallisia aineita koskevasta lainsäädännöstä (REACH). EYVL C 112, 30.4.2004 ja EYVL C 294, 25.11.2005.

9

(10)  Vrt. ETSK:n lausunto CESE 524/2004, kohta 3.1., EYVL C 112, 30.4.2004.

10

(11)  Ks. lausunto CESE 23/2007 (NAT/331). EYVL C 93, 27.4.2007.

11

(12)  Yhteisön säännösten mukaan jokaisen EU:ssa kielletyn tai ankaran sääntelyn kohteena olevan kemikaalin tai torjunta-aineen tai niitä sisältävien yhdisteiden viennistä on tehtävä ilmoitus ja sille on saatava tuojamaan nimenomainen suostumus.Tämä koskee kemikaaleja, jotka täyttävät PIC-ilmoitusmenettelyn edellytykset, vaikka ne eivät kuulu yleissopimuksen soveltamisalaan eivätkä vielä kuulu PIC-menettelyä edellyttäviin kemikaaleihin.

12

(13)  Ks. alaviite 1, kohta 5.10.

13

(14)  Ks. ILO:n kansainvälinen yleissopimus nro 170 vuodelta 1990 työturvallisuudesta kemikaaleja käytettäessä, artiklat 7 ja 8, ja ILO:n kansainvälinen yleissopimus nro 174 vuodelta 1993 suuronnettomuuksien torjunnasta teollisuudessa, artiklat 9,10 ja 22.

14

---

| 27.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 175/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 175/44

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta”

KOM(2006) 388 lopullinen — 2006/0136 COD

(2007/C 175/12)

Neuvosto päätti 15. syyskuuta 2006 pyytää Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 37 artiklan 2 kohdan ja 152 artiklan 4 kohdan b alakohdan nojalla Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 8. toukokuuta 2007. Esittelijä oli Frank van Oorschot.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 30.-31. toukokuuta 2007 pitämässään 436. täysistunnossa (toukokuun 31. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 65 puolesta, 1 vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Tiivistelmä päätelmistä ja suosituksista

| 1.1 | ETSK pitää tervetulleena Euroopan komission ehdotusta kasvinsuojeluaineiden (maatalouden ja puutarhanviljelyn tarpeisiin tarkoitettujen, sienitautien, hyönteisten tai rikkakasvien torjunta-aineiden) markkinoille saattamista koskevaksi uudeksi asetukseksi. |
| --- | --- |

1.1

ETSK pitää tervetulleena Euroopan komission ehdotusta kasvinsuojeluaineiden (maatalouden ja puutarhanviljelyn tarpeisiin tarkoitettujen, sienitautien, hyönteisten tai rikkakasvien torjunta-aineiden) markkinoille saattamista koskevaksi uudeksi asetukseksi.

| 1.2 | Hyvien ja turvallisten kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisen lisäksi ensisijaisen tärkeää on myös kyseisten aineiden kestävä ja turvallinen käyttö. ETSK pitää siis tervetulleena, että Euroopan komissio on yhtä aikaa puheena olevan asetusehdotuksen kanssa ehdottanut myös direktiiviä, jolla on tarkoitus säätää kasvinsuojeluaineiden kestävästä käytöstä. |
| --- | --- |

1.2

Hyvien ja turvallisten kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisen lisäksi ensisijaisen tärkeää on myös kyseisten aineiden kestävä ja turvallinen käyttö. ETSK pitää siis tervetulleena, että Euroopan komissio on yhtä aikaa puheena olevan asetusehdotuksen kanssa ehdottanut myös direktiiviä, jolla on tarkoitus säätää kasvinsuojeluaineiden kestävästä käytöstä.

| 1.3 | ETSK toteaa, että ehdotuksen johdanto-osassa painotetaan vahvasti kasvinsuojeluaineiden kielteisten, ihmisiin ja ympäristöön kohdistuvien vaikutusten estämistä ja rajoittamista. Komitea pitää oleellisena, että kasvinsuojeluaineiden kielteiset vaikutukset ihmisiin ja ympäristöön vältetään. Komitea muistuttaa kuitenkin, että kestävyysperiaatteiden mukaisessa toimintamallissa on otettava tasapuolisesti huomioon myös taloudelliset näkökohdat. Valtaosa nykyajan kuluttajista on enenevästi kiinnostunut luomutuotteista, mutta samalla etenkin korkealaatuisista tuotteista, joiden on lisäksi oltava saatavissa ympäri vuoden ja kohtuulliseen hintaan. Tässä yhteydessä ehdottomasti tärkeintä on tuotteen turvallisuus kuluttajalle. Tämä asettaa suuria haasteita maataloustuotteiden arvoketjulle. Hyvien ja turvallisten kasvinsuojeluaineiden riittävä saatavuus on näin ollen välttämätöntä. |
| --- | --- |

1.3

ETSK toteaa, että ehdotuksen johdanto-osassa painotetaan vahvasti kasvinsuojeluaineiden kielteisten, ihmisiin ja ympäristöön kohdistuvien vaikutusten estämistä ja rajoittamista. Komitea pitää oleellisena, että kasvinsuojeluaineiden kielteiset vaikutukset ihmisiin ja ympäristöön vältetään. Komitea muistuttaa kuitenkin, että kestävyysperiaatteiden mukaisessa toimintamallissa on otettava tasapuolisesti huomioon myös taloudelliset näkökohdat. Valtaosa nykyajan kuluttajista on enenevästi kiinnostunut luomutuotteista, mutta samalla etenkin korkealaatuisista tuotteista, joiden on lisäksi oltava saatavissa ympäri vuoden ja kohtuulliseen hintaan. Tässä yhteydessä ehdottomasti tärkeintä on tuotteen turvallisuus kuluttajalle. Tämä asettaa suuria haasteita maataloustuotteiden arvoketjulle. Hyvien ja turvallisten kasvinsuojeluaineiden riittävä saatavuus on näin ollen välttämätöntä.

| 1.4 | ETSK on huolestunut sellaisten hyväksymiskriteereiden käyttöönotosta, jotka perustuvat kasvinsuojeluaineiden tehoaineiden ominaisuuksiin, sekä kyseisen menettelytavan seurauksista uusien ja entistä parempien tuotteiden kehittämistä ajatellen. Kriteerien tiukka soveltaminen voi johtaa sellaisen aineen hylkäämiseen, jolta jää ainoastaan yksi kriteeri täyttämättä mutta joka tarjoaa parannuksia kaikkien muiden kriteerien suhteen. ETSK kannattaa riskinarviointia, jossa otetaan vahvemmin huomioon sekä todelliset käyttötavat että altistuminen. |
| --- | --- |

1.4

ETSK on huolestunut sellaisten hyväksymiskriteereiden käyttöönotosta, jotka perustuvat kasvinsuojeluaineiden tehoaineiden ominaisuuksiin, sekä kyseisen menettelytavan seurauksista uusien ja entistä parempien tuotteiden kehittämistä ajatellen. Kriteerien tiukka soveltaminen voi johtaa sellaisen aineen hylkäämiseen, jolta jää ainoastaan yksi kriteeri täyttämättä mutta joka tarjoaa parannuksia kaikkien muiden kriteerien suhteen. ETSK kannattaa riskinarviointia, jossa otetaan vahvemmin huomioon sekä todelliset käyttötavat että altistuminen.

| 1.5 | ETSK:n mielestä vyöhykekohtaisen hyväksymisen ja vastavuoroisen tunnustamisen järjestelmä on ensimmäinen askel kohti lupamenettelyiden täydellistä yhdenmukaistamista EU:ssa. ETSK ehdottaa, että mahdollistetaan lupien vastavuoroinen tunnustaminen myös vyöhykerajojen yli, mikäli kyse on (naapuri)maista, joissa on samankaltaiset ilmastolliset ja maataloustuotannolliset olosuhteet. |
| --- | --- |

1.5

ETSK:n mielestä vyöhykekohtaisen hyväksymisen ja vastavuoroisen tunnustamisen järjestelmä on ensimmäinen askel kohti lupamenettelyiden täydellistä yhdenmukaistamista EU:ssa. ETSK ehdottaa, että mahdollistetaan lupien vastavuoroinen tunnustaminen myös vyöhykerajojen yli, mikäli kyse on (naapuri)maista, joissa on samankaltaiset ilmastolliset ja maataloustuotannolliset olosuhteet.

| 1.6 | ETSK kannattaa korvaavia aineita sisältävien kasvinsuojeluaineiden vertailevan arvioinnin periaatetta. Komitea toivoo kuitenkin korvattavien aineiden kohdalla arviointitiheyden harventamista ja normaalin tietosuojan soveltamista, jotta voitaisiin taata teollisuuden valmius investoida tällaisiin aineisiin ja näin välttää maataloustuotannon pullonkauloja. |
| --- | --- |

1.6

ETSK kannattaa korvaavia aineita sisältävien kasvinsuojeluaineiden vertailevan arvioinnin periaatetta. Komitea toivoo kuitenkin korvattavien aineiden kohdalla arviointitiheyden harventamista ja normaalin tietosuojan soveltamista, jotta voitaisiin taata teollisuuden valmius investoida tällaisiin aineisiin ja näin välttää maataloustuotannon pullonkauloja.

| 1.7 | ETSK:n mielestä ehdotus ei sisällä riittävästi kannusteita kasvinsuojeluaineiden vähäisiä käyttötarkoituksia koskevien lupien myöntämiselle. ETSK ehdottaa kahta toimenpidettä asian korjaamiseksi: ensinnäkin ehdotetaan järjestelmää, jonka mukaan ensimmäisen luvanhakijan tietoturvaa pidennetään vähäisten käyttötarkoitusten määrän kasvaessa, ja toiseksi Euroopan komissiota pyydetään mahdollistamaan jäsenvaltioiden käyttöön tarkoitettu ajan tasalla pidettävä luettelo, joka sisältää kaikki hyväksytyt (vähäiset) käyttötarkoitukset. |
| --- | --- |

1.7

ETSK:n mielestä ehdotus ei sisällä riittävästi kannusteita kasvinsuojeluaineiden vähäisiä käyttötarkoituksia koskevien lupien myöntämiselle. ETSK ehdottaa kahta toimenpidettä asian korjaamiseksi: ensinnäkin ehdotetaan järjestelmää, jonka mukaan ensimmäisen luvanhakijan tietoturvaa pidennetään vähäisten käyttötarkoitusten määrän kasvaessa, ja toiseksi Euroopan komissiota pyydetään mahdollistamaan jäsenvaltioiden käyttöön tarkoitettu ajan tasalla pidettävä luettelo, joka sisältää kaikki hyväksytyt (vähäiset) käyttötarkoitukset.

2.   Johdanto

2.1   Yleistä

| 2.1.1 | Kasvinsuojeluaineita käytetään kasvien suojelemiseksi ja niiden terveyden edistämiseksi. Niiden ansiosta maanviljelijöillä on mahdollisuus sadon lisäämiseen ja joustavaan viljelyyn. Näin varmistetaan kohtuuhintaisten, turvallisten (elintarvike)tuotteiden tuotanto omalla alueella. |
| --- | --- |

2.1.1

Kasvinsuojeluaineita käytetään kasvien suojelemiseksi ja niiden terveyden edistämiseksi. Niiden ansiosta maanviljelijöillä on mahdollisuus sadon lisäämiseen ja joustavaan viljelyyn. Näin varmistetaan kohtuuhintaisten, turvallisten (elintarvike)tuotteiden tuotanto omalla alueella.

| 2.1.2 | Enemmistö eurooppalaisista kuluttajista asettaa yhä korkeampia vaatimuksia elintarvikkeiden laadulle ja niiden ympärivuotuiselle saatavuudelle, ja samalla elintarvikkeiden turvallisuutta pidetään perusedellytyksenä ja itsestäänselvyytenä. Tämä asettaa maataloustuotantoketjulle suuria haasteita. Jotta tämän suuren kuluttajaryhmän haasteellisiin vaatimuksiin voitaisiin vastata, käytettävissä on oltava riittävän laaja valikoima hyviä ja turvallisia kasvinsuojeluaineita. |
| --- | --- |

2.1.2

Enemmistö eurooppalaisista kuluttajista asettaa yhä korkeampia vaatimuksia elintarvikkeiden laadulle ja niiden ympärivuotuiselle saatavuudelle, ja samalla elintarvikkeiden turvallisuutta pidetään perusedellytyksenä ja itsestäänselvyytenä. Tämä asettaa maataloustuotantoketjulle suuria haasteita. Jotta tämän suuren kuluttajaryhmän haasteellisiin vaatimuksiin voitaisiin vastata, käytettävissä on oltava riittävän laaja valikoima hyviä ja turvallisia kasvinsuojeluaineita.

| 2.1.3 | Toisaalta kasvinsuojeluaineiden käytöllä voi olla vaikutuksia maatalouden ekosysteemeihin, se voi vaarantaa käyttäjien terveyttä, heikentää elintarvikkeiden laatua ja aiheuttaa vahinkoa myös kuluttajien terveydelle, erityisesti tapauksissa, joissa elintarvikkeisiin jää haitallisia kasvinsuojelujäämiä aineiden epätarkoituksenmukaisen (eli hyvän toimintatavan vastaisen) käytön vuoksi. |
| --- | --- |

2.1.3

Toisaalta kasvinsuojeluaineiden käytöllä voi olla vaikutuksia maatalouden ekosysteemeihin, se voi vaarantaa käyttäjien terveyttä, heikentää elintarvikkeiden laatua ja aiheuttaa vahinkoa myös kuluttajien terveydelle, erityisesti tapauksissa, joissa elintarvikkeisiin jää haitallisia kasvinsuojelujäämiä aineiden epätarkoituksenmukaisen (eli hyvän toimintatavan vastaisen) käytön vuoksi.

2.2   Sääntelypuitteet

| 2.2.1 | Ehdotetun asetuksen tarkoituksena on korvata nykyinen kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annettu direktiivi 91/414/ETY, jolla pyritään ehkäisemään riskit jo niiden lähteellä erittäin kattavalla riskinarviointimenettelyllä, joka tehdään jokaiselle tehoaineelle ja ainetta sisältävälle tuotteelle ennen kuin ne hyväksytään myyntiin ja käyttöön. |
| --- | --- |

2.2.1

Ehdotetun asetuksen tarkoituksena on korvata nykyinen kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annettu direktiivi 91/414/ETY, jolla pyritään ehkäisemään riskit jo niiden lähteellä erittäin kattavalla riskinarviointimenettelyllä, joka tehdään jokaiselle tehoaineelle ja ainetta sisältävälle tuotteelle ennen kuin ne hyväksytään myyntiin ja käyttöön.

| 2.2.2 | Lisäksi ehdotuksella on myös tarkoitus kumota tiettyjä tehoaineita sisältävien kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisen ja käytön kieltämisestä annettu neuvoston direktiivi 79/117/ETY. |
| --- | --- |

2.2.2

Lisäksi ehdotuksella on myös tarkoitus kumota tiettyjä tehoaineita sisältävien kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisen ja käytön kieltämisestä annettu neuvoston direktiivi 79/117/ETY.

| 2.2.3 | Kasvinsuojeluaineita koskevat EU:n sääntelypuitteet käsittävät lisäksi torjunta-ainejäämien enimmäismääristä kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja rehuissa tai niiden pinnalla sekä neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005, jossa maataloustuotteissa olevien tehoaineiden jäämille asetetaan enimmäismäärät. |
| --- | --- |

2.2.3

Kasvinsuojeluaineita koskevat EU:n sääntelypuitteet käsittävät lisäksi torjunta-ainejäämien enimmäismääristä kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja rehuissa tai niiden pinnalla sekä neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005, jossa maataloustuotteissa olevien tehoaineiden jäämille asetetaan enimmäismäärät.

| 2.2.4 | Asetusehdotuksen kanssa esitetään ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi, joka koskee yhteisön toimintapuitteiden vahvistamista torjunta-aineiden kestävän käytön toteuttamiseksi (KOM(2006) 373 lopullinen). Sen on tarkoitus kattaa käyttö- ja jakeluvaiheet siltä osin kuin niitä ei käsitellä komission ehdotuksessa asetukseksi. |
| --- | --- |

2.2.4

Asetusehdotuksen kanssa esitetään ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi, joka koskee yhteisön toimintapuitteiden vahvistamista torjunta-aineiden kestävän käytön toteuttamiseksi (KOM(2006) 373 lopullinen). Sen on tarkoitus kattaa käyttö- ja jakeluvaiheet siltä osin kuin niitä ei käsitellä komission ehdotuksessa asetukseksi.

2.3   Ehdotuksen tausta

| 2.3.1 | Vuonna 2001 Euroopan parlamentti ja neuvosto pyysivät komission direktiivistä 91/414/ETY tekemän arvioinnin perusteella kyseisen direktiivin tarkistamista. Tavoitteena oli






  — | esittää kriteereitä tehoaineiden hyväksymiselle |
| --- | --- | --- |

2.3.1

Vuonna 2001 Euroopan parlamentti ja neuvosto pyysivät komission direktiivistä 91/414/ETY tekemän arvioinnin perusteella kyseisen direktiivin tarkistamista. Tavoitteena oli

—

esittää kriteereitä tehoaineiden hyväksymiselle

| — | tiukentaa kriteereitä hyvin riskialttiiden aineiden hyväksymiselle |
| --- | --- |

—

tiukentaa kriteereitä hyvin riskialttiiden aineiden hyväksymiselle

| — | ottaa käyttöön vähäriskisiä aineita koskeva yksinkertaistettu menettely |
| --- | --- |

—

ottaa käyttöön vähäriskisiä aineita koskeva yksinkertaistettu menettely

| — | ottaa käyttöön vaihtoehtoisten tehoaineiden testaamisen ja korvaavuuden periaate |
| --- | --- |

—

ottaa käyttöön vaihtoehtoisten tehoaineiden testaamisen ja korvaavuuden periaate

| — | edistää vastavuoroista tunnustamista ottamalla käyttöön kasvinsuojeluaineiden hyväksymisvyöhykkeitä. |
| --- | --- |

—

edistää vastavuoroista tunnustamista ottamalla käyttöön kasvinsuojeluaineiden hyväksymisvyöhykkeitä.

| 2.3.2 | Kaikkien sidosryhmien perusteellisen (viisivuotisjaksona tapahtuneen) kuulemisen sekä vaikutustenarvioinnin laatimisen jälkeen komissio esitti heinäkuussa 2006 ehdotuksensa direktiivin 91/414/ETY tarkistamiseksi. Komissio päätti korvata direktiivin asetuksella tarkoituksenaan yksinkertaistaa lainsäädäntöä ja lisätä EU:n jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaisuutta. |
| --- | --- |

2.3.2

Kaikkien sidosryhmien perusteellisen (viisivuotisjaksona tapahtuneen) kuulemisen sekä vaikutustenarvioinnin laatimisen jälkeen komissio esitti heinäkuussa 2006 ehdotuksensa direktiivin 91/414/ETY tarkistamiseksi. Komissio päätti korvata direktiivin asetuksella tarkoituksenaan yksinkertaistaa lainsäädäntöä ja lisätä EU:n jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaisuutta.

2.4   Komission ehdotuksen pääsisältö

| 2.4.1 | EU:n tasolla ollaan laatimassa sallittujen tehoaineiden luetteloa. Asiasta vastaa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevä pysyvä komitea. Tehoaineiden hyväksymisessä sovelletaan selkeitä kriteereitä, joilla pyritään takaamaan korkea suojelun taso ihmisille, eläimille ja ympäristölle. |
| --- | --- |

2.4.1

EU:n tasolla ollaan laatimassa sallittujen tehoaineiden luetteloa. Asiasta vastaa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevä pysyvä komitea. Tehoaineiden hyväksymisessä sovelletaan selkeitä kriteereitä, joilla pyritään takaamaan korkea suojelun taso ihmisille, eläimille ja ympäristölle.

| 2.4.2 | Tehoaineen arvioinnissa on löydyttävä vähintään yksi käyttäjän ja kuluttajan kannalta turvallinen käyttötarkoitus, eikä aineella saa olla epätoivottuja vaikutuksia ympäristöön. Vaikuttavien aineiden hyväksyntää koskeville arviointi- ja päätöksentekovaiheille asetetaan selkeät määräajat. |
| --- | --- |

2.4.2

Tehoaineen arvioinnissa on löydyttävä vähintään yksi käyttäjän ja kuluttajan kannalta turvallinen käyttötarkoitus, eikä aineella saa olla epätoivottuja vaikutuksia ympäristöön. Vaikuttavien aineiden hyväksyntää koskeville arviointi- ja päätöksentekovaiheille asetetaan selkeät määräajat.

| 2.4.3 | Jäsenvaltioilla säilyy edelleen vastuu kasvinsuojeluaineiden hyväksymisestä kansallisella tasolla, mutta kyseisten aineiden on pohjauduttava hyväksyttyjen tehoaineiden luetteloon. |
| --- | --- |

2.4.3

Jäsenvaltioilla säilyy edelleen vastuu kasvinsuojeluaineiden hyväksymisestä kansallisella tasolla, mutta kyseisten aineiden on pohjauduttava hyväksyttyjen tehoaineiden luetteloon.

| 2.4.4 | Hyväksyntäasiakirjojen kansallisessa arvioinnissa jäsenvaltioiden on sovellettava yhdenmukaisia kriteereitä (mikäli sellaisia on käytössä) ja otettava huomioon maakohtaiset erityispiirteet. |
| --- | --- |

2.4.4

Hyväksyntäasiakirjojen kansallisessa arvioinnissa jäsenvaltioiden on sovellettava yhdenmukaisia kriteereitä (mikäli sellaisia on käytössä) ja otettava huomioon maakohtaiset erityispiirteet.

| 2.4.5 | Sellaisten aineiden kohdalla, joilla on alhainen tai normaali riskiprofiili, komissio toteuttaa kasvinsuojeluaineiden hyväksymisen pakollisen keskinäisen tunnustamisen avulla hyväksymisvyöhykkeiden järjestelmän. Kyseinen ”vyöhykekohtainen” hyväksyminen tarkoittaa, että jokaisessa kolmesta ehdotetusta ilmastovyöhykkeestä (komissio jakaa EU:n kolmeen vyöhykkeeseen) aina yksi jäsenvaltio arvioi aineen kansallista hyväksymistä, ja tuote on hyväksyttävä ainoastaan niissä jäsenvaltioissa, joissa kasvinsuojeluaineen valmistaja on esittänyt hakemuksen hyväksymisen vastavuoroiseksi tunnustamiseksi. |
| --- | --- |

2.4.5

Sellaisten aineiden kohdalla, joilla on alhainen tai normaali riskiprofiili, komissio toteuttaa kasvinsuojeluaineiden hyväksymisen pakollisen keskinäisen tunnustamisen avulla hyväksymisvyöhykkeiden järjestelmän. Kyseinen ”vyöhykekohtainen” hyväksyminen tarkoittaa, että jokaisessa kolmesta ehdotetusta ilmastovyöhykkeestä (komissio jakaa EU:n kolmeen vyöhykkeeseen) aina yksi jäsenvaltio arvioi aineen kansallista hyväksymistä, ja tuote on hyväksyttävä ainoastaan niissä jäsenvaltioissa, joissa kasvinsuojeluaineen valmistaja on esittänyt hakemuksen hyväksymisen vastavuoroiseksi tunnustamiseksi.

3.   Yleistä

3.1   Kasvinsuojeluaineiden merkitys korkealaatuisten elintarvikkeiden saatavuudelle EU:ssa

| 3.1.1 | Direktiivin johdanto-osassa on esitetty lyhyesti asetusehdotukseen johtaneet ajatukset. Siinä tulisi mainita selkeästi, että kasvinsuojeluaineiden riittävä saatavuus on ratkaisevan tärkeää, jotta hyvin vaativille eurooppalaisille kuluttajille voidaan taata korkealaatuisten ja turvallisten elintarvikkeiden tarjonta. |
| --- | --- |

3.1.1

Direktiivin johdanto-osassa on esitetty lyhyesti asetusehdotukseen johtaneet ajatukset. Siinä tulisi mainita selkeästi, että kasvinsuojeluaineiden riittävä saatavuus on ratkaisevan tärkeää, jotta hyvin vaativille eurooppalaisille kuluttajille voidaan taata korkealaatuisten ja turvallisten elintarvikkeiden tarjonta.

3.2   Väliaikaisten lupien myöntäminen tietyin ehdoin

| 3.2.1 | Direktiivistä puuttuu mahdollisuus myöntää jossain jäsenvaltiossa väliaikainen kansallisen tason lupa. Tämä voi johtaa siihen, että innovatiivisten ja nykytilanteeseen verrattuna parannettujen aineiden markkinoille saattaminen viivästyy. Komissio yrittää korjata tämän ongelman käyttämällä lyhyempiä määräaikoja, joiden ansiosta uusien aineiden pääsyn sallittujen aineiden luetteloon pitäisi nopeutua. |
| --- | --- |

3.2.1

Direktiivistä puuttuu mahdollisuus myöntää jossain jäsenvaltiossa väliaikainen kansallisen tason lupa. Tämä voi johtaa siihen, että innovatiivisten ja nykytilanteeseen verrattuna parannettujen aineiden markkinoille saattaminen viivästyy. Komissio yrittää korjata tämän ongelman käyttämällä lyhyempiä määräaikoja, joiden ansiosta uusien aineiden pääsyn sallittujen aineiden luetteloon pitäisi nopeutua.

| 3.2.2 | ETSK ehdottaa, että asetukseen sisällytetään myös mahdollisuus myöntää kansallisella tasolla väliaikainen lupa tilanteissa, joissa ehdotetut määräajat ovat hallinnollisten viivästysten vuoksi ylittyneet ja torjunta-ainejäämien enimmäismääriä koskevassa asetuksessa (EY) 396/2005 asetetut velvoitteet on täytetty. |
| --- | --- |

3.2.2

ETSK ehdottaa, että asetukseen sisällytetään myös mahdollisuus myöntää kansallisella tasolla väliaikainen lupa tilanteissa, joissa ehdotetut määräajat ovat hallinnollisten viivästysten vuoksi ylittyneet ja torjunta-ainejäämien enimmäismääriä koskevassa asetuksessa (EY) 396/2005 asetetut velvoitteet on täytetty.

4.   Erityistä

4.1   Riskien määrittely hyväksymiskriteerien soveltamisessa

| 4.1.1 | Ehdotetun asetuksen 4 artikla koskee tehoaineiden hyväksymiskriteereitä, ja siinä viitataan liitteeseen II. Kyseisten kriteerien tiukka soveltaminen johtaa siihen, että jo yksi ainoa ominaisuus voi estää tehoaineen hyväksymisen, koska aineen on aina täytettävä kaikki kriteerit. |
| --- | --- |

4.1.1

Ehdotetun asetuksen 4 artikla koskee tehoaineiden hyväksymiskriteereitä, ja siinä viitataan liitteeseen II. Kyseisten kriteerien tiukka soveltaminen johtaa siihen, että jo yksi ainoa ominaisuus voi estää tehoaineen hyväksymisen, koska aineen on aina täytettävä kaikki kriteerit.

| 4.1.2 | Tällaiset kasvinsuojeluaineiden hyväksymiskriteerit, jotka perustuvat ainoastaan niiden tehoaineiden ominaisuuksiin eivätkä ota huomioon aineiden tosiasiallista käyttötapaa ja altistumista, ovat ristiriidassa riskinarviointiin perustuvan päätöksenteon periaatteen kanssa. Seurauksena on, että markkinoilta poistuu vähitellen osa niillä jo olevista tuotteista/käyttötavoista, joille saattaisi hyvinkin olla käyttöä kasvinsuojeluaineiden laajan valikoiman tarpeen huomioon ottaen. |
| --- | --- |

4.1.2

Tällaiset kasvinsuojeluaineiden hyväksymiskriteerit, jotka perustuvat ainoastaan niiden tehoaineiden ominaisuuksiin eivätkä ota huomioon aineiden tosiasiallista käyttötapaa ja altistumista, ovat ristiriidassa riskinarviointiin perustuvan päätöksenteon periaatteen kanssa. Seurauksena on, että markkinoilta poistuu vähitellen osa niillä jo olevista tuotteista/käyttötavoista, joille saattaisi hyvinkin olla käyttöä kasvinsuojeluaineiden laajan valikoiman tarpeen huomioon ottaen.

| 4.1.3 | Ehdotuksen 4 artiklalla estetään siis sellaisten innovoivien tuotteiden markkinoille saattaminen, jotka poikkeavat vaatimuksista ainoastaan yhden kriteerin kohdalla mutta jotka tarjoaisivat parannuksen kaikkien muiden kriteerien suhteen. ETSK ei voi pitää kyseistä menettelyä hyväksyttävänä, koska näin jarrutetaan tarpeettomasti uusien, parempien aineiden tarjoamia innovaatioita. Komitea katsoo, että ominaisuuksiin perustuvia hyväksymiskriteereitä tulisi käyttää ainoastaan korvattavien aineiden tunnistamiseen eikä tuotteiden torjumiseen ilman perusteellista arviointia. |
| --- | --- |

4.1.3

Ehdotuksen 4 artiklalla estetään siis sellaisten innovoivien tuotteiden markkinoille saattaminen, jotka poikkeavat vaatimuksista ainoastaan yhden kriteerin kohdalla mutta jotka tarjoaisivat parannuksen kaikkien muiden kriteerien suhteen. ETSK ei voi pitää kyseistä menettelyä hyväksyttävänä, koska näin jarrutetaan tarpeettomasti uusien, parempien aineiden tarjoamia innovaatioita. Komitea katsoo, että ominaisuuksiin perustuvia hyväksymiskriteereitä tulisi käyttää ainoastaan korvattavien aineiden tunnistamiseen eikä tuotteiden torjumiseen ilman perusteellista arviointia.

4.2   Vyöhykekohtaisten hyväksymisten ja vastavuoroisen tunnustamisen laajentaminen

| 4.2.1 | ETSK:n mielestä vyöhykekohtaisen hyväksymisen ja vastavuoroisen tunnustamisen järjestelmä on tärkeä askel kohti täydellistä eurooppalaista yhdenmukaistettua järjestelmää kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamiselle. |
| --- | --- |

4.2.1

ETSK:n mielestä vyöhykekohtaisen hyväksymisen ja vastavuoroisen tunnustamisen järjestelmä on tärkeä askel kohti täydellistä eurooppalaista yhdenmukaistettua järjestelmää kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamiselle.

| 4.2.2 | Ottamalla käyttöön rinnakkain tavanomaisen kansallisen hyväksymismenettelyn kanssa pakollinen vastavuoroinen tunnustaminen samaan vyöhykkeeseen kuuluvissa jäsenvaltioissa, niissä vältetään päällekkäistä työtä ja aikaistetaan innovatiivisten ja ympäristöystävällisten kasvinsuojeluaineiden saatavuutta. |
| --- | --- |

4.2.2

Ottamalla käyttöön rinnakkain tavanomaisen kansallisen hyväksymismenettelyn kanssa pakollinen vastavuoroinen tunnustaminen samaan vyöhykkeeseen kuuluvissa jäsenvaltioissa, niissä vältetään päällekkäistä työtä ja aikaistetaan innovatiivisten ja ympäristöystävällisten kasvinsuojeluaineiden saatavuutta.

| 4.2.3 | ETSK ehdottaa, että mahdollistetaan lupien vastavuoroinen tunnustaminen myös vyöhykerajojen yli, mikäli kyse on naapurimaista, joissa on samankaltaiset tuotanto-olosuhteet. |
| --- | --- |

4.2.3

ETSK ehdottaa, että mahdollistetaan lupien vastavuoroinen tunnustaminen myös vyöhykerajojen yli, mikäli kyse on naapurimaista, joissa on samankaltaiset tuotanto-olosuhteet.

| 4.2.4 | Kasvihuoneessa käyttöön ja sadonkorjuun jälkeiseen käsittelyyn liittyen komissio ehdottaa lähestymistapaa, jonka mukaan pakollinen vastavuoroinen tunnustaminen koskee kaikkia jäsenvaltioita kaikilla vyöhykkeillä (39 artikla). ETSK katsoo, että kyseisen säännön tulisi koskea myös siementen käsittelyä, joka on integroidun tuholaistorjunnan tärkeä osa. |
| --- | --- |

4.2.4

Kasvihuoneessa käyttöön ja sadonkorjuun jälkeiseen käsittelyyn liittyen komissio ehdottaa lähestymistapaa, jonka mukaan pakollinen vastavuoroinen tunnustaminen koskee kaikkia jäsenvaltioita kaikilla vyöhykkeillä (39 artikla). ETSK katsoo, että kyseisen säännön tulisi koskea myös siementen käsittelyä, joka on integroidun tuholaistorjunnan tärkeä osa.

4.3   Vertailevan arvioinnin sopeuttaminen

| 4.3.1 | Kriittisiä (mahdollisesti korvattavia) aineita sisältävien kasvinsuojeluaineiden kohdalla asianomaisen jäsenvaltion on toistettava vertaileva arviointi neljän vuoden sisällä luvan myöntämisestä (48 artikla). Näin pyritään löytämään vaihtoehtoinen aine haitallisemman aineen korvaamiseksi, mikäli kyseistä kasvinsuojeluainetta tarvitaan edelleen kasvien suojelemiseksi resistenssitapauksissa. |
| --- | --- |

4.3.1

Kriittisiä (mahdollisesti korvattavia) aineita sisältävien kasvinsuojeluaineiden kohdalla asianomaisen jäsenvaltion on toistettava vertaileva arviointi neljän vuoden sisällä luvan myöntämisestä (48 artikla). Näin pyritään löytämään vaihtoehtoinen aine haitallisemman aineen korvaamiseksi, mikäli kyseistä kasvinsuojeluainetta tarvitaan edelleen kasvien suojelemiseksi resistenssitapauksissa.

| 4.3.2 | ETSK katsoo, että korvattavien aineiden neljä vuotta kestävä arviointi ja seitsemän vuotta kestävä tietosuoja eivät tarjoa teollisuudelle riittävää turvaa, vaan ne johtavat aineiden liian aikaiseen markkinoilta vetämiseen, mikä saattaa vaikuttaa tarvittavien aineiden saatavuuteen kielteisesti resistenssien ja vähäisten käyttötarkoitusten ollessa kyseessä. |
| --- | --- |

4.3.2

ETSK katsoo, että korvattavien aineiden neljä vuotta kestävä arviointi ja seitsemän vuotta kestävä tietosuoja eivät tarjoa teollisuudelle riittävää turvaa, vaan ne johtavat aineiden liian aikaiseen markkinoilta vetämiseen, mikä saattaa vaikuttaa tarvittavien aineiden saatavuuteen kielteisesti resistenssien ja vähäisten käyttötarkoitusten ollessa kyseessä.

| 4.3.3 | ETSK kannattaa korvattavien aineiden kohdalla arviointitiheyden harventamista ja normaalin tietosuojan soveltamista, jotta voitaisiin taata teollisuuden valmius investoida tällaisiin aineisiin ja näin välttää pullonkauloja maataloustuotannossa ja kuluttajalle asti ulottuvassa arvoketjussa. |
| --- | --- |

4.3.3

ETSK kannattaa korvattavien aineiden kohdalla arviointitiheyden harventamista ja normaalin tietosuojan soveltamista, jotta voitaisiin taata teollisuuden valmius investoida tällaisiin aineisiin ja näin välttää pullonkauloja maataloustuotannossa ja kuluttajalle asti ulottuvassa arvoketjussa.

4.4   Riittämättömät kannusteet vähäisiä käyttötarkoituksia varten

| 4.4.1 | Ehdotetun asetuksen 49 artiklassa mm. ammattikäyttäjille ja maatalousalan ammatillisille järjestöille tarjotaan mahdollisuus pyytää, että kasvinsuojeluaineen lupaa laajennetaan koskemaan vähäisiä käyttötarkoituksia. Lisäksi artiklassa säädetään, että jäsenvaltioiden on pidettävä yllä ajankohtaista luetteloa vähäisistä käyttötarkoituksista. |
| --- | --- |

4.4.1

Ehdotetun asetuksen 49 artiklassa mm. ammattikäyttäjille ja maatalousalan ammatillisille järjestöille tarjotaan mahdollisuus pyytää, että kasvinsuojeluaineen lupaa laajennetaan koskemaan vähäisiä käyttötarkoituksia. Lisäksi artiklassa säädetään, että jäsenvaltioiden on pidettävä yllä ajankohtaista luetteloa vähäisistä käyttötarkoituksista.

| 4.4.2 | ETSK pitää artiklaa tervetulleena, mutta toteaa, ettei se kannusta luvanhaltijoita riittävästi pyrkimään itse siihen, että lupaa laajennettaisiin koskemaan vähäisiä käyttötarkoituksia. |
| --- | --- |

4.4.2

ETSK pitää artiklaa tervetulleena, mutta toteaa, ettei se kannusta luvanhaltijoita riittävästi pyrkimään itse siihen, että lupaa laajennettaisiin koskemaan vähäisiä käyttötarkoituksia.

| 4.4.3 | ETSK ehdottaa, että luvanhaltijoille myönnetään hyvitys tietosuoja-ajan pidentämisen muodossa, mikäli he pyytävät hyväksymisen jälkeen ensimmäisinä useampia vähäisiä käyttötarkoituksia koskevia laajennuksia. |
| --- | --- |

4.4.3

ETSK ehdottaa, että luvanhaltijoille myönnetään hyvitys tietosuoja-ajan pidentämisen muodossa, mikäli he pyytävät hyväksymisen jälkeen ensimmäisinä useampia vähäisiä käyttötarkoituksia koskevia laajennuksia.

| 4.4.4 | ETSK ehdottaa, että Euroopan komissio mahdollistaa 49 artiklan 6 kohdan tarkoittamat kansalliset luettelot korvaavan, vähäisiä käyttötarkoituksia koskevan keskitetyn EU-luettelon laatimisen ja toimittaa sen jäsenvaltioille tutkittavaksi. |
| --- | --- |

4.4.4

ETSK ehdottaa, että Euroopan komissio mahdollistaa 49 artiklan 6 kohdan tarkoittamat kansalliset luettelot korvaavan, vähäisiä käyttötarkoituksia koskevan keskitetyn EU-luettelon laatimisen ja toimittaa sen jäsenvaltioille tutkittavaksi.

4.5   Tiedottaminen

| 4.5.1 | Asetukseen on sisällytetty mahdollinen velvoite ilmoittaa kasvinsuojeluaineen käytöstä etukäteen naapureille, jotka saattavat altistua kulkeumalle ja jotka ovat pyytäneet saada tiedon (30 artikla). |
| --- | --- |

4.5.1

Asetukseen on sisällytetty mahdollinen velvoite ilmoittaa kasvinsuojeluaineen käytöstä etukäteen naapureille, jotka saattavat altistua kulkeumalle ja jotka ovat pyytäneet saada tiedon (30 artikla).

| 4.5.2 | ETSK katsoo, että vaikka kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskeva avoimuus on hyvin tervetullutta, ehdotettu tiedottamisvelvoite horjuttaa kuitenkin luottamusta kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisen perustana olevaan lainsäädäntöön. Säädösehdotus koskee nimenomaan turvalliseksi todettujen aineiden käyttöä, ja tiedottamisvelvoite saattaa aiheuttaa päinvastaisen vaikutelman. |
| --- | --- |

4.5.2

ETSK katsoo, että vaikka kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskeva avoimuus on hyvin tervetullutta, ehdotettu tiedottamisvelvoite horjuttaa kuitenkin luottamusta kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisen perustana olevaan lainsäädäntöön. Säädösehdotus koskee nimenomaan turvalliseksi todettujen aineiden käyttöä, ja tiedottamisvelvoite saattaa aiheuttaa päinvastaisen vaikutelman.

| 4.5.3 | ETSK:n mielestä kyseisen artiklan toimeenpano ei edistä käyttäjien ja naapureiden keskinäistä ymmärrystä, vaan saattaa nimenomaan heikentää maaseutuyhteisöjen sosiaalista koheesiota, koska tiedottamisvelvoite voi herättää vaikutelman vaarallisten aineiden käyttämisestä. Näin ollen säännös toimii tavoitteiden vastaisesti. |
| --- | --- |

4.5.3

ETSK:n mielestä kyseisen artiklan toimeenpano ei edistä käyttäjien ja naapureiden keskinäistä ymmärrystä, vaan saattaa nimenomaan heikentää maaseutuyhteisöjen sosiaalista koheesiota, koska tiedottamisvelvoite voi herättää vaikutelman vaarallisten aineiden käyttämisestä. Näin ollen säännös toimii tavoitteiden vastaisesti.

Bryssel 31. toukokuuta 2007.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 27.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 175/47 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 175/47

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta ilmailualan toimintojen sisällyttämiseksi yhteisön kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmään”

KOM(2006) 818 lopullinen — 2006/0304 COD

(2007/C 175/13)

Neuvosto päätti 8. helmikuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 175 artiklan 1 kohdan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 8. toukokuuta 2007. Esittelijä oli Richard Adams.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 30.-31. toukokuuta 2007 pitämässään 436. täysistunnossa (toukokuun 31. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 50 puolesta, 8 vastaan 4:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Komitea on tyytyväinen ehdotettuun direktiiviin, jonka tapa tarkastella ilmailun nopeasti kasvavien kasvihuonekaasupäästöjen määrän hillitsemistä ja kompensoimista on huolellisesti harkittu ja käytännönläheinen. |
| --- | --- |

1.1

Komitea on tyytyväinen ehdotettuun direktiiviin, jonka tapa tarkastella ilmailun nopeasti kasvavien kasvihuonekaasupäästöjen määrän hillitsemistä ja kompensoimista on huolellisesti harkittu ja käytännönläheinen.

| 1.2 | EU:n päästökauppajärjestelmä aiotaan ulottaa myös ilmailualalle. Tämä voi vahvistaa ja tukevoittaa itse järjestelmää parhaana tapana hillitä CO2-päästöjä globaalisti. |
| --- | --- |

1.2

EU:n päästökauppajärjestelmä aiotaan ulottaa myös ilmailualalle. Tämä voi vahvistaa ja tukevoittaa itse järjestelmää parhaana tapana hillitä CO2-päästöjä globaalisti.

| 1.3 | Ehdotus on realistinen. Siinä tunnustetaan, että lentomatkustamisen ja -liikenteen jatkuvaan kehittämiseen kohdistuu voimakkaita poliittisia, taloudellisia ja kuluttajalähtöisiä paineita, mutta pyritään kuitenkin siihen, että yksi ilmailun suurimmista ulkoisista haittavaikutuksista kompensoitaisiin EU:n päästökauppajärjestelmään sisältyvän markkinamekanismin avulla. |
| --- | --- |

1.3

Ehdotus on realistinen. Siinä tunnustetaan, että lentomatkustamisen ja -liikenteen jatkuvaan kehittämiseen kohdistuu voimakkaita poliittisia, taloudellisia ja kuluttajalähtöisiä paineita, mutta pyritään kuitenkin siihen, että yksi ilmailun suurimmista ulkoisista haittavaikutuksista kompensoitaisiin EU:n päästökauppajärjestelmään sisältyvän markkinamekanismin avulla.

| 1.4 | Ehdotus on kuitenkin haavoittuvainen. Sen onnistuminen riippuu päästökauppajärjestelmästä, jota monet sidosryhmät ovat arvostelleet, joka ei ole vielä osoittanut toimivuuttaan ja joka puolestaan on riippuvainen siitä, jaetaanko CO2-päästöoikeudet oikeudenmukaisesti, investoidaanko CO2-päästöjen vähentämiseen luovalla ja innovatiivisella tavalla ja miten jäsenvaltiot toteuttavat kansalliset jakosuunnitelmat. |
| --- | --- |

1.4

Ehdotus on kuitenkin haavoittuvainen. Sen onnistuminen riippuu päästökauppajärjestelmästä, jota monet sidosryhmät ovat arvostelleet, joka ei ole vielä osoittanut toimivuuttaan ja joka puolestaan on riippuvainen siitä, jaetaanko CO2-päästöoikeudet oikeudenmukaisesti, investoidaanko CO2-päästöjen vähentämiseen luovalla ja innovatiivisella tavalla ja miten jäsenvaltiot toteuttavat kansalliset jakosuunnitelmat.

| 1.5 | ETSK kannattaa kaikkien Euroopasta lähtevien ja sinne saapuvien lentojen sisällyttämistä päästökauppajärjestelmään vuodesta 2012 alkaen, mutta katsoo, että järjestelmää tulisi soveltaa jo vuodesta 2011 lähtien eurooppalaisiin liikenteenharjoittajiin. |
| --- | --- |

1.5

ETSK kannattaa kaikkien Euroopasta lähtevien ja sinne saapuvien lentojen sisällyttämistä päästökauppajärjestelmään vuodesta 2012 alkaen, mutta katsoo, että järjestelmää tulisi soveltaa jo vuodesta 2011 lähtien eurooppalaisiin liikenteenharjoittajiin.

| 1.6 | Komitea panee merkille, että direktiivin mukaan järjestelmässä voitaisiin hyödyntää ”ulkopuolisia”, Kioton pöytäkirjan mukaisista yhteistoteutuksen (JI) tai puhtaan kehityksen mekanismin (CDM) hankkeista saatuja joustavia päästöyksiköitä. Hiilidioksidipäästöjen vähentämisen ja sertifioitujen uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta edistävien järjestelmien tukeminen kehitysmaissa on myönteinen asia, kunhan huolehditaan edelleen tiukasta valvonnasta. |
| --- | --- |

1.6

Komitea panee merkille, että direktiivin mukaan järjestelmässä voitaisiin hyödyntää ”ulkopuolisia”, Kioton pöytäkirjan mukaisista yhteistoteutuksen (JI) tai puhtaan kehityksen mekanismin (CDM) hankkeista saatuja joustavia päästöyksiköitä. Hiilidioksidipäästöjen vähentämisen ja sertifioitujen uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta edistävien järjestelmien tukeminen kehitysmaissa on myönteinen asia, kunhan huolehditaan edelleen tiukasta valvonnasta.

| 1.7 | Komitea tunnustaa kysymyksen monitahoisuuden, mutta pitää ehdotusta silti hiukan vaikeaselkoisena. Siinä ei komitean mielestä tuoda selvästi esille ehdotuksen vahvoja puolia. Ehdotuksessa vedotaan eri tavoin ja eri tasoilla koko EU:hun, yksittäisiin jäsenvaltioihin, eri elinkeinoaloihin ja suureen yleisöön. Korostamisen arvoista olisi erityisesti se, että direktiivi voi osaltaan edistää ja vahvistaa EU:n päästökauppajärjestelmää. Lisäksi komitea huomauttaa, että aktiivista tukea ja täydentäviä toimia tarvitaan myös komission muilta yksiköiltä erityisesti liikenteen, energian ja tutkimuksen aloilla. |
| --- | --- |

1.7

Komitea tunnustaa kysymyksen monitahoisuuden, mutta pitää ehdotusta silti hiukan vaikeaselkoisena. Siinä ei komitean mielestä tuoda selvästi esille ehdotuksen vahvoja puolia. Ehdotuksessa vedotaan eri tavoin ja eri tasoilla koko EU:hun, yksittäisiin jäsenvaltioihin, eri elinkeinoaloihin ja suureen yleisöön. Korostamisen arvoista olisi erityisesti se, että direktiivi voi osaltaan edistää ja vahvistaa EU:n päästökauppajärjestelmää. Lisäksi komitea huomauttaa, että aktiivista tukea ja täydentäviä toimia tarvitaan myös komission muilta yksiköiltä erityisesti liikenteen, energian ja tutkimuksen aloilla.

| 1.8 | ETSK suosittelee näin ollen seuraavia toimia: |
| --- | --- |

1.8

ETSK suosittelee näin ollen seuraavia toimia:

| 1.8.1 | Kun ilmailuala sisällytetään EU:n päästökauppajärjestelmään, tulee hyödyntää tilaisuutta tarkistaa järjestelmää sekä korjata sen virheitä ja heikkouksia. Siten voidaan varmistaa, että hiilidioksidipäästöjen kaupalle voi syntyä aidot ja tehokkaat markkinat, mikä on ratkaiseva tekijä, jotta EU voi lunastaa lupauksensa vähentää CO2-päästöjä 20 prosenttia vuoteen 2020 mennessä. |
| --- | --- |

1.8.1

Kun ilmailuala sisällytetään EU:n päästökauppajärjestelmään, tulee hyödyntää tilaisuutta tarkistaa järjestelmää sekä korjata sen virheitä ja heikkouksia. Siten voidaan varmistaa, että hiilidioksidipäästöjen kaupalle voi syntyä aidot ja tehokkaat markkinat, mikä on ratkaiseva tekijä, jotta EU voi lunastaa lupauksensa vähentää CO2-päästöjä 20 prosenttia vuoteen 2020 mennessä.

| 1.8.2 | Ehdotettua päästöjen enimmäismäärää tulee supistaa, jotta ilmailualalta vaadittaisiin samanlaista mukautumista kuin muilta, EU:n päästökauppajärjestelmään jo osallistuvilta elinkeinoaloilta. |
| --- | --- |

1.8.2

Ehdotettua päästöjen enimmäismäärää tulee supistaa, jotta ilmailualalta vaadittaisiin samanlaista mukautumista kuin muilta, EU:n päästökauppajärjestelmään jo osallistuvilta elinkeinoaloilta.

| 1.8.3 | Ehdotuksen mukaan päästöoikeudet voidaan jakaa liikenteenharjoittajille vapaasti. Tämä mahdollisuus tulee poistaa tai sitä tulee rajoittaa huomattavasti, ja kaikki päästöoikeudet tai enin osa niistä tulee huutokaupata. |
| --- | --- |

1.8.3

Ehdotuksen mukaan päästöoikeudet voidaan jakaa liikenteenharjoittajille vapaasti. Tämä mahdollisuus tulee poistaa tai sitä tulee rajoittaa huomattavasti, ja kaikki päästöoikeudet tai enin osa niistä tulee huutokaupata.

| 1.8.4 | Päästöyksiköiden hankkimiselle JI- tai CDM-mekanismien avulla tulee asettaa yhteinen enimmäismäärä, jotta varmistetaan, että huomattava osa päästövähennyksistä toteutetaan EU:n alueella. |
| --- | --- |

1.8.4

Päästöyksiköiden hankkimiselle JI- tai CDM-mekanismien avulla tulee asettaa yhteinen enimmäismäärä, jotta varmistetaan, että huomattava osa päästövähennyksistä toteutetaan EU:n alueella.

| 1.8.5 | Direktiivin vaikutusten esitteleminen suurelle yleisölle tulee suunnitella etukäteen. Siten voidaan lisätä tietoisuutta ilmailun vaikutuksista ilmastonmuutokseen. Samalla tulisi myös kannustaa käsittelemään yhä avoimemmin järjestelmän taloudellisia vaikutuksia asiakkaille ja liikenteenharjoittajille sekä minimoimaan ansiottomien windfall-voittojen riski. |
| --- | --- |

1.8.5

Direktiivin vaikutusten esitteleminen suurelle yleisölle tulee suunnitella etukäteen. Siten voidaan lisätä tietoisuutta ilmailun vaikutuksista ilmastonmuutokseen. Samalla tulisi myös kannustaa käsittelemään yhä avoimemmin järjestelmän taloudellisia vaikutuksia asiakkaille ja liikenteenharjoittajille sekä minimoimaan ansiottomien windfall-voittojen riski.

| 1.8.6 | Jäsenvaltioita olisi pyydettävä näyttämään hyvää esimerkkiä ja kompensoimaan vapaaehtoisesti päästöjä, jotka aiheutuvat valtion- tai hallituksen päämiehiä tai ministereitä kuljettavista lennoista. Niihin sovelletaan tällä hetkellä hallinnollisista syistä poikkeussääntöjä (kyse on lähinnä asevoimien harjoittamasta lentoliikenteestä). |
| --- | --- |

1.8.6

Jäsenvaltioita olisi pyydettävä näyttämään hyvää esimerkkiä ja kompensoimaan vapaaehtoisesti päästöjä, jotka aiheutuvat valtion- tai hallituksen päämiehiä tai ministereitä kuljettavista lennoista. Niihin sovelletaan tällä hetkellä hallinnollisista syistä poikkeussääntöjä (kyse on lähinnä asevoimien harjoittamasta lentoliikenteestä).

| 1.8.7 | Runsaasti huomiota tulisi kiinnittää myös täydentävään työhön, joka koskee EU:n päästökauppajärjestelmän ulkopuolisia toimia hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi. Tähän sisältyvät erityisesti oikeudellisten esteiden poistaminen lentopolttoaineita koskevilta verotus- ja sääntelytoimilta, typenoksidipäästöjen rajoittaminen, lennonjohtomenetelmien kehittäminen sekä moottorien ja lentokoneiden rungon energiatehokkuuden parantamiseen tähtäävä tutkimus. |
| --- | --- |

1.8.7

Runsaasti huomiota tulisi kiinnittää myös täydentävään työhön, joka koskee EU:n päästökauppajärjestelmän ulkopuolisia toimia hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi. Tähän sisältyvät erityisesti oikeudellisten esteiden poistaminen lentopolttoaineita koskevilta verotus- ja sääntelytoimilta, typenoksidipäästöjen rajoittaminen, lennonjohtomenetelmien kehittäminen sekä moottorien ja lentokoneiden rungon energiatehokkuuden parantamiseen tähtäävä tutkimus.

2.   Johdanto

| 2.1 | Ilmailu on ollut ja on erottamaton ja merkittävä osa laajentuvaa maailmantaloutta. Se on ollut monessa suhteessa menestyksekästä. Lentoliikenne on kasvanut vuodesta 1960 lähtien vuosittain keskimäärin 9 prosenttia eli 2,4 kertaa nopeammin kuin maailman yhteenlaskettu bruttokansantuote. Kasvu jatkuu, ja nykyisellä tahdilla lentoliikenne kaksinkertaistuu vuoteen 2020 mennessä. |
| --- | --- |

2.1

Ilmailu on ollut ja on erottamaton ja merkittävä osa laajentuvaa maailmantaloutta. Se on ollut monessa suhteessa menestyksekästä. Lentoliikenne on kasvanut vuodesta 1960 lähtien vuosittain keskimäärin 9 prosenttia eli 2,4 kertaa nopeammin kuin maailman yhteenlaskettu bruttokansantuote. Kasvu jatkuu, ja nykyisellä tahdilla lentoliikenne kaksinkertaistuu vuoteen 2020 mennessä.

| 2.2 | Menestys on tuonut väistämättä mukanaan myös ongelmia, joihin kuuluvat esim. lentokenttien laajentuminen ja paikalliset vaikutukset. Ilmastonmuutosta tarkasteltaessa kiinnitetään yhä enemmän huomiota ilmailun kasvihuonekaasupäästöjen ja muiden päästöjen osuuteen maailmanlaajuisessa ilmaston lämpenemisessä. Ilmailuala, joka on palvelusektori, tuottaa noin 0,6 prosenttia EU:n taloudellisesta lisäarvosta mutta aiheuttaa 3,4 prosenttia sen kasvihuonekaasupäästöistä. EU:n lentoliikenteen päästöt ovat kasvaneet vuoden 1990 jälkeen 87 prosenttia, kun taas kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt EU:ssa kaikki lähteet yhteen laskettuina vähenivät samalla ajanjaksolla 3 prosenttia. |
| --- | --- |

2.2

Menestys on tuonut väistämättä mukanaan myös ongelmia, joihin kuuluvat esim. lentokenttien laajentuminen ja paikalliset vaikutukset. Ilmastonmuutosta tarkasteltaessa kiinnitetään yhä enemmän huomiota ilmailun kasvihuonekaasupäästöjen ja muiden päästöjen osuuteen maailmanlaajuisessa ilmaston lämpenemisessä. Ilmailuala, joka on palvelusektori, tuottaa noin 0,6 prosenttia EU:n taloudellisesta lisäarvosta mutta aiheuttaa 3,4 prosenttia sen kasvihuonekaasupäästöistä. EU:n lentoliikenteen päästöt ovat kasvaneet vuoden 1990 jälkeen 87 prosenttia, kun taas kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt EU:ssa kaikki lähteet yhteen laskettuina vähenivät samalla ajanjaksolla 3 prosenttia.

| 2.3 | Kansainvälisiltä lennoilta ei perinteisesti ole peritty polttoaineveroa, eivätkä ne kuulu Kioton pöytäkirjan soveltamisalaan. Kun otetaan huomioon ilma-alusten pitkä käyttöikä sekä mahdollisuudet tehostaa tekniikkaa ja alusten käyttöä, lentoliikenteen kasvihuonekaasupäästöt kasvavat vastaisuudessakin alan kasvun johdosta ja vievät pohjaa muiden, päästöjään vähentävien, alojen toimilta. Vaikka ilmailun turvallisuusnäkökohtia koskeva sääntely, koordinointi ja sääntöjen täytäntöönpano ovat kaiken kaikkiaan edistyneet huomattavasti, alalla on ollut vaikeuksia päästä kansainväliseen sopimukseen ympäristöasioista, jotka voivat vaikuttaa myös kaupallisiin etuihin. |
| --- | --- |

2.3

Kansainvälisiltä lennoilta ei perinteisesti ole peritty polttoaineveroa, eivätkä ne kuulu Kioton pöytäkirjan soveltamisalaan. Kun otetaan huomioon ilma-alusten pitkä käyttöikä sekä mahdollisuudet tehostaa tekniikkaa ja alusten käyttöä, lentoliikenteen kasvihuonekaasupäästöt kasvavat vastaisuudessakin alan kasvun johdosta ja vievät pohjaa muiden, päästöjään vähentävien, alojen toimilta. Vaikka ilmailun turvallisuusnäkökohtia koskeva sääntely, koordinointi ja sääntöjen täytäntöönpano ovat kaiken kaikkiaan edistyneet huomattavasti, alalla on ollut vaikeuksia päästä kansainväliseen sopimukseen ympäristöasioista, jotka voivat vaikuttaa myös kaupallisiin etuihin.

| 2.4 | Komissio on jo jonkin aikaa etsinyt sopivaa tapaa edistää tai saada aikaan ilmailun kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä. Se julkaisi vuonna 2005 tiedonannon aiheesta ”Ilmailun ilmastonmuutosvaikutusten vähentäminen” (1). ETSK toteaa tästä tiedonannosta huhtikuussa 2006 antamassaan lausunnossa (2), että lentoliikenteen ilmastonmuutosvaikutusten hallitseminen edellyttää poliittisia lisätoimenpiteitä, ja suosittaa muun muassa lentoliikenteen sisällyttämistä EU:n päästökauppajärjestelmään. Ympäristöministerien neuvosto, Eurooppa-neuvosto ja Euroopan parlamentti olivat samalla kannalla. Komissio esittääkin tämän lausunnon aiheena olevassa direktiiviehdotuksessa ilmailun sisällyttämistä yhteisön kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmään. |
| --- | --- |

2.4

Komissio on jo jonkin aikaa etsinyt sopivaa tapaa edistää tai saada aikaan ilmailun kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä. Se julkaisi vuonna 2005 tiedonannon aiheesta ”Ilmailun ilmastonmuutosvaikutusten vähentäminen” (1). ETSK toteaa tästä tiedonannosta huhtikuussa 2006 antamassaan lausunnossa (2), että lentoliikenteen ilmastonmuutosvaikutusten hallitseminen edellyttää poliittisia lisätoimenpiteitä, ja suosittaa muun muassa lentoliikenteen sisällyttämistä EU:n päästökauppajärjestelmään. Ympäristöministerien neuvosto, Eurooppa-neuvosto ja Euroopan parlamentti olivat samalla kannalla. Komissio esittääkin tämän lausunnon aiheena olevassa direktiiviehdotuksessa ilmailun sisällyttämistä yhteisön kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmään.

3.   Tiivistelmä ehdotetusta direktiivistä

| 3.1 | Ehdotetun direktiivin johdannossa huomautetaan, että ilmailun kasvavat päästöt saattavat mitätöidä vuoteen 2012 mennessä yli neljänneksen ympäristötoimista, joita EU toteuttaa Kioton pöytäkirjan tavoitteiden saavuttamiseksi. Kansainvälisen toimenpidesopimuksen aikaansaaminen näyttää hankalalta. Ehdotetun direktiivin avulla on tarkoitus tarjota globaali toimintamalli, ja se onkin ainoa tällaisen mahdollisuuden tarjoava aloite. |
| --- | --- |

3.1

Ehdotetun direktiivin johdannossa huomautetaan, että ilmailun kasvavat päästöt saattavat mitätöidä vuoteen 2012 mennessä yli neljänneksen ympäristötoimista, joita EU toteuttaa Kioton pöytäkirjan tavoitteiden saavuttamiseksi. Kansainvälisen toimenpidesopimuksen aikaansaaminen näyttää hankalalta. Ehdotetun direktiivin avulla on tarkoitus tarjota globaali toimintamalli, ja se onkin ainoa tällaisen mahdollisuuden tarjoava aloite.

| 3.2 | Käsillä olevalla ehdotuksella on tarkoitus muuttaa kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupasta annettua direktiiviä 2003/87/EY siten, että ilmailu sisällytetään päästökauppajärjestelmään. Ehdotukseen liittyvässä vaikutusarviossa todetaan, että toimenpiteillä olisi ”vain pieni vaikutus ennustettuun kysynnän kasvuun” ja siten päästömääriin (3), vaikka päästökauppa onkin tehokkain tapa vähentää ilmailun ilmastovaikutuksia. On siis ymmärrettävä, että ehdotuksen tavoitteena ei ole lentoliikenteen kasvun rajoittaminen rajoittamisen vuoksi vaan sen varmistaminen, että lentoliikenteen ympäristöhaittoja kompensoidaan enimmäkseen muilla talouden aloilla toteutettavilla toimilla. |
| --- | --- |

3.2

Käsillä olevalla ehdotuksella on tarkoitus muuttaa kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupasta annettua direktiiviä 2003/87/EY siten, että ilmailu sisällytetään päästökauppajärjestelmään. Ehdotukseen liittyvässä vaikutusarviossa todetaan, että toimenpiteillä olisi ”vain pieni vaikutus ennustettuun kysynnän kasvuun” ja siten päästömääriin (3), vaikka päästökauppa onkin tehokkain tapa vähentää ilmailun ilmastovaikutuksia. On siis ymmärrettävä, että ehdotuksen tavoitteena ei ole lentoliikenteen kasvun rajoittaminen rajoittamisen vuoksi vaan sen varmistaminen, että lentoliikenteen ympäristöhaittoja kompensoidaan enimmäkseen muilla talouden aloilla toteutettavilla toimilla.

| 3.3 | EU:n nykyisen päästökauppajärjestelmän (4) piiriin kuuluu noin 12 000 paljon energiaa kuluttavaa teollisuuslaitosta, jotka aiheuttavat 50 prosenttia EU:n kaikista CO2-päästöistä. Ehdotetun direktiivin mukaan lentoyhtiöille myönnettäisiin kauppakelpoisia päästöoikeuksia, jotka oikeuttavat tuottamaan vuosittain tietyn määrän hiilidioksidipäästöjä. Ilmailun päästöjen enimmäismäärä määritetään vuosien 2004, 2005 ja 2006 keskimääräisten vuotuisten päästöjen mukaan. Liikenteenharjoittajat voivat myydä ylimääräiset päästöoikeudet tai ostaa niitä lisää eurooppalaisilta päästöoikeusmarkkinoilta. Lisäoikeudet voivat olla peräisin esim. teollisuuslaitoksilta, jotka ovat vähentäneet päästöjään, tai EU:n ulkopuolisissa maissa Kioton mekanismien avulla toteutettavista puhdasta energiantuotantoa edistävistä hankkeista. |
| --- | --- |

3.3

EU:n nykyisen päästökauppajärjestelmän (4) piiriin kuuluu noin 12 000 paljon energiaa kuluttavaa teollisuuslaitosta, jotka aiheuttavat 50 prosenttia EU:n kaikista CO2-päästöistä. Ehdotetun direktiivin mukaan lentoyhtiöille myönnettäisiin kauppakelpoisia päästöoikeuksia, jotka oikeuttavat tuottamaan vuosittain tietyn määrän hiilidioksidipäästöjä. Ilmailun päästöjen enimmäismäärä määritetään vuosien 2004, 2005 ja 2006 keskimääräisten vuotuisten päästöjen mukaan. Liikenteenharjoittajat voivat myydä ylimääräiset päästöoikeudet tai ostaa niitä lisää eurooppalaisilta päästöoikeusmarkkinoilta. Lisäoikeudet voivat olla peräisin esim. teollisuuslaitoksilta, jotka ovat vähentäneet päästöjään, tai EU:n ulkopuolisissa maissa Kioton mekanismien avulla toteutettavista puhdasta energiantuotantoa edistävistä hankkeista.

| 3.4 | Ehdotettu direktiivi kattaisi EU:n sisäisten lentojen päästöt vuodesta 2011 alkaen ja kaikkien EU:n lentoasemille saapuvien tai niiltä lähtevien lentojen päästöt vuodesta 2012 alkaen. Järjestelmän piiriin kuuluisivat sekä EU:n alueelle että sen ulkopuolelle sijoittautuneet liikenteenharjoittajat. Arvioiden mukaan Euroopan sisäisten meno-paluulippujen hinta saattaisi nousta direktiivin johdosta 1,8-9 euroa vuoteen 2020 mennessä. Kaukolentojen hinta saattaisi nousta tätä enemmän; esim. meno-paluulippu New Yorkiin kallistuisi mahdollisesti 8-40 euroa. Koska ilmailuala on hinnoittelultaan joustava, ei tällaisen järjestelmän ja maksun arvioida juurikaan vaikuttavan alan kasvuun. |
| --- | --- |

3.4

Ehdotettu direktiivi kattaisi EU:n sisäisten lentojen päästöt vuodesta 2011 alkaen ja kaikkien EU:n lentoasemille saapuvien tai niiltä lähtevien lentojen päästöt vuodesta 2012 alkaen. Järjestelmän piiriin kuuluisivat sekä EU:n alueelle että sen ulkopuolelle sijoittautuneet liikenteenharjoittajat. Arvioiden mukaan Euroopan sisäisten meno-paluulippujen hinta saattaisi nousta direktiivin johdosta 1,8-9 euroa vuoteen 2020 mennessä. Kaukolentojen hinta saattaisi nousta tätä enemmän; esim. meno-paluulippu New Yorkiin kallistuisi mahdollisesti 8-40 euroa. Koska ilmailuala on hinnoittelultaan joustava, ei tällaisen järjestelmän ja maksun arvioida juurikaan vaikuttavan alan kasvuun.

| 3.5 | Tässä yhteydessä on syytä huomata komission tunnustavan, että ilmailualan sisällyttäminen EU:n päästökauppajärjestelmään on vain yksi mahdollisista toimista, joita kansainvälisellä tasolla tulee toteuttaa lentoliikenteen päästöjen kasvavien ilmastovaikutusten johdosta. Komissio ilmoittaa aikovansa esittää typenoksidipäästöjä koskevan ehdotuksen, kun vaikutusarvio valmistuu vuonna 2008. Myös kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö ICAO aikoo esittää uusia ehdotuksia syyskuussa 2007 pidettävässä kokouksessaan. On kuitenkin saatu viitteitä yhä kovenevista paineista heikentää ja vesittää EU:n aloitetta. |
| --- | --- |

3.5

Tässä yhteydessä on syytä huomata komission tunnustavan, että ilmailualan sisällyttäminen EU:n päästökauppajärjestelmään on vain yksi mahdollisista toimista, joita kansainvälisellä tasolla tulee toteuttaa lentoliikenteen päästöjen kasvavien ilmastovaikutusten johdosta. Komissio ilmoittaa aikovansa esittää typenoksidipäästöjä koskevan ehdotuksen, kun vaikutusarvio valmistuu vuonna 2008. Myös kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö ICAO aikoo esittää uusia ehdotuksia syyskuussa 2007 pidettävässä kokouksessaan. On kuitenkin saatu viitteitä yhä kovenevista paineista heikentää ja vesittää EU:n aloitetta.

4.   Yleistä

| 4.1 | ETSK pitää tervetulleena, että sisällyttämällä ilmailu EU:n päästökauppajärjestelmään otetaan kansainvälisellä tasolla ensimmäinen askel siihen suuntaan, että ilmailuala joutuu korvaamaan osan ympäristökustannuksista, jotka se on ulkoistanut alkuajoistaan lähtien. Komitea kannattaa myös EU:n ulkopuolisten liikenteenharjoittajien sisällyttämistä järjestelmään. Lisäksi ehdotetussa järjestelmässä vaaditaan polttoaineen kulutukseltaan tehottomammilta ilma-aluksilta muita enemmän päästöoikeuksia, mikä kannustaa jossain määrin tehostamaan tekniikkaa ja alusten käyttöä. Koska halpalentoyhtiöillä täyttöaste on keskimäärin 10 prosenttia korkeampi kuin nk. perinteisillä lentoyhtiöillä, ehdotettu direktiivi ei siis vaikuta halpalentoyhtiöihin aivan niin voimakkaasti kuin muihin yhtiöihin. Lisäksi se kannustaa kaikkia lentoyhtiöitä myymään vapaat paikat alennettuun hintaan. |
| --- | --- |

4.1

ETSK pitää tervetulleena, että sisällyttämällä ilmailu EU:n päästökauppajärjestelmään otetaan kansainvälisellä tasolla ensimmäinen askel siihen suuntaan, että ilmailuala joutuu korvaamaan osan ympäristökustannuksista, jotka se on ulkoistanut alkuajoistaan lähtien. Komitea kannattaa myös EU:n ulkopuolisten liikenteenharjoittajien sisällyttämistä järjestelmään. Lisäksi ehdotetussa järjestelmässä vaaditaan polttoaineen kulutukseltaan tehottomammilta ilma-aluksilta muita enemmän päästöoikeuksia, mikä kannustaa jossain määrin tehostamaan tekniikkaa ja alusten käyttöä. Koska halpalentoyhtiöillä täyttöaste on keskimäärin 10 prosenttia korkeampi kuin nk. perinteisillä lentoyhtiöillä, ehdotettu direktiivi ei siis vaikuta halpalentoyhtiöihin aivan niin voimakkaasti kuin muihin yhtiöihin. Lisäksi se kannustaa kaikkia lentoyhtiöitä myymään vapaat paikat alennettuun hintaan.

| 4.2 | Komitea toteaa, että tehostamalla lentoreittejä, käyttämällä vaihtoehtoisia polttoaineita sekä parantamalla ilma-alusten suunnittelua ja täyttöastetta voidaan jonkin verran hillitä kasvihuonekaasupäästöjen kasvua. Useimpia näistä toimenpiteistä on kuitenkin hyödynnetty ilmailussa aktiivisesti jo vuodesta 1990 alkaen, mutta päästöt ovat samaan aikaan kasvaneet yli 85 prosenttia. Kasvu jatkuu yhä, sillä matkustaja- ja rahtimäärät lisääntyvät huomattavasti. |
| --- | --- |

4.2

Komitea toteaa, että tehostamalla lentoreittejä, käyttämällä vaihtoehtoisia polttoaineita sekä parantamalla ilma-alusten suunnittelua ja täyttöastetta voidaan jonkin verran hillitä kasvihuonekaasupäästöjen kasvua. Useimpia näistä toimenpiteistä on kuitenkin hyödynnetty ilmailussa aktiivisesti jo vuodesta 1990 alkaen, mutta päästöt ovat samaan aikaan kasvaneet yli 85 prosenttia. Kasvu jatkuu yhä, sillä matkustaja- ja rahtimäärät lisääntyvät huomattavasti.

| 4.3 | Ehdotetun direktiivin tavoitteena on kaventaa ilmailun kasvavaa osuutta ilmastonmuutoksessa sisällyttämällä se EU:n päästökauppajärjestelmään. EU:n järjestelmä on ainoa laaja-alainen kansainvälinen markkinakeinoja hyödyntävä mekanismi, jonka avulla säännellään ja kompensoidaan CO2-päästöjä. Vuonna 2007 päättyvässä kokeiluvaiheessa on kuitenkin esiintynyt huomattavia alkuvaikeuksia. Ongelmat johtuvat pitkälti siitä, että jäsenvaltiot ovat myöntäneet liikaa päästöoikeuksia. Jotta EU:n päästökauppajärjestelmä saavuttaisi tavoitteensa CO2-päästöjen vähentämiseen tähtäävänä markkinavälineenä, komission tulee tinkimättömästi — kaikkien jäsenvaltioiden tuella — määritellä ja panna toimeen hiilidioksidin päästökiintiöt ja varmistaa niiden noudattaminen. |
| --- | --- |

4.3

Ehdotetun direktiivin tavoitteena on kaventaa ilmailun kasvavaa osuutta ilmastonmuutoksessa sisällyttämällä se EU:n päästökauppajärjestelmään. EU:n järjestelmä on ainoa laaja-alainen kansainvälinen markkinakeinoja hyödyntävä mekanismi, jonka avulla säännellään ja kompensoidaan CO2-päästöjä. Vuonna 2007 päättyvässä kokeiluvaiheessa on kuitenkin esiintynyt huomattavia alkuvaikeuksia. Ongelmat johtuvat pitkälti siitä, että jäsenvaltiot ovat myöntäneet liikaa päästöoikeuksia. Jotta EU:n päästökauppajärjestelmä saavuttaisi tavoitteensa CO2-päästöjen vähentämiseen tähtäävänä markkinavälineenä, komission tulee tinkimättömästi — kaikkien jäsenvaltioiden tuella — määritellä ja panna toimeen hiilidioksidin päästökiintiöt ja varmistaa niiden noudattaminen.

| 4.4 | Ilmailun sisällyttämisestä EU:n päästökauppajärjestelmään voisi olla käytännössä paljon hyötyä itse järjestelmälle. Ilmailuala ei ole niin herkkä hinnanvaihteluille kuin useimmat teollisuusprosessit ja energiantuotantoalat, jotka aiheuttavat tätä nykyä valtaosan CO2-päästöistä. Kun ilmailun osuus hiilidioksidipäästöistä (väistämättä) kasvaa, saadaan päästökauppajärjestelmään merkittävästi uusia varoja, minkä johdosta voidaan investoida uusiin hiilidioksidipäästöjen vähennyksiin muilla aloilla. Vaikka ilmailualan mahdollisuudet saada aikaan säästöjä ovat heikohkot, se voi kanavoida varoja säästöjen toteuttamiseen muilla aloilla. |
| --- | --- |

4.4

Ilmailun sisällyttämisestä EU:n päästökauppajärjestelmään voisi olla käytännössä paljon hyötyä itse järjestelmälle. Ilmailuala ei ole niin herkkä hinnanvaihteluille kuin useimmat teollisuusprosessit ja energiantuotantoalat, jotka aiheuttavat tätä nykyä valtaosan CO2-päästöistä. Kun ilmailun osuus hiilidioksidipäästöistä (väistämättä) kasvaa, saadaan päästökauppajärjestelmään merkittävästi uusia varoja, minkä johdosta voidaan investoida uusiin hiilidioksidipäästöjen vähennyksiin muilla aloilla. Vaikka ilmailualan mahdollisuudet saada aikaan säästöjä ovat heikohkot, se voi kanavoida varoja säästöjen toteuttamiseen muilla aloilla.

| 4.5 | Komissio esimerkiksi arvioi, että direktiivin ansiosta kasvihuonekaasupäästöt vähenisivät nettomääräisesti 183 miljoonaa hiilidioksiditonnia vuoteen 2020 mennessä verrattuna siihen, että mikään ei muuttuisi. Arviot hiilidioksidipäästöjen hinnasta kyseisellä ajanjaksolla ovat epätarkkoja ja riippuvat myöntämismekanismin vakaudesta, mutta jos ilmailualan arvioidaan ostavan kyseisenä aikana 100 miljoonan tonnin päästöoikeudet 30 euron keskihintaan, saataisiin CO2-päästöjen vähentämiseen periaatteessa 3 miljardin euron lisävarat. |
| --- | --- |

4.5

Komissio esimerkiksi arvioi, että direktiivin ansiosta kasvihuonekaasupäästöt vähenisivät nettomääräisesti 183 miljoonaa hiilidioksiditonnia vuoteen 2020 mennessä verrattuna siihen, että mikään ei muuttuisi. Arviot hiilidioksidipäästöjen hinnasta kyseisellä ajanjaksolla ovat epätarkkoja ja riippuvat myöntämismekanismin vakaudesta, mutta jos ilmailualan arvioidaan ostavan kyseisenä aikana 100 miljoonan tonnin päästöoikeudet 30 euron keskihintaan, saataisiin CO2-päästöjen vähentämiseen periaatteessa 3 miljardin euron lisävarat.

| 4.6 | ETSK on aloittanut vuonna 2007 laajat toimet kansalaisyhteiskunnan kannustamiseksi toimintaan ja parhaiden käytänteiden soveltamiseen ilmastonmuutosasioissa. Keskeisellä sijalla on kasvihuonekaasupäästöjen lisäyksen minimointi. Komitea tunnustaa, että käsillä oleva ehdotus on käytännössä paras tapa saada ilmailu mukaan hiilidioksidipäästöjen vähentämisstrategiaan, mutta huomauttaa kuitenkin, ettei ehdotettu direktiivi sisällä mitään, mikä rajoittaisi juuri millään tavoin lentoliikenteen yhä kasvavia kasvihuonekaasupäästöjä. Tämä johtaa valtavaan ”imago-ongelmaan”. Ilmailuala on jo nyt nopeimmin kasvava kasvihuonekaasupäästöjen aiheuttaja Euroopassa, ja ehdotetulla direktiivillä annetaan myöten alan kasvuvaatimuksille asettamatta päästöille rajoituksia. Suurelle yleisölle tulee tehdä selväksi, että direktiivin avulla voidaan hankkia huomattavia resursseja kompensoivien CO2-vähennysten aikaansaamiseksi. |
| --- | --- |

4.6

ETSK on aloittanut vuonna 2007 laajat toimet kansalaisyhteiskunnan kannustamiseksi toimintaan ja parhaiden käytänteiden soveltamiseen ilmastonmuutosasioissa. Keskeisellä sijalla on kasvihuonekaasupäästöjen lisäyksen minimointi. Komitea tunnustaa, että käsillä oleva ehdotus on käytännössä paras tapa saada ilmailu mukaan hiilidioksidipäästöjen vähentämisstrategiaan, mutta huomauttaa kuitenkin, ettei ehdotettu direktiivi sisällä mitään, mikä rajoittaisi juuri millään tavoin lentoliikenteen yhä kasvavia kasvihuonekaasupäästöjä. Tämä johtaa valtavaan ”imago-ongelmaan”. Ilmailuala on jo nyt nopeimmin kasvava kasvihuonekaasupäästöjen aiheuttaja Euroopassa, ja ehdotetulla direktiivillä annetaan myöten alan kasvuvaatimuksille asettamatta päästöille rajoituksia. Suurelle yleisölle tulee tehdä selväksi, että direktiivin avulla voidaan hankkia huomattavia resursseja kompensoivien CO2-vähennysten aikaansaamiseksi.

5.   Erityistä

| 5.1 | Direktiivi on ilmaisultaan epätarkka siltä osin kuin on kyse tavoitteeksi asetettujen huomattavien päästöleikkausten saavuttamisesta. Koska lentoyhtiöt voivat ostaa päästöoikeuksia markkinahintaan kattaakseen enimmäismäärän ylittävät päästönsä, jää direktiivin vähentävä vaikutus ilmailun kasvihuonekaasupäästöihin häviävän pieneksi. Direktiivin arvioidaan vähentävän päästöjä mahdollisesti 3 prosenttia vuoteen 2020 mennessä, mikä on vähemmän kuin ilmailun kasvihuonekaasupäästöt kasvavat yhdessä vuodessa. Komission omista laskelmista ilmenee, että lipunhintojen marginaalinen korotus vaikuttaa vain vähän lentomatkojen kysyntään. |
| --- | --- |

5.1

Direktiivi on ilmaisultaan epätarkka siltä osin kuin on kyse tavoitteeksi asetettujen huomattavien päästöleikkausten saavuttamisesta. Koska lentoyhtiöt voivat ostaa päästöoikeuksia markkinahintaan kattaakseen enimmäismäärän ylittävät päästönsä, jää direktiivin vähentävä vaikutus ilmailun kasvihuonekaasupäästöihin häviävän pieneksi. Direktiivin arvioidaan vähentävän päästöjä mahdollisesti 3 prosenttia vuoteen 2020 mennessä, mikä on vähemmän kuin ilmailun kasvihuonekaasupäästöt kasvavat yhdessä vuodessa. Komission omista laskelmista ilmenee, että lipunhintojen marginaalinen korotus vaikuttaa vain vähän lentomatkojen kysyntään.

| 5.2 | Sallimalla sen, että valtaosa lentoyhtiöille aluksi jaettavista päästöoikeuksista on maksuttomia ja että täydentäviä päästöoikeuksia ostetaan EU:n yleisestä päästökauppajärjestelmästä (avoin järjestelmä vs. vain lentoliikenteelle tai mahdollisesti koko liikennealalle tarkoitettu suljettu järjestelmä), komissio hyväksyy vallitsevan tilanteen eikä tee juuri mitään hillitäkseen kasvihuonekaasuja tuottavan ilmailun jatkuvaa ja nopeaa kasvua. Ongelman ydin on siinä, ettei tällainen rajoittaminen ole nykyisin poliittisesti ja taloudellisesti hyväksyttävää. Saadakseen aikaan edistystä komissio arvioi, että ilmailun sisällyttäminen EU:n päästökauppajärjestelmään paitsi edistäisi joitakin alan sisäisiä, hiilidioksidipäästöjä vähentäviä tehostamistoimia myös elvyttäisi aidosti markkinoita ja tuottaisi rahoitusta uudelle tutkimukselle ja uusille sovelluksille hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi muilla aloilla. Keinona on ilmailun lisääntyvien CO2-päästöjen kompensointi muiden alojen päästövähennyksillä. |
| --- | --- |

5.2

Sallimalla sen, että valtaosa lentoyhtiöille aluksi jaettavista päästöoikeuksista on maksuttomia ja että täydentäviä päästöoikeuksia ostetaan EU:n yleisestä päästökauppajärjestelmästä (avoin järjestelmä vs. vain lentoliikenteelle tai mahdollisesti koko liikennealalle tarkoitettu suljettu järjestelmä), komissio hyväksyy vallitsevan tilanteen eikä tee juuri mitään hillitäkseen kasvihuonekaasuja tuottavan ilmailun jatkuvaa ja nopeaa kasvua. Ongelman ydin on siinä, ettei tällainen rajoittaminen ole nykyisin poliittisesti ja taloudellisesti hyväksyttävää. Saadakseen aikaan edistystä komissio arvioi, että ilmailun sisällyttäminen EU:n päästökauppajärjestelmään paitsi edistäisi joitakin alan sisäisiä, hiilidioksidipäästöjä vähentäviä tehostamistoimia myös elvyttäisi aidosti markkinoita ja tuottaisi rahoitusta uudelle tutkimukselle ja uusille sovelluksille hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi muilla aloilla. Keinona on ilmailun lisääntyvien CO2-päästöjen kompensointi muiden alojen päästövähennyksillä.

| 5.3 | Komissio huomauttaa, että sovellettaessa nk. suljettua järjestelmää eli pelkän ilmailualan kattavaa päästöoikeuksien kauppaa päästöoikeuden hinta olisi 114-325 euroa tonnilta oletetun 30 euron sijasta. Suljettu järjestelmä nostaisi lyhyiden lentojen lipunhintoja 8-30 euroa. Tätä saatetaan pitää realistisempana toimintamallina, jonka avulla voidaan sekä vaikuttaa kysyntään että edistää polttoainetehokkuutta ja päästöjen minimointiin tähtäävää tutkimusta, mutta sille ei todennäköisesti saada tukea EU-tasolla, sillä liikennettä koskevat prioriteetit todistetusti vaihtelevat. Suljettu tai pelkkää liikennealaa koskeva järjestelmä tekisi kattavaan sopimukseen pääsyn vielä epätodennäköisemmäksi. |
| --- | --- |

5.3

Komissio huomauttaa, että sovellettaessa nk. suljettua järjestelmää eli pelkän ilmailualan kattavaa päästöoikeuksien kauppaa päästöoikeuden hinta olisi 114-325 euroa tonnilta oletetun 30 euron sijasta. Suljettu järjestelmä nostaisi lyhyiden lentojen lipunhintoja 8-30 euroa. Tätä saatetaan pitää realistisempana toimintamallina, jonka avulla voidaan sekä vaikuttaa kysyntään että edistää polttoainetehokkuutta ja päästöjen minimointiin tähtäävää tutkimusta, mutta sille ei todennäköisesti saada tukea EU-tasolla, sillä liikennettä koskevat prioriteetit todistetusti vaihtelevat. Suljettu tai pelkkää liikennealaa koskeva järjestelmä tekisi kattavaan sopimukseen pääsyn vielä epätodennäköisemmäksi.

| 5.4 | Komissio panee ehdottamassaan direktiivissä merkille perusteelliseen tutkimukseen pohjautuvan analyysin, jonka mukaan ilma-alusten päästöt ovat ilmaston kannalta kahdesta neljään kertaa haitallisempia kuin muun elinkeinotoiminnan päästöt (5). (Tämä johtuu pitkälti siitä, että enin osa päästöistä vapautuu yläilmakehään, sekä muiden kuin CO2-päästöjen — kuten tiivistymisvanojen ja typen oksidien — vaikutuksista.) Komissio on kuitenkin päättänyt olla ottamatta tätä seikkaa huomioon. Typenoksidipäästöjen vähentämiseksi tai kompensoimiseksi tarvitaan lisätoimia. |
| --- | --- |

5.4

Komissio panee ehdottamassaan direktiivissä merkille perusteelliseen tutkimukseen pohjautuvan analyysin, jonka mukaan ilma-alusten päästöt ovat ilmaston kannalta kahdesta neljään kertaa haitallisempia kuin muun elinkeinotoiminnan päästöt (5). (Tämä johtuu pitkälti siitä, että enin osa päästöistä vapautuu yläilmakehään, sekä muiden kuin CO2-päästöjen — kuten tiivistymisvanojen ja typen oksidien — vaikutuksista.) Komissio on kuitenkin päättänyt olla ottamatta tätä seikkaa huomioon. Typenoksidipäästöjen vähentämiseksi tai kompensoimiseksi tarvitaan lisätoimia.

| 5.5 | Lentoyhtiöt hyötyvät jo nykyisin lentopolttoaineen verovapaudesta, ja ensimmäisten hiilidioksidia koskevien päästöoikeuksien jakaminen maksutta parantaa entisestään julkiseen tukeen perustuvaa lentoliikenteen etulyöntiasemaa muihin liikennemuotoihin nähden. Vaarana on, että liikenteenharjoittajat hyödyntävät EU:n päästökauppajärjestelmän käyttöönottoa korottaakseen hintoja kautta linjan. Komissio voisi hillitä perusteetonta voitontavoittelua esittelemällä järjestelmän todelliset alaan kohdistuvat taloudelliset vaikutukset selkeästi suurelle yleisölle. |
| --- | --- |

5.5

Lentoyhtiöt hyötyvät jo nykyisin lentopolttoaineen verovapaudesta, ja ensimmäisten hiilidioksidia koskevien päästöoikeuksien jakaminen maksutta parantaa entisestään julkiseen tukeen perustuvaa lentoliikenteen etulyöntiasemaa muihin liikennemuotoihin nähden. Vaarana on, että liikenteenharjoittajat hyödyntävät EU:n päästökauppajärjestelmän käyttöönottoa korottaakseen hintoja kautta linjan. Komissio voisi hillitä perusteetonta voitontavoittelua esittelemällä järjestelmän todelliset alaan kohdistuvat taloudelliset vaikutukset selkeästi suurelle yleisölle.

| 5.6 | Ehdotetussa direktiivissä säädettäviä poikkeuksia tulisi pohtia perusteellisemmin. Esimerkiksi valtion- tai hallituksen päämiehiä tai ministereitä kuljettavien lentojen sulkeminen pois direktiivin soveltamisalasta on erityisen epäasianmukaista, sillä heidän tulisi näyttää muille hyvää esimerkkiä. Vaikka tämän vapautuksen myöntämiseen on hallinnollisia syitä (kyse on lähinnä asevoimien harjoittamasta lentoliikenteestä), jäsenvaltioita olisi pyydettävä kompensoimaan vapaaehtoisesti lennoista aiheutuvat päästöt. Eräät jäsenvaltiot ovatkin jo päättäneet tehdä näin. |
| --- | --- |

5.6

Ehdotetussa direktiivissä säädettäviä poikkeuksia tulisi pohtia perusteellisemmin. Esimerkiksi valtion- tai hallituksen päämiehiä tai ministereitä kuljettavien lentojen sulkeminen pois direktiivin soveltamisalasta on erityisen epäasianmukaista, sillä heidän tulisi näyttää muille hyvää esimerkkiä. Vaikka tämän vapautuksen myöntämiseen on hallinnollisia syitä (kyse on lähinnä asevoimien harjoittamasta lentoliikenteestä), jäsenvaltioita olisi pyydettävä kompensoimaan vapaaehtoisesti lennoista aiheutuvat päästöt. Eräät jäsenvaltiot ovatkin jo päättäneet tehdä näin.

| 5.7 | Koska komissio esittää lisäoikeuksien ostoon avointa järjestelmää, ei vaikuta perustellulta, että järjestelmän vertailuajankohta on niin kaukana EU:n tämänhetkisistä, Kioton pöytäkirjan ensimmäiseen vaiheeseen liittyvistä sitoumuksista (8 prosentin päästövähennykset vuosina 2008-2012 vuoden 1990 tasosta) ja tulevista sitoumuksista (mm. 30 prosentin vähennys vuoteen 2020 mennessä vuoden 1990 tasosta). Kun viitekohdaksi asetetaan vuosi 2005, ilmailualalle sallitaan jo ”lähtöviivalla” noin 100 prosenttia Kioton tavoitetta suuremmat päästöt. Luonnollisesti, kun otetaan huomioon, että ilmailu on ensimmäinen EU:n päästökauppajärjestelmään sisällytettävä liikennesektori, oikeudet on kohtuuden nimessä jaettava ensi vaiheessa noudattaen EU:n päästöoikeuskauppajärjestelmän säännöstössä käyttöön otettuja periaatteita. |
| --- | --- |

5.7

Koska komissio esittää lisäoikeuksien ostoon avointa järjestelmää, ei vaikuta perustellulta, että järjestelmän vertailuajankohta on niin kaukana EU:n tämänhetkisistä, Kioton pöytäkirjan ensimmäiseen vaiheeseen liittyvistä sitoumuksista (8 prosentin päästövähennykset vuosina 2008-2012 vuoden 1990 tasosta) ja tulevista sitoumuksista (mm. 30 prosentin vähennys vuoteen 2020 mennessä vuoden 1990 tasosta). Kun viitekohdaksi asetetaan vuosi 2005, ilmailualalle sallitaan jo ”lähtöviivalla” noin 100 prosenttia Kioton tavoitetta suuremmat päästöt. Luonnollisesti, kun otetaan huomioon, että ilmailu on ensimmäinen EU:n päästökauppajärjestelmään sisällytettävä liikennesektori, oikeudet on kohtuuden nimessä jaettava ensi vaiheessa noudattaen EU:n päästöoikeuskauppajärjestelmän säännöstössä käyttöön otettuja periaatteita.

| 5.8 | Ehdotetun direktiivin avulla ei todennäköisesti pystytä huomattavasti hidastamaan ilmailun kokonaispäästöjen kasvua. Direktiivin ansiosta voidaan kuitenkin vakiinnuttaa hiilidioksidin nettopäästöt EU:n päästökauppajärjestelmän avulla ja tuottaa siten resursseja lisävähennysten toteuttamiseksi. Tämä oikeuttaa suurelta osin direktiivin täytäntöönpanon kustannukset ja siihen liittyvän byrokratian. Ehdotettu direktiivi tarjoaa ilmailualalle enemmän kuin pelkän ekologisen ”viikunanlehden”, sillä sen avulla voidaan epäilemättä lisätä suuren yleisön tietoisuutta, tarjota huomattavia uusia resursseja hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen ja auttaa ilmailualaa sisäistämään ne ulkoiset ympäristökustannukset, joihin sen ei tähän mennessä ole tarvinnut kiinnittää huomiota. |
| --- | --- |

5.8

Ehdotetun direktiivin avulla ei todennäköisesti pystytä huomattavasti hidastamaan ilmailun kokonaispäästöjen kasvua. Direktiivin ansiosta voidaan kuitenkin vakiinnuttaa hiilidioksidin nettopäästöt EU:n päästökauppajärjestelmän avulla ja tuottaa siten resursseja lisävähennysten toteuttamiseksi. Tämä oikeuttaa suurelta osin direktiivin täytäntöönpanon kustannukset ja siihen liittyvän byrokratian. Ehdotettu direktiivi tarjoaa ilmailualalle enemmän kuin pelkän ekologisen ”viikunanlehden”, sillä sen avulla voidaan epäilemättä lisätä suuren yleisön tietoisuutta, tarjota huomattavia uusia resursseja hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen ja auttaa ilmailualaa sisäistämään ne ulkoiset ympäristökustannukset, joihin sen ei tähän mennessä ole tarvinnut kiinnittää huomiota.

Bryssel 31. toukokuuta 2007.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  KOM(2005) 459 lopullinen, 27.9.2005.

1

(2)  NAT/299 — ”Ilmailun ilmastonmuutosvaikutukset”.

2

(3)  Asiakirjan ”Tiivistelmä vaikutusten arvioinnista” kohta 5.3.1.

3

(4)  Ks. liite 1, jossa esitellään lyhyesti EU:n päästökauppajärjestelmä.

4

(5)  IPCC Summary for Policymakers 2007, The Science of Climate Change,

5

http://www.ipcc.ch/pub/sarsum1.htm.

---

LIITE I

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon

Seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat vähintään neljänneksen annetuista äänistä, hylättiin käsittelyssä.

Kohta 1.8.2

Muutetaan seuraavasti:

| ”1.8.2 | Ehdotettua päästöjen enimmäismäärää tulee supistaa, jotta ilmailualalta vaadittaisiin samanlaista mukautumista
  asettaa vastaavalle tasolle kuin muilt
  la, EU:n päästökauppajärjestelmään jo osallistuvilt
  la elinkeinoaloilt
  la.” |
| --- | --- |

”1.8.2

Äänestystulos

Puolesta 18

Vastaan 33

Pidättyi 9

Kohta 1.8.3

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

| ”1.8.3 | Ehdotuksen mukaan päästöoikeudet voidaan jakaa liikenteenharjoittajille vapaasti. Tämä mahdollisuus tulee poistaa tai sitä tulee rajoittaa huomattavasti, ja kaikki päästöoikeudet tai enin osa niistä tulee huutokaupata.
  mukauttaa EU:n päästökauppajärjestelmän säännöstöön ja ohjeasiakirjoihin.” |
| --- | --- |

”1.8.3

Äänestystulos

Puolesta 13

Vastaan 24

Pidättyi 6

---

LIITE II

Euroopan unioni loi vuonna 2005 keskeisille kasvihuonekaasupäästöjä aiheuttaville aloille Euroopan laajuiset hiilidioksidipäästöjen markkinat. Järjestelmä edeltää Kioton pöytäkirjan allekirjoittajien kesken vuonna 2008 käynnistettävää vastaavaa järjestelmää. EU:n päästökauppajärjestelmän tavoitteena on valmistella Euroopan valtioita Kioton järjestelmän käyttöönottoon.

Järjestelmä perustuu kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien eli EU:n päästöoikeuksien (EUA) jakamiseen tietyille elinkeinoaloille kansallisten jakosuunnitelmien (NAP) avulla Euroopan komission valvonnassa. Päästöoikeuksilla voidaan käydä kauppaa. EU:n päästökauppajärjestelmän ensimmäinen vaihe kattaa vuodet 2005-2007, ja toinen vaihe ajoittuu vuosiin 2008-2012 samoin kuin Kioton pöytäkirjan ensimmäinen sitoumuskausi.

EU:n päästökauppajärjestelmän ensimmäisessä vaiheessa on mukana 7 300 yritystä ja 12 000 raskaan teollisuuden laitosta EU:n alueelta. Mukana ovat energialaitokset, öljynjalostamot, raudan ja teräksen tuottajat, sellu- ja paperiteollisuus sekä sementin, lasin, kalkin, tiilen ja keraamisten tuotteiden valmistajat.

EU:n päästökauppajärjestelmässä asetetaan kullekin jäsenvaltiolle vuotuiset hiilidioksidipäästötavoitteet (CO2), minkä jälkeen kukin maa jakaa päästöoikeutensa niiden alojen yrityksille, joilla toimivat tehtaat ja laitokset ovat merkittävimpiä hiilidioksidipäästöjen aiheuttajia: energialaitoksille, rakennustarvikkeiden valmistajille ja muille raskaan teollisuuden yrityksille.

Yksi EU:n päästöoikeus oikeuttaa haltijansa yhden tonnin hiilidioksidipäästöihin. Yritykset, jotka eivät käytä kaikkia päästöoikeuksiaan eli jotka aiheuttavat vähemmän päästöjä kuin mihin niillä on oikeus, voivat myydä ylitse jääneet oikeudet. Päästötavoitteensa ylittäneiden yritysten on ostettava korvaukseksi lisää EU:n päästöoikeuksia tai maksettava sakko, jonka määrä on 40 euroa tonnilta.

EU:n päästökauppajärjestelmässä edellytetään, että kaikki jäsenvaltiot perustavat päästöoikeuksien kaupan hallinnoimiseksi ja haltijuuksien todentamiseksi kansallisen päästöoikeusrekisterin, jonka tehtävänä on pitää kirjaa kaikkien järjestelmän piiriin kuuluvien yritysten päästöistä ja päästöoikeuksista.

Markkinat toimivat meklarien välityksellä sähköisessä pörssissä, jossa käydään päivittäin kauppaa EU:n päästöoikeuksilla. Kauppaa käydään lähinnä EU:n päästöoikeuksia koskevilla termiinisopimuksilla eli sopimuksilla, jotka koskevat päästöoikeuden luovuttamista tiettynä tulevana ajankohtana. Kyseinen ajankohta on sen kalenterivuoden loppu, jonka ajaksi päästöoikeus on myönnetty.

---

| 27.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 175/53 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 175/53

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Ehdotus: neuvoston asetus hedelmä- ja vihannesalan erityissäännöistä ja eräiden asetusten muuttamisesta”

KOM(2007) 17 lopullinen — 2007/0012 CNS

(2007/C 175/14)

Neuvosto päätti 14. helmikuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 36 ja 37 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 8. toukokuuta 2007. Esittelijä oli Mario Campli.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 30.-31. toukokuuta 2007 pitämässään 436. täysistunnossa (toukokuun 30. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon yksimielisesti.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK katsoo, että toteuttamalla uudistuksen tavoitteet kokonaisuudessaan voidaan varmistaa yhtenäinen politiikka kyseisen Euroopan unionissa tärkeän maatalous-, teollisuus- ja elintarvikealan sektorin kehittämiseksi. |
| --- | --- |

1.1

ETSK katsoo, että toteuttamalla uudistuksen tavoitteet kokonaisuudessaan voidaan varmistaa yhtenäinen politiikka kyseisen Euroopan unionissa tärkeän maatalous-, teollisuus- ja elintarvikealan sektorin kehittämiseksi.

| 1.2 | ETSK on tyytyväinen tuottajaorganisaatioiden keskeisen aseman vahvistamiseen hedelmä- ja vihannesalan yhteisessä markkinajärjestelyssä. |
| --- | --- |

1.2

ETSK on tyytyväinen tuottajaorganisaatioiden keskeisen aseman vahvistamiseen hedelmä- ja vihannesalan yhteisessä markkinajärjestelyssä.

| 1.3 | ETSK on sitä mieltä, että EU:n hedelmä- ja vihannesalan kilpailukyvyn varmistamisen kannalta asianmukaisen yhtenäisen politiikan keskeinen tekijä on rahoitus. Komitea kehottaakin komissiota pohtimaan huolellisemmin ehdotettujen — sinänsä myönteisten ja kannatettavien — uudistusten rahoitusvaikutuksia. |
| --- | --- |

1.3

ETSK on sitä mieltä, että EU:n hedelmä- ja vihannesalan kilpailukyvyn varmistamisen kannalta asianmukaisen yhtenäisen politiikan keskeinen tekijä on rahoitus. Komitea kehottaakin komissiota pohtimaan huolellisemmin ehdotettujen — sinänsä myönteisten ja kannatettavien — uudistusten rahoitusvaikutuksia.

| 1.4 | ETSK katsoo, että uusien ja tärkeiden toimenpiteiden käyttöönotto toimintaohjelmissa itse asiassa vähentää investointeihin ja työllisyyteen käytettävissä olevia varoja. |
| --- | --- |

1.4

ETSK katsoo, että uusien ja tärkeiden toimenpiteiden käyttöönotto toimintaohjelmissa itse asiassa vähentää investointeihin ja työllisyyteen käytettävissä olevia varoja.

| 1.5 | ETSK kannattaa komission strategiaa luoda ensimmäisestä pilarista vuoteen 2013 mennessä yhtenäinen ja tasapainoinen kokonaisuus. Tätä varten komitea kehottaa komissiota toteuttamaan myös hedelmä- ja vihannesalalla asianmukaisen siirtymäkauden, jotta kaikki alan toimijat voivat ryhtyä noudattamaan uutta järjestelmää ja jotta samalla varmistetaan eurooppalaisille kuluttajille määrällisesti ja laadullisesti asianmukainen tarjonta. |
| --- | --- |

1.5

ETSK kannattaa komission strategiaa luoda ensimmäisestä pilarista vuoteen 2013 mennessä yhtenäinen ja tasapainoinen kokonaisuus. Tätä varten komitea kehottaa komissiota toteuttamaan myös hedelmä- ja vihannesalalla asianmukaisen siirtymäkauden, jotta kaikki alan toimijat voivat ryhtyä noudattamaan uutta järjestelmää ja jotta samalla varmistetaan eurooppalaisille kuluttajille määrällisesti ja laadullisesti asianmukainen tarjonta.

| 1.6 | ETSK on tyytyväinen komission politiikkaan, jonka avulla ympäristöä pyritään suojelemaan aktiivisesti. Komitea suosittelee tässä yhteydessä joustavia toimia, joiden avulla palkitaan eri toimijoiden käytänteitä ja lähestymistapoja. Kun ajatellaan hedelmien ja vihannesten kulutuksen edistämistä erityisissä kuluttajaryhmissä, komitea suosittelee nykyistä selkeämpää strategiaa horisontaalisessa menekinedistämispolitiikassa. |
| --- | --- |

1.6

ETSK on tyytyväinen komission politiikkaan, jonka avulla ympäristöä pyritään suojelemaan aktiivisesti. Komitea suosittelee tässä yhteydessä joustavia toimia, joiden avulla palkitaan eri toimijoiden käytänteitä ja lähestymistapoja. Kun ajatellaan hedelmien ja vihannesten kulutuksen edistämistä erityisissä kuluttajaryhmissä, komitea suosittelee nykyistä selkeämpää strategiaa horisontaalisessa menekinedistämispolitiikassa.

| 1.7 | Kuluttajien suojelemiseksi ETSK suosittelee etenkin terveysturvaan ja tuotteiden alkuperään liittyvien kaupan pitämisen vaatimusten säilyttämistä. |
| --- | --- |

1.7

Kuluttajien suojelemiseksi ETSK suosittelee etenkin terveysturvaan ja tuotteiden alkuperään liittyvien kaupan pitämisen vaatimusten säilyttämistä.

2.   Komission ajatuksia ja ehdotuksia

| 2.1 | Komission tavoitteena on






  — | parantaa EU:n hedelmä- ja vihannesalan kilpailukykyä ja markkinasuuntautuneisuutta eli edistää kestävää tuotantoa, joka on kilpailukykyinen sisä- ja ulkomarkkinoilla |
| --- | --- | --- |

2.1

Komission tavoitteena on

—

parantaa EU:n hedelmä- ja vihannesalan kilpailukykyä ja markkinasuuntautuneisuutta eli edistää kestävää tuotantoa, joka on kilpailukykyinen sisä- ja ulkomarkkinoilla

| — | tasoittaa kriisien aiheuttamaa vaihtelua hedelmä- ja vihannestuottajien tuloissa |
| --- | --- |

—

tasoittaa kriisien aiheuttamaa vaihtelua hedelmä- ja vihannestuottajien tuloissa

| — | lisätä hedelmien ja vihannesten kulutusta EU:ssa |
| --- | --- |

—

lisätä hedelmien ja vihannesten kulutusta EU:ssa

| — | jatkaa alan pyrkimyksiä ympäristön säilyttämiseksi ja suojelemiseksi |
| --- | --- |

—

jatkaa alan pyrkimyksiä ympäristön säilyttämiseksi ja suojelemiseksi

| — | yksinkertaistaa ja mahdollisuuksien mukaan vähentää kaikkien osapuolten hallinnollista taakkaa. |
| --- | --- |

—

yksinkertaistaa ja mahdollisuuksien mukaan vähentää kaikkien osapuolten hallinnollista taakkaa.

| 2.2 | Uudistuksen rakenne perustuu kolmeen keskeiseen tekijään, jotka ovat






  — | neutraali talousarviovaikutus |
| --- | --- | --- |

2.2

Uudistuksen rakenne perustuu kolmeen keskeiseen tekijään, jotka ovat

—

neutraali talousarviovaikutus

| — | yhteisen markkinajärjestelyn mukauttaminen vuonna 2003 toteutettuun YMP:n uudistukseen ja sen jälkeen annettuihin asetuksiin |
| --- | --- |

—

yhteisen markkinajärjestelyn mukauttaminen vuonna 2003 toteutettuun YMP:n uudistukseen ja sen jälkeen annettuihin asetuksiin

| — | yhteisen markkinajärjestelyn rakenteen vakiinnuttaminen vahvistamalla tuottajaorganisaatioita. |
| --- | --- |

—

yhteisen markkinajärjestelyn rakenteen vakiinnuttaminen vahvistamalla tuottajaorganisaatioita.

| 2.2.1 | Komissio toteaa, että edellä mainittuja tavoitteita määriteltäessä on otettu huomioon tarve täyttää Maailman kauppajärjestön (WTO) vaatimukset sekä yhdenmukaisuus uudistetun YMP:n ja voimassa olevien rahoitusnäkymien kanssa. |
| --- | --- |

2.2.1

Komissio toteaa, että edellä mainittuja tavoitteita määriteltäessä on otettu huomioon tarve täyttää Maailman kauppajärjestön (WTO) vaatimukset sekä yhdenmukaisuus uudistetun YMP:n ja voimassa olevien rahoitusnäkymien kanssa.

| 2.2.2 | Komissio toteaa, että 27 jäsenvaltion EU:ssa hedelmien ja vihannesten tuotannon osuus on 3,1 prosenttia yhteisön talousarviosta ja 17 prosenttia EU:n koko maataloustuotannosta. |
| --- | --- |

2.2.2

Komissio toteaa, että 27 jäsenvaltion EU:ssa hedelmien ja vihannesten tuotannon osuus on 3,1 prosenttia yhteisön talousarviosta ja 17 prosenttia EU:n koko maataloustuotannosta.

| 2.2.3 | Tuoreille hedelmille ja vihanneksille myönnettävä tuki on uudistusehdotuksessa edelleen 4,1 prosenttia tuottajaorganisaatioiden kaupan pitämän tuotannon arvosta, kun taas jalosteita koskevat kansalliset enimmäismäärät siirretään tilatukijärjestelmään aiempien maakohtaisten viitearvojen mukaisesti ja uusien jäsenvaltioiden osalta liittymissopimuksissa määriteltyjen viitearvojen mukaisesti. |
| --- | --- |

2.2.3

Tuoreille hedelmille ja vihanneksille myönnettävä tuki on uudistusehdotuksessa edelleen 4,1 prosenttia tuottajaorganisaatioiden kaupan pitämän tuotannon arvosta, kun taas jalosteita koskevat kansalliset enimmäismäärät siirretään tilatukijärjestelmään aiempien maakohtaisten viitearvojen mukaisesti ja uusien jäsenvaltioiden osalta liittymissopimuksissa määriteltyjen viitearvojen mukaisesti.

| 2.2.4 | Alueilla, joilla tuottajien järjestäytymisaste on alhainen, voidaan myöntää täydentävää kansallista tukea. |
| --- | --- |

2.2.4

Alueilla, joilla tuottajien järjestäytymisaste on alhainen, voidaan myöntää täydentävää kansallista tukea.

| 2.2.5 | Yhteisrahoituksen osuus toimintaohjelmissa on edelleen 50 prosenttia lukuun ottamatta muutamia erityistapauksia, joissa yhteisrahoituksen osuus on 60 prosenttia (kansainväliset toimet, toimialakohtaiset toimet, luonnonmukainen tuotanto, uusien jäsenvaltioiden tuottajat, tuottajaorganisaatioiden sulautuminen, syrjäisimmät alueet sekä alueet, joiden tuotannosta tuottajaorganisaatiot kattavat alle 20 prosenttia). |
| --- | --- |

2.2.5

Yhteisrahoituksen osuus toimintaohjelmissa on edelleen 50 prosenttia lukuun ottamatta muutamia erityistapauksia, joissa yhteisrahoituksen osuus on 60 prosenttia (kansainväliset toimet, toimialakohtaiset toimet, luonnonmukainen tuotanto, uusien jäsenvaltioiden tuottajat, tuottajaorganisaatioiden sulautuminen, syrjäisimmät alueet sekä alueet, joiden tuotannosta tuottajaorganisaatiot kattavat alle 20 prosenttia).

| 2.2.6 | Komissio voi korvata sataprosenttisesti markkinoiltapoistot viiden prosentin osalta tuotannon määrästä, kun markkinoilta poistetut tuotteet jaetaan hyväntekeväisyysjärjestöille ja -säätiöille, rangaistuslaitoksille, oppilaitoksille, lasten lomaleireille sekä sairaaloille ja vanhainkodeille. |
| --- | --- |

2.2.6

Komissio voi korvata sataprosenttisesti markkinoiltapoistot viiden prosentin osalta tuotannon määrästä, kun markkinoilta poistetut tuotteet jaetaan hyväntekeväisyysjärjestöille ja -säätiöille, rangaistuslaitoksille, oppilaitoksille, lasten lomaleireille sekä sairaaloille ja vanhainkodeille.

| 2.2.7 | Ehdotuksessa säädetään asetuksen (EY) N:o 1782/2003 51 artiklan korvaamisesta ja samalla hedelmien ja vihannesten viljelyalojen kelpoisuudesta tilatukeen. |
| --- | --- |

2.2.7

Ehdotuksessa säädetään asetuksen (EY) N:o 1782/2003 51 artiklan korvaamisesta ja samalla hedelmien ja vihannesten viljelyalojen kelpoisuudesta tilatukeen.

| 2.2.8 | Jäsenvaltiot vahvistavat tilatukijärjestelmään liittyvät viitemäärät ja tukikelpoiset pinta-alat kunkin hedelmä- ja vihannesalan tuotteen markkinoiden mukaisen viitekauden sekä asianmukaisten puolueettomien ja syrjimättömien kriteerien perusteella. |
| --- | --- |

2.2.8

Jäsenvaltiot vahvistavat tilatukijärjestelmään liittyvät viitemäärät ja tukikelpoiset pinta-alat kunkin hedelmä- ja vihannesalan tuotteen markkinoiden mukaisen viitekauden sekä asianmukaisten puolueettomien ja syrjimättömien kriteerien perusteella.

| 2.2.9 | Komission ehdotuksen mukaan kunkin toimintaohjelman kokonaismenoista vähintään 20 prosenttia on kohdennettava maatalousalan ympäristötoimiin. |
| --- | --- |

2.2.9

Komission ehdotuksen mukaan kunkin toimintaohjelman kokonaismenoista vähintään 20 prosenttia on kohdennettava maatalousalan ympäristötoimiin.

| 2.2.10 | Ehdotus ei vaikuta ulkomaankauppaa koskeviin voimassa oleviin sääntöihin. Siinä esitetään kuitenkin vientitukien poistamista. |
| --- | --- |

2.2.10

Ehdotus ei vaikuta ulkomaankauppaa koskeviin voimassa oleviin sääntöihin. Siinä esitetään kuitenkin vientitukien poistamista.

| 2.2.11 | Osa tarkasteltavassa ehdotuksessa esitetystä hedelmä- ja vihannesalan sääntelystä sisältyy myös maatalouden yhtenäistä markkinajärjestelyä koskevaan asetusehdotukseen (jota käsitellään parhaillaan neuvostossa). |
| --- | --- |

2.2.11

Osa tarkasteltavassa ehdotuksessa esitetystä hedelmä- ja vihannesalan sääntelystä sisältyy myös maatalouden yhtenäistä markkinajärjestelyä koskevaan asetusehdotukseen (jota käsitellään parhaillaan neuvostossa).

| 2.2.12 | Komissio esittää uudistusehdotuksessaan, että myöhemmin tarkistettaisiin myös niitä kaupan pitämisen vaatimuksia, jotka koskevat etenkin tuotteen laatua, luokittelua, painoa, kokoluokittelua, pakkaamista, käärimistä, varastointia, kuljetusta, tarjontamuotoa, kaupan pitämistä ja pakkausmerkintöjä. Komission ehdotuksessa vahvistetaan tuottajaorganisaatioiden keskeinen asema tuoreiden hedelmä- ja vihannestuotteiden alalla, sillä ehdotuksessa






  — | muutetaan niiden tuotteiden luetteloa, joita varten voidaan perustaa tuottajaorganisaatio |
| --- | --- | --- |

2.2.12

Komissio esittää uudistusehdotuksessaan, että myöhemmin tarkistettaisiin myös niitä kaupan pitämisen vaatimuksia, jotka koskevat etenkin tuotteen laatua, luokittelua, painoa, kokoluokittelua, pakkaamista, käärimistä, varastointia, kuljetusta, tarjontamuotoa, kaupan pitämistä ja pakkausmerkintöjä. Komission ehdotuksessa vahvistetaan tuottajaorganisaatioiden keskeinen asema tuoreiden hedelmä- ja vihannestuotteiden alalla, sillä ehdotuksessa

—

muutetaan niiden tuotteiden luetteloa, joita varten voidaan perustaa tuottajaorganisaatio

| — | annetaan tuottajaorganisaatioille myös kriisinhallintavastuu, johon liittyviin kriisinhallintatoimenpiteisiin voidaan käyttää enintään kolmannes toimintaohjelman menoista |
| --- | --- |

—

annetaan tuottajaorganisaatioille myös kriisinhallintavastuu, johon liittyviin kriisinhallintatoimenpiteisiin voidaan käyttää enintään kolmannes toimintaohjelman menoista

| — | säädetään suoramyynnin osuudesta, jonka jäsenvaltiot vahvistavat ja jonka on oltava vähintään kymmenen prosenttia. |
| --- | --- |

—

säädetään suoramyynnin osuudesta, jonka jäsenvaltiot vahvistavat ja jonka on oltava vähintään kymmenen prosenttia.

| 2.2.13 | Ehdotuksessa tunnustetaan toimialakohtaiset järjestöt ja säädetään tuottajaorganisaation jäseniin sovellettavien sääntöjen ulottamisesta järjestäytymättömiin tuottajiin, jos tuottajaorganisaatio kattaa vähintään 60 prosenttia asianomaisen talousalueen tarjonnasta. |
| --- | --- |

2.2.13

Ehdotuksessa tunnustetaan toimialakohtaiset järjestöt ja säädetään tuottajaorganisaation jäseniin sovellettavien sääntöjen ulottamisesta järjestäytymättömiin tuottajiin, jos tuottajaorganisaatio kattaa vähintään 60 prosenttia asianomaisen talousalueen tarjonnasta.

| 2.2.14 | Komissio esittää, että jäsenvaltiot määrittelevät kansallisen strategian, jotta tuottajaorganisaatiot voivat arvioida toimintaohjelmia. |
| --- | --- |

2.2.14

Komissio esittää, että jäsenvaltiot määrittelevät kansallisen strategian, jotta tuottajaorganisaatiot voivat arvioida toimintaohjelmia.

| 2.2.15 | Komissio ehdottaa toimintaohjelmiin sisältyviä pakollisia menekinedistämistoimia, jotka kohdennettaisiin alle 18-vuotiaisiin nuoriin. |
| --- | --- |

2.2.15

Komissio ehdottaa toimintaohjelmiin sisältyviä pakollisia menekinedistämistoimia, jotka kohdennettaisiin alle 18-vuotiaisiin nuoriin.

3.   Yleishuomioita

| 3.1 | ETSK katsoo, että toteuttamalla uudistuksen tavoitteet kokonaisuudessaan voidaan varmistaa yhtenäinen politiikka kyseisen Euroopan unionissa tärkeän maatalous-, teollisuus- ja elintarvikealan sektorin kehittämiseksi. Komissio itse painottaa seuraavaa esittäessään uudistuksen syyt: ”Unionin 25 jäsenvaltiossa on 9,7 miljoonaa maatilaa. Hedelmiä ja vihanneksia tuotetaan 1,4 miljoonalla tilalla. Hedelmä- ja vihannesala käyttää 3 % viljellystä pinta-alasta, ja sen osuus EU:n maataloustuotannon arvosta on 17 %. Hedelmä- ja vihannesalalle luovat paineita erittäin keskittyneet vähittäiskauppaketjut ja kolmansien maiden tuotteiden aiheuttama kilpailu. Hedelmä- ja vihannesalan osuus yhteisen maatalouspolitiikan budjetista on noin 3,1 %.” (1) ETSK korostaa puolestaan sitä, että suhteessa käytettyyn pinta-alaan hedelmä- ja vihannessektori on maatalouden tuotantoaloista suurin työllistäjä. Hedelmä- ja vihannesala nivoutuu myös kansainväliseen kilpailuun (WTO-neuvottelut, EU:n ja Välimeren alueen vapaakauppa-alue vuonna 2010), joka vaikuttaa yhä enemmän Euroopan hedelmä- ja vihannesalan tuotannon kehittymiseen. |
| --- | --- |

3.1

ETSK katsoo, että toteuttamalla uudistuksen tavoitteet kokonaisuudessaan voidaan varmistaa yhtenäinen politiikka kyseisen Euroopan unionissa tärkeän maatalous-, teollisuus- ja elintarvikealan sektorin kehittämiseksi. Komissio itse painottaa seuraavaa esittäessään uudistuksen syyt: ”Unionin 25 jäsenvaltiossa on 9,7 miljoonaa maatilaa. Hedelmiä ja vihanneksia tuotetaan 1,4 miljoonalla tilalla. Hedelmä- ja vihannesala käyttää 3 % viljellystä pinta-alasta, ja sen osuus EU:n maataloustuotannon arvosta on 17 %. Hedelmä- ja vihannesalalle luovat paineita erittäin keskittyneet vähittäiskauppaketjut ja kolmansien maiden tuotteiden aiheuttama kilpailu. Hedelmä- ja vihannesalan osuus yhteisen maatalouspolitiikan budjetista on noin 3,1 %.” (1) ETSK korostaa puolestaan sitä, että suhteessa käytettyyn pinta-alaan hedelmä- ja vihannessektori on maatalouden tuotantoaloista suurin työllistäjä. Hedelmä- ja vihannesala nivoutuu myös kansainväliseen kilpailuun (WTO-neuvottelut, EU:n ja Välimeren alueen vapaakauppa-alue vuonna 2010), joka vaikuttaa yhä enemmän Euroopan hedelmä- ja vihannesalan tuotannon kehittymiseen.

| 3.2 | Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuin arvioi erityiskertomuksessaan N:o 8/2006 aiheesta ”Kasvava menestys? Hedelmien ja vihannesten tuottajien toimintaohjelmille myönnetyn EU:n tuen vaikuttavuus” kriittisesti tuottajaorganisaatioiden toimintaa ja toteaa, että niitä ”on kyetty auttamaan merkittävästi alkutilanteeseen verrattuna”. Kertomuksen mukaan ”olisi tehostettava tuen vaikuttavuuden seurantaa” ja ”politiikka olisi kohdennettava paremmin” tuottajaorganisaatioiden vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

3.2

Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuin arvioi erityiskertomuksessaan N:o 8/2006 aiheesta ”Kasvava menestys? Hedelmien ja vihannesten tuottajien toimintaohjelmille myönnetyn EU:n tuen vaikuttavuus” kriittisesti tuottajaorganisaatioiden toimintaa ja toteaa, että niitä ”on kyetty auttamaan merkittävästi alkutilanteeseen verrattuna”. Kertomuksen mukaan ”olisi tehostettava tuen vaikuttavuuden seurantaa” ja ”politiikka olisi kohdennettava paremmin” tuottajaorganisaatioiden vahvistamiseksi.

| 3.3 | ETSK panee merkille, että asetettujen tavoitteiden ja niiden saavuttamiseksi myönnetyn rahoituksen — johdonmukaisen politiikan avaintekijän — välillä on kuilu, mikä vahvistaa YMP:n epätasapainon Välimeren alueen tuotantoon nähden.
  ETSK toteaa, että komissio on ehdotuksissaan ottanut huomioon budjettirajoitukset, eikä budjettia ole ylitetty. Komitea panee myös merkille, että lakkauttamalla markkinoiltapoiston ja vientituet komissio pyrkii lisäämään uusien toimintaohjelmien käytettävissä olevia mahdollisia resursseja. Ne ovat kuitenkin vaarassa jäädä hyödyntämättä eivätkä tehokkaammat tuottajaorganisaatiot voi niitä investoida. |
| --- | --- |

3.3

ETSK panee merkille, että asetettujen tavoitteiden ja niiden saavuttamiseksi myönnetyn rahoituksen — johdonmukaisen politiikan avaintekijän — välillä on kuilu, mikä vahvistaa YMP:n epätasapainon Välimeren alueen tuotantoon nähden.

ETSK toteaa, että komissio on ehdotuksissaan ottanut huomioon budjettirajoitukset, eikä budjettia ole ylitetty. Komitea panee myös merkille, että lakkauttamalla markkinoiltapoiston ja vientituet komissio pyrkii lisäämään uusien toimintaohjelmien käytettävissä olevia mahdollisia resursseja. Ne ovat kuitenkin vaarassa jäädä hyödyntämättä eivätkä tehokkaammat tuottajaorganisaatiot voi niitä investoida.

| 3.4 | ETSK toteaa myös, että ehdotuksessa yhtäältä lisätään toimintaohjelmiin uusia, poliittisesti ja taloudellisesti hyvin merkittäviä toimia (markkinakriisien hallinta, ympäristöpolitiikka ja kulutuksen edistäminen) ja toisaalta lisätään eräiden strategisina pidettyjen toimenpiteiden yhteisrahoituksen osuutta toimintaohjelmissa (60 prosenttiin asti).
  Kyseisellä innovatiivisella politiikalla yhdistettynä toimintaohjelmille myönnettyyn yhteisön tukeen, joka on edelleen enintään 4,1 prosenttia kunkin tuottajaorganisaation kaupan pitämän tuotannon arvosta, itse asiassa vähennetään investointeihin käytettävissä olevia resursseja. |
| --- | --- |

3.4

ETSK toteaa myös, että ehdotuksessa yhtäältä lisätään toimintaohjelmiin uusia, poliittisesti ja taloudellisesti hyvin merkittäviä toimia (markkinakriisien hallinta, ympäristöpolitiikka ja kulutuksen edistäminen) ja toisaalta lisätään eräiden strategisina pidettyjen toimenpiteiden yhteisrahoituksen osuutta toimintaohjelmissa (60 prosenttiin asti).

Kyseisellä innovatiivisella politiikalla yhdistettynä toimintaohjelmille myönnettyyn yhteisön tukeen, joka on edelleen enintään 4,1 prosenttia kunkin tuottajaorganisaation kaupan pitämän tuotannon arvosta, itse asiassa vähennetään investointeihin käytettävissä olevia resursseja.

| 3.5 | ETSK katsoo lisäksi, että jalosteiden tuen irrottaminen kokonaan tuotannosta johtaisi hyvin todennäköisesti kaupan pidetyn tuotannon arvon laskuun ja näin ollen käytettävissä olevien kokonaisvarojen vähenemiseen nykytilanteeseen verrattuna. |
| --- | --- |

3.5

ETSK katsoo lisäksi, että jalosteiden tuen irrottaminen kokonaan tuotannosta johtaisi hyvin todennäköisesti kaupan pidetyn tuotannon arvon laskuun ja näin ollen käytettävissä olevien kokonaisvarojen vähenemiseen nykytilanteeseen verrattuna.

| 3.6 | Edellä mainituista syistä ETSK katsoo, että ehdotusta olisi korjattava ainakin kolmella toimenpiteellä ja noudatettava samalla ”todellista” talousarvion muuttumattomuuden periaatetta:






  — | Markkinakriisien hallinnan ei tulisi sisältyä tuottajaorganisaation toimintaohjelmaan. |
| --- | --- | --- |

3.6

Edellä mainituista syistä ETSK katsoo, että ehdotusta olisi korjattava ainakin kolmella toimenpiteellä ja noudatettava samalla ”todellista” talousarvion muuttumattomuuden periaatetta:

—

Markkinakriisien hallinnan ei tulisi sisältyä tuottajaorganisaation toimintaohjelmaan.

| — | Tulisi luopua 4,1 prosentin rajoituksesta silloin, kun yhteisrahoituksen osuus toimista on 60 prosenttia, jotta myös jo vakiintuneet tuottajaorganisaatiot voivat edelleen tasapainottaa ”kauppaketjujen ostovoimaa” (2). |
| --- | --- |

—

Tulisi luopua 4,1 prosentin rajoituksesta silloin, kun yhteisrahoituksen osuus toimista on 60 prosenttia, jotta myös jo vakiintuneet tuottajaorganisaatiot voivat edelleen tasapainottaa ”kauppaketjujen ostovoimaa” (2).

| — | Sisällytetään toimiin, joissa yhteisön rahoitusosuus on 60 prosenttia, kahden tai useamman tuottajaorganisaation yhteiset toimet, ja edistetään näin tuottajaorganisaatioiden välistä yhteistyötä ja tarjonnan keskittämistä. |
| --- | --- |

—

Sisällytetään toimiin, joissa yhteisön rahoitusosuus on 60 prosenttia, kahden tai useamman tuottajaorganisaation yhteiset toimet, ja edistetään näin tuottajaorganisaatioiden välistä yhteistyötä ja tarjonnan keskittämistä.

| 3.7 | ETSK ottaa lisäksi huomioon komission ehdotuksen luovuttaa kriisinhallinta tuottajaorganisaatioille. Komitea kehottaa komissiota laatimaan avoimet kriteerit kriisinhallintaa varten sekä huolehtimaan siitä, että kaikki tuottajat voivat käyttää tähän tarkoitukseen osoitettuja välineitä, jotta mahdollinen kriisitilanteissa annettava tuki olisi tehokasta ja mahdollistaisi markkinoiden todellisen elpymisen. |
| --- | --- |

3.7

ETSK ottaa lisäksi huomioon komission ehdotuksen luovuttaa kriisinhallinta tuottajaorganisaatioille. Komitea kehottaa komissiota laatimaan avoimet kriteerit kriisinhallintaa varten sekä huolehtimaan siitä, että kaikki tuottajat voivat käyttää tähän tarkoitukseen osoitettuja välineitä, jotta mahdollinen kriisitilanteissa annettava tuki olisi tehokasta ja mahdollistaisi markkinoiden todellisen elpymisen.

| 3.8 | ETSK on tietoinen, että komissio on useaan otteeseen todennut pyrkivänsä pitkän aikavälin strategiallaan siihen, että kaikki yhteiset markkinajärjestelyt kuuluisivat vuoteen 2013 mennessä tilatukijärjestelmän piiriin. ETSK katsoo, että tähän mennessä hyväksyttyjen uudistusten tapaan nytkin voitaisiin harkita asianmukaista siirtymäkautta, jotta otetaan huomioon kunkin jäsenvaltion ominaispiirteet ja tuotteet. ETSK on tietoinen hätäisten toimien haittavaikutuksista työllisyyteen ja jalostusalaan. Jalostusalalla on toteutettava laaja-alainen rakenneuudistusstrategia, johon saattaa sisältyä myös tuotantolaitosten sulkemisia. Uudistusehdotuksessa ei esitetä tätä varten erityisiä liitännäistoimia. |
| --- | --- |

3.8

ETSK on tietoinen, että komissio on useaan otteeseen todennut pyrkivänsä pitkän aikavälin strategiallaan siihen, että kaikki yhteiset markkinajärjestelyt kuuluisivat vuoteen 2013 mennessä tilatukijärjestelmän piiriin. ETSK katsoo, että tähän mennessä hyväksyttyjen uudistusten tapaan nytkin voitaisiin harkita asianmukaista siirtymäkautta, jotta otetaan huomioon kunkin jäsenvaltion ominaispiirteet ja tuotteet. ETSK on tietoinen hätäisten toimien haittavaikutuksista työllisyyteen ja jalostusalaan. Jalostusalalla on toteutettava laaja-alainen rakenneuudistusstrategia, johon saattaa sisältyä myös tuotantolaitosten sulkemisia. Uudistusehdotuksessa ei esitetä tätä varten erityisiä liitännäistoimia.

| 3.9 | ETSK panee merkille, että koska WTO:n vaatimukset on täytettävä, komissio pitää tarpeellisena asetuksen (EY) N:o 1782/2003 51 artiklan korvaamista. Tämä lisäisi hedelmien ja vihannesten ”vanhojen” viljelijöiden ja mahdollisten uusien tuottajien välistä kilpailua alalla. Alan tulokehityksen keinotekoisen vääristymisen välttämiseksi ETSK pitää välttämättömänä, että jäsenvaltioille annetaan siirtymäkaudeksi mahdollisuus säilyttää 51 artikla voimassa valikoivasti tiettyjen arkojen tuotteiden osalta tai säätää uusista oikeuksista niitä hedelmien ja vihannesten tuottajia varten, jotka eivät ole aiemmin tuottaneet kyseisiä tuotteita. |
| --- | --- |

3.9

ETSK panee merkille, että koska WTO:n vaatimukset on täytettävä, komissio pitää tarpeellisena asetuksen (EY) N:o 1782/2003 51 artiklan korvaamista. Tämä lisäisi hedelmien ja vihannesten ”vanhojen” viljelijöiden ja mahdollisten uusien tuottajien välistä kilpailua alalla. Alan tulokehityksen keinotekoisen vääristymisen välttämiseksi ETSK pitää välttämättömänä, että jäsenvaltioille annetaan siirtymäkaudeksi mahdollisuus säilyttää 51 artikla voimassa valikoivasti tiettyjen arkojen tuotteiden osalta tai säätää uusista oikeuksista niitä hedelmien ja vihannesten tuottajia varten, jotka eivät ole aiemmin tuottaneet kyseisiä tuotteita.

| 3.10 | ETSK panee merkille, että komissio ehdottaa unionin ulkopuolisten maiden kanssa käytävän kaupan yhteydessä vientitukien poistamista alalta, ja toteaa, että asia liittyy Euroopan unionin yleiseen politiikkaan, joka ei ole yhtenäinen eikä täysin johdonmukainen maatalouden eri aloilla. Kun otetaan huomioon, että EU on maailman suurin hedelmien ja vihannesten tuoja, että yli 70 prosenttia tuonnista tulee maista, jotka hyötyvät etuuskohtelukauppaa koskevista sopimuksista, ja että alalla on niin sanottuja arkoja tuotteita, ETSK kehottaa komissiota välttämään kaikenlaisia kaupan alan myönnytyksiä, jotka vahingoittaisivat yhteisön etuuskohtelun periaatetta, ja suosittelee komissiolle, että tariffikiintiöitä sovelletaan tiukasti ja että erityinen suojalauseke säilytetään edelleen. |
| --- | --- |

3.10

ETSK panee merkille, että komissio ehdottaa unionin ulkopuolisten maiden kanssa käytävän kaupan yhteydessä vientitukien poistamista alalta, ja toteaa, että asia liittyy Euroopan unionin yleiseen politiikkaan, joka ei ole yhtenäinen eikä täysin johdonmukainen maatalouden eri aloilla. Kun otetaan huomioon, että EU on maailman suurin hedelmien ja vihannesten tuoja, että yli 70 prosenttia tuonnista tulee maista, jotka hyötyvät etuuskohtelukauppaa koskevista sopimuksista, ja että alalla on niin sanottuja arkoja tuotteita, ETSK kehottaa komissiota välttämään kaikenlaisia kaupan alan myönnytyksiä, jotka vahingoittaisivat yhteisön etuuskohtelun periaatetta, ja suosittelee komissiolle, että tariffikiintiöitä sovelletaan tiukasti ja että erityinen suojalauseke säilytetään edelleen.

| 3.11 | ETSK kannattaa yksinkertaistamistavoitetta mutta katsoo kuitenkin, että kaupan pitämisen vaatimusten säilyttäminen on keskeinen väline, kun ajatellaan kuluttajansuojan varmistamista tuotteiden turvallisuuden ja alkuperän osalta sekä kyseisten vaatimusten keskeistä asemaa markkinoiden sääntelyssä. ETSK korostaakin, että EU:n on tärkeää sisällyttää jäljitettävyys kansainvälisen kaupan sääntelyyn kansanterveys- ja kasvinsuojelualojen riskinhallinnan perustoimenpiteenä. |
| --- | --- |

3.11

ETSK kannattaa yksinkertaistamistavoitetta mutta katsoo kuitenkin, että kaupan pitämisen vaatimusten säilyttäminen on keskeinen väline, kun ajatellaan kuluttajansuojan varmistamista tuotteiden turvallisuuden ja alkuperän osalta sekä kyseisten vaatimusten keskeistä asemaa markkinoiden sääntelyssä. ETSK korostaakin, että EU:n on tärkeää sisällyttää jäljitettävyys kansainvälisen kaupan sääntelyyn kansanterveys- ja kasvinsuojelualojen riskinhallinnan perustoimenpiteenä.

| 3.12 | ETSK katsoo, että Euroopan unionin tulee edistää kansainvälisellä tasolla ympäristönsuojelua koskevien ja sosiaalisten standardien käyttöönottoa ja tunnustamista tuotantoprosesseissa työskenteleviä työntekijöitä ajatellen. |
| --- | --- |

3.12

ETSK katsoo, että Euroopan unionin tulee edistää kansainvälisellä tasolla ympäristönsuojelua koskevien ja sosiaalisten standardien käyttöönottoa ja tunnustamista tuotantoprosesseissa työskenteleviä työntekijöitä ajatellen.

| 3.13 | ETSK on tyytyväinen komission politiikkaan, jonka avulla ympäristöä pyritään suojelemaan aktiivisesti. ETSK katsoo tässä yhteydessä, että asteittain lisääntyvä yhteisrahoitus olisi ylärajojen ja tiettyjen prosenttiosuuksien asettamista tehokkaampaa. Yhteisrahoituksen lähtökohtana tulisi olla pakollinen vähimmäisosuus, ja sen avulla tulisi pyrkiä palkitsemaan kyseisiin tavoitteisiin suuntautuneita toimintaohjelmia. |
| --- | --- |

3.13

ETSK on tyytyväinen komission politiikkaan, jonka avulla ympäristöä pyritään suojelemaan aktiivisesti. ETSK katsoo tässä yhteydessä, että asteittain lisääntyvä yhteisrahoitus olisi ylärajojen ja tiettyjen prosenttiosuuksien asettamista tehokkaampaa. Yhteisrahoituksen lähtökohtana tulisi olla pakollinen vähimmäisosuus, ja sen avulla tulisi pyrkiä palkitsemaan kyseisiin tavoitteisiin suuntautuneita toimintaohjelmia.

| 3.14 | ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että on tärkeää edistää hedelmien ja vihannesten kulutusta tietyissä kuluttajaryhmissä, ja kehottaa komissiota suunnittelemaan horisontaalisen edistämispolitiikan yhteydessä menekinedistämisstrategian. Komitea epäilee kuitenkin toimintaohjelmiin sisältyvien pakollisten edistämistoimien tehokkuutta, sillä ne ovat väistämättä pienimuotoisia. |
| --- | --- |

3.14

ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että on tärkeää edistää hedelmien ja vihannesten kulutusta tietyissä kuluttajaryhmissä, ja kehottaa komissiota suunnittelemaan horisontaalisen edistämispolitiikan yhteydessä menekinedistämisstrategian. Komitea epäilee kuitenkin toimintaohjelmiin sisältyvien pakollisten edistämistoimien tehokkuutta, sillä ne ovat väistämättä pienimuotoisia.

4.   Erityishuomioita

| 4.1 | Komitea toteaa, että komission ehdotus ei ratkaise jalostettaviksi tarkoitettujen punaisten hedelmien tuottajien kohtaamaa ongelmaa. ETSK pitää perusteltuna suoran tuen järjestelmän luomista jalostettaviksi tarkoitettujen marjojen ja kirsikoiden alalla, kuten muidenkin jalostettaviksi tarkoitettujen hedelmien ja vihannesten (esimerkiksi pähkinöiden) tapauksessa. |
| --- | --- |

4.1

Komitea toteaa, että komission ehdotus ei ratkaise jalostettaviksi tarkoitettujen punaisten hedelmien tuottajien kohtaamaa ongelmaa. ETSK pitää perusteltuna suoran tuen järjestelmän luomista jalostettaviksi tarkoitettujen marjojen ja kirsikoiden alalla, kuten muidenkin jalostettaviksi tarkoitettujen hedelmien ja vihannesten (esimerkiksi pähkinöiden) tapauksessa.

| 4.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti mausteyrttien lisäämiseen niiden tuotteiden joukkoon, joita varten voidaan perustaa tuottajaorganisaatio. Komitea kehottaa lisäksi komissiota tarkistamaan, täyttääkö ehdotuksessa määritelty luettelo EU:n kaikkien alueiden vaatimukset. |
| --- | --- |

4.2

ETSK suhtautuu myönteisesti mausteyrttien lisäämiseen niiden tuotteiden joukkoon, joita varten voidaan perustaa tuottajaorganisaatio. Komitea kehottaa lisäksi komissiota tarkistamaan, täyttääkö ehdotuksessa määritelty luettelo EU:n kaikkien alueiden vaatimukset.

| 4.3 | Hyväntekeväisyyteen jakamisesta jo saatujen vastaavien kokemusten perusteella ETSK kiinnittää komission huomiota siihen, että jakelua varten on luotava nopeita ja tehokkaita menettelyjä. |
| --- | --- |

4.3

Hyväntekeväisyyteen jakamisesta jo saatujen vastaavien kokemusten perusteella ETSK kiinnittää komission huomiota siihen, että jakelua varten on luotava nopeita ja tehokkaita menettelyjä.

| 4.4 | ETSK kehottaa komissiota harkitsemaan ilmaisjakelussa myös muuta kuin elintarvikekäyttöä. |
| --- | --- |

4.4

ETSK kehottaa komissiota harkitsemaan ilmaisjakelussa myös muuta kuin elintarvikekäyttöä.

| 4.5 | ETSK kehottaa komissiota ottamaan huomioon uusien jäsenvaltioiden tuottajien erityisvaikeudet kriisinhallinnan yhteisrahoituksessa. |
| --- | --- |

4.5

ETSK kehottaa komissiota ottamaan huomioon uusien jäsenvaltioiden tuottajien erityisvaikeudet kriisinhallinnan yhteisrahoituksessa.

| 4.6 | ETSK pitää uudistuksen tavoitteiden kannalta ristiriitaisena sitä, että tuottajien suoramyynnille asetetaan vähimmäisraja, ja ehdottaa nykyisen asetuksen sanamuodon säilyttämistä. |
| --- | --- |

4.6

ETSK pitää uudistuksen tavoitteiden kannalta ristiriitaisena sitä, että tuottajien suoramyynnille asetetaan vähimmäisraja, ja ehdottaa nykyisen asetuksen sanamuodon säilyttämistä.

| 4.7 | ETSK ei vastusta sitä, että jäsenvaltiot laativat toimintaohjelmia varten kansallisen strategian, jonka avulla voidaan hyödyntää jo olemassa olevia julkisia rakenteita. Komitea katsoo kuitenkin, että kansallisten strategioiden laatimisen tulisi olla jäsenvaltioille vapaaehtoista, eikä niiden tulisi johtaa siihen, että laaditaan uudelleen kansallisten myönteisten toimien luettelo. |
| --- | --- |

4.7

ETSK ei vastusta sitä, että jäsenvaltiot laativat toimintaohjelmia varten kansallisen strategian, jonka avulla voidaan hyödyntää jo olemassa olevia julkisia rakenteita. Komitea katsoo kuitenkin, että kansallisten strategioiden laatimisen tulisi olla jäsenvaltioille vapaaehtoista, eikä niiden tulisi johtaa siihen, että laaditaan uudelleen kansallisten myönteisten toimien luettelo.

| 4.8 | ETSK huomauttaa lisäksi, että joissain tapauksissa saatetaan joutua tilanteeseen, jossa yhteisön politiikka, jolla pyritään edistämään tarjonnan keskittämistä muun muassa tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymisellä, ja kilpailua suojelevan yhteisön tai jäsenvaltion viranomaisen toiminta ovat ristiriidassa. Komitea pyytääkin, että kilpailusääntöjen soveltamisessa otetaan huomioon hedelmä- ja vihannesmarkkinoiden eurooppalainen ulottuvuus. |
| --- | --- |

4.8

ETSK huomauttaa lisäksi, että joissain tapauksissa saatetaan joutua tilanteeseen, jossa yhteisön politiikka, jolla pyritään edistämään tarjonnan keskittämistä muun muassa tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymisellä, ja kilpailua suojelevan yhteisön tai jäsenvaltion viranomaisen toiminta ovat ristiriidassa. Komitea pyytääkin, että kilpailusääntöjen soveltamisessa otetaan huomioon hedelmä- ja vihannesmarkkinoiden eurooppalainen ulottuvuus.

| 4.9 | Komitea ehdottaa, että komissio perustaa hintojen ja kauppakäytänteiden eurooppalaisen seurantaryhmän, jonka avulla voitaisiin parantaa markkinoiden avoimuutta kaikkien toimijoiden hyödyksi. |
| --- | --- |

4.9

Komitea ehdottaa, että komissio perustaa hintojen ja kauppakäytänteiden eurooppalaisen seurantaryhmän, jonka avulla voitaisiin parantaa markkinoiden avoimuutta kaikkien toimijoiden hyödyksi.

| 4.10 | Ehdotetussa uudistuksessa vahvistetaan alan itsenäinen yhteinen markkinajärjestely, joten ETSK kehottaa komissiota jättämään niin sanotusta maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä annettavan asetuksen ulkopuolelle hedelmä- ja vihannesalaa koskevat erityiset lisäsäännökset. |
| --- | --- |

4.10

Ehdotetussa uudistuksessa vahvistetaan alan itsenäinen yhteinen markkinajärjestely, joten ETSK kehottaa komissiota jättämään niin sanotusta maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä annettavan asetuksen ulkopuolelle hedelmä- ja vihannesalaa koskevat erityiset lisäsäännökset.

Bryssel 30. toukokuuta 2007.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja, SEK(2007) 75, ”Kohti hedelmien ja vihannesten sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan yhteisten markkinajärjestelyjen uudistusta — Tiivistelmä vaikutustenarvioinnista laaditusta yhteenvetoraportista”.

1

(2)  EUVL C 255, 14.10.2005, s. 44, ETSK:n lausunto CESE 381/2005 aiheesta ”Suuri vähittäiskauppasektori — suuntaukset ja vaikutukset maanviljelijöihin ja kuluttajiin”.

2

---

| 27.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 175/57 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 175/57

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi paristoista ja akuista sekä käytetyistä paristoista ja akuista annetun direktiivin 2006/66/EY muuttamisesta komissiolle siirretyn täytäntöönpanovallan osalta”

KOM(2007) 93 lopullinen — 2007/0036 COD

(2007/C 175/15)

Euroopan unionin neuvosto päätti 19. huhtikuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 175 artiklan 1 kohdan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Koska komitea on jo ottanut kantaa ehdotuksen sisältöön 28. huhtikuuta 2004 hyväksymässään lausunnossa (1), komitea päätti 30.-31. toukokuuta 2007 pitämässään 436. täysistunnossa (toukokuun 30. päivän kokouksessa) äänin 159 puolesta, 11:n pidättyessä äänestämästä, ettei se laadi aiheesta uutta lausuntoa, vaan viittaa edellä mainitussa lausunnossa esittämäänsä kantaan.

Bryssel 30. toukokuuta 2007.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  2003/0282 COD, EUVL C 117, 30.4.2004.

1

---

| 27.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 175/57 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 175/57

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”EU:n haasteet ja mahdollisuudet globalisoituvassa maailmassa”

(2007/C 175/16)

Osana Euroopan unionin puheenjohtajavaltion Saksan toimintaa Saksan talous- ja teknologiaministeri Michael Glos pyysi 26. syyskuuta 2006 päivätyssä kirjeessä Euroopan talous- ja sosiaalikomitealta lausunnon aiheesta EU:n haasteet ja mahdollisuudet globalisoituvassa maailmassa.

Asian valmistelusta vastannut ”ulkosuhteet”-erityisjaosto antoi lausuntonsa 4. toukokuuta 2007. Esittelijä oli Henri Malosse ja apulaisesittelijä Staffan Nilsson.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 30.-31. toukokuuta 2007 pitämässään 436. täysistunnossa (toukokuun 31. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon yksimielisesti.

1.   Tiivistelmä

Yhteinen strategia globalisaatiota varten

EU:ta voidaan pitää globalisoituneen maailman koelaboratoriona. Unioni on luotu demokraattisen mallin mukaan ilman hegemoniapyrkimyksiä, ja se kunnioittaa erilaisia mielipiteitä ja kulttuureja sekä pyrkii taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen ja avoimuuteen. Vaikka uusi maailmanjärjestys ei voi seurata EU:n mallia, Euroopan unionin tulee vaalia arvojaan ja periaatteitaan ja pyrkiä samalla edistämään maailmanlaajuista hallintoa, joka perustuu unionin rakentamisen merkittävimpiin saavutuksiin. EU voi olla uskottava, jos se välittää arvojaan ja integraatiomalliaan tunkeilematta ja pyrkimättä ylivaltaan. Jos unionilla ei ole globalisaation haasteita ja mahdollisuuksia koskevaa yhteistä visiota eikä strategia, Euroopan kansalaiset saattavat tuntea tulleensa hylätyiksi ja kyseenalaistaa unionin tarjoaman hyödyn.

1.1   ”Maailmanlaajuinen oikeusvaltio”

Ensimmäiseksi unionin tulee osallistua entistä painokkaammin sellaisen oikeusvaltion luomiseen, jossa otetaan rehellisesti huomioon realiteetit, mutta jossa ei säästellä voimia pyrittäessä kehittämään kaikin keinoin humaania globalisaatiota, joka perustuu voimasuhteiden sijaan monenvälisyyteen, yksilöiden perusoikeuksiin, erityisesti työlainsäädäntöön ja työehtoihin, luonnonperinnön vastuulliseen hoitamiseen, rahoitusmarkkinoiden entistä suurempaan avoimuuteen, terveyden ja elintarviketurvan korkeaan tasoon koko väestön ja erityisesti heikoimpien väestöryhmien keskuudessa, kulttuurien ja kielten moninaisuuteen sekä tietojen jakamiseen ja levittämiseen kaikille.

1.2   Mallin levittäminen

Toiseksi EU voi ja sen tulee edistää alueellista integraatiota. Voidaan todeta, että harvoja esimerkkejä lukuun ottamatta suurin osa maailman maista osallistuu erilaisiin lähentymishankkeisiin, jotka ulottuvat yksinkertaisesta aihekohtaisesta yhteistyöstä aina todellisiin EU:hun verrattavissa oleviin integraatioprosesseihin. Globalisaatiota olisi epäilemättä helpompi säännellä, jos EU saisi entistä enemmän jäljittelijöitä ja jos yhä useammat yhdenmukaiset alueelliset kokonaisuudet, jotka nekin perustuisivat moniarvoisuuteen, monimuotoisuuden kunnioittamiseen ja konsensukseen, käynnistäisivät vuoropuhelun sen sijaan, että pitäytyvät voimasuhteiden logiikassa. Alueellinen integraatio on myös varmasti yksi tulevaisuuden avaimista heikoimmassa asemassa oleville maailman alueille, joille tiukat markkinat muodostavat ylitsepääsemättömän esteen ja jotka eivät tällä hetkellä saa ääntään kuuluville.

1.3   Tasapainoinen ja vastuullinen kaupankäynnin avautuminen

ETSK katsoo, että kansainvälisissä kauppasuhteissa kahdenvälinen lähestymistapa on hyödyllinen vain silloin, jos se täydentää WTO:n monenvälistä lähestymistapaa. ETSK suosittaa etenemistä markkinoille pääsyä ja vastavuoroisuutta koskevissa asioissa sekä kaupan esteiden ja laittomien käytäntöjen torjumisessa. ETSK ehdottaa vuoropuhelun käynnistämistä maailmanlaajuisen hallinnon muista kauppaan vaikuttavista näkökohdista (erityisesti sosiaalisista ja ympäristöä koskevista normeista). EU:n tulee myös kehittää osaltaan osallistavaa strategiaa siten, että kaikki kehitysmaat erityisesti Afrikassa hyötyisivät maailmanlaajuistumisprosessista.

ETSK katsoo, että EU:n tasolla on arvioitava kaikkien uusien kaupan alan myönnytysten vaikutuksia, hyödynnettävä entistä paremmin kaupankäynnin suojavälineitä, erityisesti kun on kysymys EU:n tuottajien etujen suojelusta, ja edistettävä yhteisiä toimia ulkomarkkinoilla. ETSK katsoo, että Euroopan globalisaatiorahastoa tulee käyttää strategisena uudistusvälineenä globalisaatiosta kärsivien ihmisten ja alueiden hyväksi ja että sitä tulee täydentää kansallisilla rahastoilla.

1.4   Integraation tiivistäminen kulttuurista monimuotoisuutta vaalien

Mitä yhdenmukaisemmaksi ja yhdentyneemmäksi Eurooppa tulee, sitä vakuuttavampi se on ja sitä enemmän sillä on painoarvoa monikeskuksisen ja vastuullisen maailmanlaajuisen hallinnon edistämisessä. Nykypäivänä globalisaatio voi tarjota mahdollisuuden Euroopan yhdentymiselle, sillä se pakottaa tiivistämään tahtia. Kilpajuoksu on nyt alkanut. Menestyksen avaimena voisivat olla innovaatio, tiedon yleinen jakaminen ja demokratisointi. Nyt on todella korkea aika saada sisämarkkinat päätökseen, kaataa koulutus- ja tutkimusverkostojen raja-aidat ja laatia uusia yhteisiä toimintalinjoja erityisesti energian, ympäristökysymysten ja tutkimuksen aloilla.

1.5   Järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta ihmiskasvoisen globalisaation edistäjänä

Euroopan unionin tulee kytkeä entistä paremmin kansalaiset mukaan toimintaansa ja saada heidät osallistumaan sekä tukea samalla maailman kulttuurien välistä vuoropuhelua. Järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa, sen organisaatioita ja sen instituutioita, kuten ETSK:ta, ei ole toistaiseksi hyödynnetty riittävästi. Järjestäytyneellä kansalaisyhteiskunnalla on erityinen merkitys maailmanlaajuistumisen yhteydessä, sillä kansainväliset suhteet kuuluvat nykyään valtioiden lisäksi myös viestimille, työmarkkinaosapuolille, yrityksille, tiede- ja kulttuuriyhteisölle, järjestöille ja kaikille muille kansalaisyhteiskunnan tahoille.

2.   Globalisaation haasteisiin vastaaminen globaalin strategian avulla

| 2.1 | Euroopan rakentaminen on perustunut alusta lähtien avoimuuteen. Poistamalla vähitellen sisärajansa EU on voinut luoda suuret sisämarkkinat, ajanmukaistaa talouttaan, kehittää perusrakenteitaan ja päästä mukaan kansainvälisen kauppavaihdon kärkijoukkoon. |
| --- | --- |

2.1

Euroopan rakentaminen on perustunut alusta lähtien avoimuuteen. Poistamalla vähitellen sisärajansa EU on voinut luoda suuret sisämarkkinat, ajanmukaistaa talouttaan, kehittää perusrakenteitaan ja päästä mukaan kansainvälisen kauppavaihdon kärkijoukkoon.

| 2.2 | Euroopan integraatio on paljon enemmän kuin sisämarkkinat. Euroopan unionilla on yhteiset säännöt, oma oikeusjärjestyksensä ja oikeuskäytäntönsä, perusoikeuskirjansa ja yhteiset politiikat. Erityisesti tulee mainita taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden politiikka, joka edistää valtioiden ja alueiden välisen yhteisvastuullisuuden periaatteen soveltamista. Sillä pyritään vähentämään kehityseroja, jotka ovat lisääntyneet viimeisimpien laajentumisien myötä. |
| --- | --- |

2.2

Euroopan integraatio on paljon enemmän kuin sisämarkkinat. Euroopan unionilla on yhteiset säännöt, oma oikeusjärjestyksensä ja oikeuskäytäntönsä, perusoikeuskirjansa ja yhteiset politiikat. Erityisesti tulee mainita taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden politiikka, joka edistää valtioiden ja alueiden välisen yhteisvastuullisuuden periaatteen soveltamista. Sillä pyritään vähentämään kehityseroja, jotka ovat lisääntyneet viimeisimpien laajentumisien myötä.

| 2.3 | Nykyään globalisaation haasteet ilmenevät erilaisessa kontekstissa ja hyvin erilaisissa olosuhteissa, joille on ominaista muun muassa vielä vakiintumaton maailmanlaajuinen hallinto, hegemoniapyrkimykset sekä kehittyneiden maiden ja nopean talouskasvun maiden välinen kasvava jännitys. Maailmanlaajuinen epätasapaino luo Euroopan unionille aidosti uudenlaisen tilanteen. |
| --- | --- |

2.3

Nykyään globalisaation haasteet ilmenevät erilaisessa kontekstissa ja hyvin erilaisissa olosuhteissa, joille on ominaista muun muassa vielä vakiintumaton maailmanlaajuinen hallinto, hegemoniapyrkimykset sekä kehittyneiden maiden ja nopean talouskasvun maiden välinen kasvava jännitys. Maailmanlaajuinen epätasapaino luo Euroopan unionille aidosti uudenlaisen tilanteen.

| 2.4 | Eurooppa-hanke ei ollut alun perin ”eurokeskeinen”. Ensimmäisten perussopimusten luojilla oli jo näkemys siitä, että Euroopan yhteisöt voisivat olla avoinna Euroopan kaikille kansoille, kunhan ne vapautuvat diktatuurista, ja ne voisivat myös olla mallina uudelle maailmanjärjestykselle, joka perustuisi oikeusvaltioon, avoimuuteen ja luottamukseen. |
| --- | --- |

2.4

Eurooppa-hanke ei ollut alun perin ”eurokeskeinen”. Ensimmäisten perussopimusten luojilla oli jo näkemys siitä, että Euroopan yhteisöt voisivat olla avoinna Euroopan kaikille kansoille, kunhan ne vapautuvat diktatuurista, ja ne voisivat myös olla mallina uudelle maailmanjärjestykselle, joka perustuisi oikeusvaltioon, avoimuuteen ja luottamukseen.

| 2.5 | Globalisaatiolla on siis useita yhtymäkohtia niiden myönteisten vaikutusten kanssa, joita Euroopan maat ovat jo kokeneet markkinoidensa vastavuoroisessa avaamisessa. Näitä ovat esimerkiksi suhteellisten etujen ja mittakaavaetujen hyödyntäminen sekä mahdollisuus päästä hyötymään uuden kehitysdynamiikan ja uusien markkinoiden luomisesta. |
| --- | --- |

2.5

Globalisaatiolla on siis useita yhtymäkohtia niiden myönteisten vaikutusten kanssa, joita Euroopan maat ovat jo kokeneet markkinoidensa vastavuoroisessa avaamisessa. Näitä ovat esimerkiksi suhteellisten etujen ja mittakaavaetujen hyödyntäminen sekä mahdollisuus päästä hyötymään uuden kehitysdynamiikan ja uusien markkinoiden luomisesta.

| 2.6 | Globalisaatio aiheuttaa kuitenkin myös monia uusia haasteita, jotka edellyttävät usein hyvin monimutkaisia vastauksia ja mukautuksia. Näitä ovat muun muassa markkinoille pääsyn lukuisat ongelmat ja epäsymmetria, aivovienti, monikielisyyden ja kulttuurisen monimuotoisuuden säilyttäminen, muuttoliikkeet, työ- ja tuotanto-olosuhteiden äärimmäinen moninaisuus, pääoman ja rahoitusmarkkinoiden kansainvälistyminen, jonka laajuudesta ei ole vielä tietoa, kehittyneiden maiden tarjoamien sosiaalisten oikeuksien heikkeneminen maailmanlaajuisen kilpailun vaikutuksesta sekä suuret haasteet ympäristönsuojelussa ja terveyden ja turvallisuuden alalla. |
| --- | --- |

2.6

Globalisaatio aiheuttaa kuitenkin myös monia uusia haasteita, jotka edellyttävät usein hyvin monimutkaisia vastauksia ja mukautuksia. Näitä ovat muun muassa markkinoille pääsyn lukuisat ongelmat ja epäsymmetria, aivovienti, monikielisyyden ja kulttuurisen monimuotoisuuden säilyttäminen, muuttoliikkeet, työ- ja tuotanto-olosuhteiden äärimmäinen moninaisuus, pääoman ja rahoitusmarkkinoiden kansainvälistyminen, jonka laajuudesta ei ole vielä tietoa, kehittyneiden maiden tarjoamien sosiaalisten oikeuksien heikkeneminen maailmanlaajuisen kilpailun vaikutuksesta sekä suuret haasteet ympäristönsuojelussa ja terveyden ja turvallisuuden alalla.

| 2.7 | Globalisaatiolla ei ole kaikkialla samoja vaikutuksia, sillä se edistää taloudellista ja sosiaalista kehitystä joissakin maailman osissa ja vastaavasti heikentää sitä toisaalla: kehittyneet alueet, jotka joutuvat yhä kireämpään kilpailuun, alikehityksestä kärsivät alueet, jotka jäävät oman onnensa nojaan. |
| --- | --- |

2.7

Globalisaatiolla ei ole kaikkialla samoja vaikutuksia, sillä se edistää taloudellista ja sosiaalista kehitystä joissakin maailman osissa ja vastaavasti heikentää sitä toisaalla: kehittyneet alueet, jotka joutuvat yhä kireämpään kilpailuun, alikehityksestä kärsivät alueet, jotka jäävät oman onnensa nojaan.

| 2.8 | Ratkaistakseen tällaiset haasteet EU:n on osoitettava, että se osaa hyödyntää maailmanlaajuistumista eikä jää sen uhriksi. EU:n tulee käyttää hyväksi kaikki globalisaation tarjoamat mahdollisuudet, mutta samalla eritellä, miten maailmanlaajuistuminen vaikuttaa alueisiin, toimialoihin ja väestöön, jotta se voi määritellä yhdessä jäsenvaltioiden, työmarkkinaosapuolien ja kansalaisyhteiskunnan muiden toimijoiden kanssa konkreettiset toimet, joiden avulla on mahdollista toteuttaa tarvittavat mukautukset. |
| --- | --- |

2.8

Ratkaistakseen tällaiset haasteet EU:n on osoitettava, että se osaa hyödyntää maailmanlaajuistumista eikä jää sen uhriksi. EU:n tulee käyttää hyväksi kaikki globalisaation tarjoamat mahdollisuudet, mutta samalla eritellä, miten maailmanlaajuistuminen vaikuttaa alueisiin, toimialoihin ja väestöön, jotta se voi määritellä yhdessä jäsenvaltioiden, työmarkkinaosapuolien ja kansalaisyhteiskunnan muiden toimijoiden kanssa konkreettiset toimet, joiden avulla on mahdollista toteuttaa tarvittavat mukautukset.

| 2.9 | Globalisaation haasteita ei voida lähestyä vain talouden kannalta. Myös poliittiset, sosiaaliset, ympäristöön liittyvät ja kulttuuriset kysymykset ovat tiiviissä yhteydessä. EU:n tulee siis löytää vastaukset kaikilla näillä aloilla, sillä muutoin on vaarana, ettei sillä ole tarvittavaa vakaumusta ja vakuuttavuutta. |
| --- | --- |

2.9

Globalisaation haasteita ei voida lähestyä vain talouden kannalta. Myös poliittiset, sosiaaliset, ympäristöön liittyvät ja kulttuuriset kysymykset ovat tiiviissä yhteydessä. EU:n tulee siis löytää vastaukset kaikilla näillä aloilla, sillä muutoin on vaarana, ettei sillä ole tarvittavaa vakaumusta ja vakuuttavuutta.

| 2.10 | Euroopan unionille ominainen alueellinen integraatio antaa sille mahdollisuuden puhua jäsenvaltioiden nimissä WTO:ssa. Maailmassa on muitakin esimerkkejä alueellisesta integraatiosta, mutta niissä ei ole päästy samalle asteelle kuin EU:ssa. Karibian maiden Caricomia lukuun ottamatta nämä alueelliset ryhmittymät eivät toimi yhteisvastuullisesti WTO:ssa. Tällaisesta kehityksestä olisi kuitenkin paljon hyötyä maailmanlaajuisen hallinnon rakenteen ja tehon parantamiselle. |
| --- | --- |

2.10

Euroopan unionille ominainen alueellinen integraatio antaa sille mahdollisuuden puhua jäsenvaltioiden nimissä WTO:ssa. Maailmassa on muitakin esimerkkejä alueellisesta integraatiosta, mutta niissä ei ole päästy samalle asteelle kuin EU:ssa. Karibian maiden Caricomia lukuun ottamatta nämä alueelliset ryhmittymät eivät toimi yhteisvastuullisesti WTO:ssa. Tällaisesta kehityksestä olisi kuitenkin paljon hyötyä maailmanlaajuisen hallinnon rakenteen ja tehon parantamiselle.

| 2.11 | EU:ssa voidaan havaita, että suhtautuminen globalisaatioon vaihtelee väestöryhmittäin ja jäsenvaltioittain. Tällainen monimuotoisuus voi olla rikkaus, mutta globalisaation haasteiden vauhdin ja laajuuden kasvaminen edellyttää nykypäivänä yhteistä strategiaa ja konkreettisia ehdotuksia. |
| --- | --- |

2.11

EU:ssa voidaan havaita, että suhtautuminen globalisaatioon vaihtelee väestöryhmittäin ja jäsenvaltioittain. Tällainen monimuotoisuus voi olla rikkaus, mutta globalisaation haasteiden vauhdin ja laajuuden kasvaminen edellyttää nykypäivänä yhteistä strategiaa ja konkreettisia ehdotuksia.

3.   Osallistuminen entistä tehokkaampien maailmanlaajuisten sääntöjen laatimiseen ihmiskasvoisen globalisaation edistämiseksi

| 3.1 | Eurooppa-hankkeeseen liittyvät arvot (erityisesti monimuotoisuus, kollegiaalisuus, oikeusvaltio, subsidiariteetti sekä talouden, sosiaaliasioiden ja kestävän kehityksen välinen tasapaino) eivät ole nykyään levinneet riittävän hyvin kansainväliselle tasolle. |
| --- | --- |

3.1

Eurooppa-hankkeeseen liittyvät arvot (erityisesti monimuotoisuus, kollegiaalisuus, oikeusvaltio, subsidiariteetti sekä talouden, sosiaaliasioiden ja kestävän kehityksen välinen tasapaino) eivät ole nykyään levinneet riittävän hyvin kansainväliselle tasolle.

| 3.2 | Kaikkia maailmanlaajuistumisen ilmiöitä ei voida kattaa yksinomaan valtioiden sisäisiä suhteita tarkastelemalla. Tämä koskee muun muassa maahanmuuttovirtoja, rahoitusvirtoja, saastumista, ilmastovahinkoja ja tiedonkulkua etenkin Internetissä. Valtioiden lisäksi myös monikansalliset yritykset, rahoitusmarkkinat, viestimet, tiedeyhteisö, järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta organisaatioineen, työmarkkinaosapuolet, kansalaisjärjestöt ja monet muut toimijat ovat tavalla tai toisella globalisoituneet. |
| --- | --- |

3.2

Kaikkia maailmanlaajuistumisen ilmiöitä ei voida kattaa yksinomaan valtioiden sisäisiä suhteita tarkastelemalla. Tämä koskee muun muassa maahanmuuttovirtoja, rahoitusvirtoja, saastumista, ilmastovahinkoja ja tiedonkulkua etenkin Internetissä. Valtioiden lisäksi myös monikansalliset yritykset, rahoitusmarkkinat, viestimet, tiedeyhteisö, järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta organisaatioineen, työmarkkinaosapuolet, kansalaisjärjestöt ja monet muut toimijat ovat tavalla tai toisella globalisoituneet.

| 3.3 | Onkin tärkeää, että EU jatkaa yhä määrätietoisemmin toimia maailmanlaajuisen hallinnon edistämiseksi:






  — | Käynnistetään Dohan prosessi WTO:ssa uudelleen kaupankäynnin avoimuuden lisäämiseksi, kuitenkin niin, että sitä säännellään entistä tasapainoisemman ja oikeudenmukaisemman kauppavaihdon mahdollistamiseksi. |
| --- | --- | --- |

3.3

Onkin tärkeää, että EU jatkaa yhä määrätietoisemmin toimia maailmanlaajuisen hallinnon edistämiseksi:

—

Käynnistetään Dohan prosessi WTO:ssa uudelleen kaupankäynnin avoimuuden lisäämiseksi, kuitenkin niin, että sitä säännellään entistä tasapainoisemman ja oikeudenmukaisemman kauppavaihdon mahdollistamiseksi.

| — | Kehitetään ja pannaan täytäntöön muita maailmanlaajuisia säännöksiä, muun muassa ILO:n yleissopimukset (työoikeus), Unescon kulttuurialan yleissopimukset (monimuotoisuus), ympäristöä koskeva Kioton pöytäkirja, IAEA:n energia-alan päätökset, henkisen omaisuuden toimiston (IPO) yleissopimukset teollis- ja tekijänoikeuksien alalla, WHO:n yleissopimukset terveysalalla sekä YK:n teollistamisjärjestö UNIDO. |
| --- | --- |

—

Kehitetään ja pannaan täytäntöön muita maailmanlaajuisia säännöksiä, muun muassa ILO:n yleissopimukset (työoikeus), Unescon kulttuurialan yleissopimukset (monimuotoisuus), ympäristöä koskeva Kioton pöytäkirja, IAEA:n energia-alan päätökset, henkisen omaisuuden toimiston (IPO) yleissopimukset teollis- ja tekijänoikeuksien alalla, WHO:n yleissopimukset terveysalalla sekä YK:n teollistamisjärjestö UNIDO.

| — | Koordinoidaan maailmanlaajuisen hallinnon eri välineitä Yhdistyneiden Kansakuntien puitteissa siten, että annetaan suuntaviivat oikeusvaltiolle ja määritellään moniarvoisuuden kunnioittamiseen perustuvat sääntely- ja lainkäyttömekanismit. |
| --- | --- |

—

Koordinoidaan maailmanlaajuisen hallinnon eri välineitä Yhdistyneiden Kansakuntien puitteissa siten, että annetaan suuntaviivat oikeusvaltiolle ja määritellään moniarvoisuuden kunnioittamiseen perustuvat sääntely- ja lainkäyttömekanismit.

| 3.4 | Tältä kannalta kansainvälisen kaupan sääntöjen tasolla on toteutettava erityisesti seuraavat toimenpiteet:






  — | Saatetaan loppuun kaupan helpottamiseen tähtäävä WTO:n sopimus, jotta voidaan luoda normit tullisäännöille ja -menettelyille, menettelyjen yksinkertaistamiselle ja keventämiselle — erityisesti luomalla yhden kontaktipisteen järjestelmä — sekä tehokkaiden ja avoimien sääntöjen ja tietotekniikkavälineiden käytön edistämiselle. |
| --- | --- | --- |

3.4

Tältä kannalta kansainvälisen kaupan sääntöjen tasolla on toteutettava erityisesti seuraavat toimenpiteet:

—

Saatetaan loppuun kaupan helpottamiseen tähtäävä WTO:n sopimus, jotta voidaan luoda normit tullisäännöille ja -menettelyille, menettelyjen yksinkertaistamiselle ja keventämiselle — erityisesti luomalla yhden kontaktipisteen järjestelmä — sekä tehokkaiden ja avoimien sääntöjen ja tietotekniikkavälineiden käytön edistämiselle.

| — | Edistetään terveys- ja kasvinsuojelutoimenpiteiden sekä WTO:n SPS-sopimusten (elintarvikkeiden turvallisuus, eläinten terveys, kasvien suojelu) hyväksymistä, täytäntöönpanoa ja noudattamista. Myös eläinsuojelu ja eläinten hyvinvointi tulisi ottaa kyseisten sopimusten piiriin. |
| --- | --- |

—

Edistetään terveys- ja kasvinsuojelutoimenpiteiden sekä WTO:n SPS-sopimusten (elintarvikkeiden turvallisuus, eläinten terveys, kasvien suojelu) hyväksymistä, täytäntöönpanoa ja noudattamista. Myös eläinsuojelu ja eläinten hyvinvointi tulisi ottaa kyseisten sopimusten piiriin.

| — | Tehostetaan eurooppalaiselle tuotannolle yhä enemmän huomattavaa haittaa aiheuttavien piratismin ja väärentämisen torjuntaa erityisesti laatimalla todellinen strategia teollis- ja tekijänoikeuksien tehokasta suojelua varten TRIPS-sopimuksen välityksellä. |
| --- | --- |

—

Tehostetaan eurooppalaiselle tuotannolle yhä enemmän huomattavaa haittaa aiheuttavien piratismin ja väärentämisen torjuntaa erityisesti laatimalla todellinen strategia teollis- ja tekijänoikeuksien tehokasta suojelua varten TRIPS-sopimuksen välityksellä.

| — | Kytketään kauppaneuvotteluissa saavutettu edistys ja sosiaalisten, eettisten ja ympäristönormien noudattaminen toisiinsa. |
| --- | --- |

—

Kytketään kauppaneuvotteluissa saavutettu edistys ja sosiaalisten, eettisten ja ympäristönormien noudattaminen toisiinsa.

| — | Otetaan osaa nopean talouskasvun maiden (erityisesti Kiina ja Intia) ja kehitysmaiden kapasiteetin kehittämiseen edellä mainituilla aloilla. |
| --- | --- |

—

Otetaan osaa nopean talouskasvun maiden (erityisesti Kiina ja Intia) ja kehitysmaiden kapasiteetin kehittämiseen edellä mainituilla aloilla.

3.5   Muut säännökset

| 3.5.1 | Vaikka kaikissa näissä kauppaa koskevissa kysymyksissä saavutettaisiin huomattavaa edistystä, se ei yksin riitä takaamaan todellisen kestävän kehityksen olosuhteita, vaikka kestävä kehitys on asetettu nimenomaisesti WTO:n tavoitteeksi Dohan ohjelmassa. Jotta voitaisiin edistyä kohti tätä tavoitetta, tarvitaan muitakin säännöksiä, missä Euroopan unioni voi toimia liikkeelle panevana voimana. Nämä säännökset koskevat pääasiassa ympäristöä, turvallisuutta, perusoikeuksia, työehtoja sekä kulttuurista monimuotoisuutta. |
| --- | --- |

3.5.1

Vaikka kaikissa näissä kauppaa koskevissa kysymyksissä saavutettaisiin huomattavaa edistystä, se ei yksin riitä takaamaan todellisen kestävän kehityksen olosuhteita, vaikka kestävä kehitys on asetettu nimenomaisesti WTO:n tavoitteeksi Dohan ohjelmassa. Jotta voitaisiin edistyä kohti tätä tavoitetta, tarvitaan muitakin säännöksiä, missä Euroopan unioni voi toimia liikkeelle panevana voimana. Nämä säännökset koskevat pääasiassa ympäristöä, turvallisuutta, perusoikeuksia, työehtoja sekä kulttuurista monimuotoisuutta.

| 3.5.2 | Yksi tärkeistä vaatimuksista on ympäristön suojeleminen yhä lisääntyviltä vaaroilta (elinympäristön ja lajien suojeleminen, kasvihuoneilmiön ja saastumisen torjunta jne.). Tämä haaste, joka ylittää luonnollisesti kaikki rajat, on monimutkaisella tavalla yhteydessä itse globalisaation käsitteeseen. Sen olisi saatava oma asemansa kauppaneuvotteluissa, ja se olisi otettava huomioon monialaisesti eri neuvotteluissa. Euroopan unionin tulisi asettaa tämä vaatimus etusijalle seuraavin tavoin:






  — | Tehdään aloite kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen tähtäävien Kioton sopimusten uudistamisesta ja asetetaan tavoitteeksi kaikkien maailman maiden saaminen mukaan ilmaston lämpenemisen rajoittamiseksi (hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin [IPCC] kansainvälisellä tasolla laaditussa raportissa on hyväksytty EU:n tavoite). |
| --- | --- | --- |

3.5.2

Yksi tärkeistä vaatimuksista on ympäristön suojeleminen yhä lisääntyviltä vaaroilta (elinympäristön ja lajien suojeleminen, kasvihuoneilmiön ja saastumisen torjunta jne.). Tämä haaste, joka ylittää luonnollisesti kaikki rajat, on monimutkaisella tavalla yhteydessä itse globalisaation käsitteeseen. Sen olisi saatava oma asemansa kauppaneuvotteluissa, ja se olisi otettava huomioon monialaisesti eri neuvotteluissa. Euroopan unionin tulisi asettaa tämä vaatimus etusijalle seuraavin tavoin:

—

Tehdään aloite kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen tähtäävien Kioton sopimusten uudistamisesta ja asetetaan tavoitteeksi kaikkien maailman maiden saaminen mukaan ilmaston lämpenemisen rajoittamiseksi (hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin [IPCC] kansainvälisellä tasolla laaditussa raportissa on hyväksytty EU:n tavoite).

| — | Kehitetään — myös yhteisvoimin — ympäristöteknologian tutkimusta ja hallintaa, jotta maailmanlaajuisten uusien tarpeiden tilanteessa voidaan tarjota korkeatasoista osaamista eri alojen (maatalous, maaseutu, vesi, energia, teollisuus, kierrättäminen, asuminen, kaupunkisuunnittelu jne.) prosesseihin, tuotteisiin ja palveluihin. |
| --- | --- |

—

Kehitetään — myös yhteisvoimin — ympäristöteknologian tutkimusta ja hallintaa, jotta maailmanlaajuisten uusien tarpeiden tilanteessa voidaan tarjota korkeatasoista osaamista eri alojen (maatalous, maaseutu, vesi, energia, teollisuus, kierrättäminen, asuminen, kaupunkisuunnittelu jne.) prosesseihin, tuotteisiin ja palveluihin.

| 3.5.3 | Turvallisuustarpeet ovat myös käyneet yhä merkittävämmiksi ja monimuotoisemmiksi. Mainittakoon tässä yhteydessä terveyden suojelu erityisesti pandemiatapauksissa, rikollisuuden torjunta, ydinvalvonta, tietosuoja tietotekniikan alalla sekä tuotteiden ja erityisesti elintarvikkeiden turvallisuus. Globalisaatio ei saa missään tapauksessa johtaa turvattomuuden lisääntymiseen. On siis laadittava tehokkaat säännöt, joilla voidaan varmistaa entistä turvallisemmat puitteet sekä kauppavaihdon kehitykselle että jäsenvaltioiden perustehtäville ja elinolosuhteille. Tällaisen edistyksen tulee myös olla yhteydessä hallintokäytäntöjen parantamiseen sekä korruption ja kaikenlaisten uhkien torjuntaan. |
| --- | --- |

3.5.3

Turvallisuustarpeet ovat myös käyneet yhä merkittävämmiksi ja monimuotoisemmiksi. Mainittakoon tässä yhteydessä terveyden suojelu erityisesti pandemiatapauksissa, rikollisuuden torjunta, ydinvalvonta, tietosuoja tietotekniikan alalla sekä tuotteiden ja erityisesti elintarvikkeiden turvallisuus. Globalisaatio ei saa missään tapauksessa johtaa turvattomuuden lisääntymiseen. On siis laadittava tehokkaat säännöt, joilla voidaan varmistaa entistä turvallisemmat puitteet sekä kauppavaihdon kehitykselle että jäsenvaltioiden perustehtäville ja elinolosuhteille. Tällaisen edistyksen tulee myös olla yhteydessä hallintokäytäntöjen parantamiseen sekä korruption ja kaikenlaisten uhkien torjuntaan.

| 3.5.4 | Globalisaation sosiaalista ulottuvuutta ja erityisesti ILO:n yleissopimuksiin (1) perustuvia työelämää koskevia säännöksiä on sovellettava asianmukaisesti kaikkialla maailmassa. Ihmisarvoisen työn sekä oikeudenmukaisen ja reilun kaupan käsitteiden pohjalta EU voi yhteistyössä ILO:n kanssa luoda arvojen ja hyvien käytänteiden perustan. On pohdittava kysymystä ILO:n yleissopimusten tosiasiallisesta noudattamisesta ja jopa tuomioistuimen perustamisesta. |
| --- | --- |

3.5.4

Globalisaation sosiaalista ulottuvuutta ja erityisesti ILO:n yleissopimuksiin (1) perustuvia työelämää koskevia säännöksiä on sovellettava asianmukaisesti kaikkialla maailmassa. Ihmisarvoisen työn sekä oikeudenmukaisen ja reilun kaupan käsitteiden pohjalta EU voi yhteistyössä ILO:n kanssa luoda arvojen ja hyvien käytänteiden perustan. On pohdittava kysymystä ILO:n yleissopimusten tosiasiallisesta noudattamisesta ja jopa tuomioistuimen perustamisesta.

| 3.5.5 | Valtiosta riippumattomat toimijat, yritykset ja työmarkkinaosapuolet ovat käynnistäneet useita erittäin rohkaisevia työ- ja sosiaalialan aloitteita kehitysmaissa. Näistä voidaan mainita useiden eurooppalaisten yritysten OECD:n puitteissa sovittujen keskeisten periaatteiden ja ILO:n sosiaalinormien pohjalta kehittämät politiikat. Erityisesti tulee mainita valtioista riippumattomien toimijoiden aloitteet työllisyyden, koulutuksen, terveyden sekä elin- ja työolosuhteiden alalla, myös valtioiden rajat ylittävän alueellisen sosiaalidialogin puitteissa. Euroopan unionin tukea tällaisille aloitteille tulisi vahvistaa alkaen AKT-maissa toteutettavista aloitteista. Euroopan unionin tuelle tulisi myös asettaa yhä useammin ehdoksi se, että ohjelmiin osallistuu aktiivisesti kansalaisyhteiskunnan toimijoita myös ja ennen kaikkea alueellisella tasolla. |
| --- | --- |

3.5.5

Valtiosta riippumattomat toimijat, yritykset ja työmarkkinaosapuolet ovat käynnistäneet useita erittäin rohkaisevia työ- ja sosiaalialan aloitteita kehitysmaissa. Näistä voidaan mainita useiden eurooppalaisten yritysten OECD:n puitteissa sovittujen keskeisten periaatteiden ja ILO:n sosiaalinormien pohjalta kehittämät politiikat. Erityisesti tulee mainita valtioista riippumattomien toimijoiden aloitteet työllisyyden, koulutuksen, terveyden sekä elin- ja työolosuhteiden alalla, myös valtioiden rajat ylittävän alueellisen sosiaalidialogin puitteissa. Euroopan unionin tukea tällaisille aloitteille tulisi vahvistaa alkaen AKT-maissa toteutettavista aloitteista. Euroopan unionin tuelle tulisi myös asettaa yhä useammin ehdoksi se, että ohjelmiin osallistuu aktiivisesti kansalaisyhteiskunnan toimijoita myös ja ennen kaikkea alueellisella tasolla.

| 3.5.6 | Rahoitusmarkkinoiden kansainvälistyessä EU:n tulee voida esiintyä yhdellä äänellä, jotta Kansainvälisestä valuuttarahastosta (IMF) voidaan tehdä todellinen vakauttava väline. Euroalueen maiden tulisi yhdistää voimansa IMF:ssä, jolloin EU:n painoarvo kasvaisi. Samalla EU:n tulee edistää OECD:n yleissopimusten pohjalta maailmanlaajuista hallintoa rahanpesun ja petosten torjunnassa. |
| --- | --- |

3.5.6

Rahoitusmarkkinoiden kansainvälistyessä EU:n tulee voida esiintyä yhdellä äänellä, jotta Kansainvälisestä valuuttarahastosta (IMF) voidaan tehdä todellinen vakauttava väline. Euroalueen maiden tulisi yhdistää voimansa IMF:ssä, jolloin EU:n painoarvo kasvaisi. Samalla EU:n tulee edistää OECD:n yleissopimusten pohjalta maailmanlaajuista hallintoa rahanpesun ja petosten torjunnassa.

| 3.5.7 | Koulutus ja tietämyksen jakaminen ovat keskeisiä kysymyksiä kansoja palvelevan maailmanlaajuisen hallinnon kannalta. On kehitettävä Unescon hankkeita ja tuettava verkostoja, jotka mahdollistavat asiantuntemuksen ja tiedon jakamisen mahdollisimman monille moniarvoisuutta kunnioittaen ja kulttuurien välisen vuoropuhelun puitteissa. EU:n tulee näin ollen ottaa huomioon maailmanlaajuisen hallinnon parantamista koskevassa lähestymistavassaan Euroopan vahvuuksina olevat kulttuurinen monimuotoisuus ja monikielisyys, jotka ovat kuitenkin tällä hetkellä uhattuina. |
| --- | --- |

3.5.7

Koulutus ja tietämyksen jakaminen ovat keskeisiä kysymyksiä kansoja palvelevan maailmanlaajuisen hallinnon kannalta. On kehitettävä Unescon hankkeita ja tuettava verkostoja, jotka mahdollistavat asiantuntemuksen ja tiedon jakamisen mahdollisimman monille moniarvoisuutta kunnioittaen ja kulttuurien välisen vuoropuhelun puitteissa. EU:n tulee näin ollen ottaa huomioon maailmanlaajuisen hallinnon parantamista koskevassa lähestymistavassaan Euroopan vahvuuksina olevat kulttuurinen monimuotoisuus ja monikielisyys, jotka ovat kuitenkin tällä hetkellä uhattuina.

| 3.5.8 | Perusoikeuksien alalla EU:n tulisi toimia yhtenä kokonaisuutena, jotta Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeusjulistuksen määräyksien täytäntöönpanoa tehostetaan ja kansainvälisen rikostuomioistuimen roolia laajennetaan kulttuurieroavaisuuksia kunnioittaen. |
| --- | --- |

3.5.8

Perusoikeuksien alalla EU:n tulisi toimia yhtenä kokonaisuutena, jotta Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeusjulistuksen määräyksien täytäntöönpanoa tehostetaan ja kansainvälisen rikostuomioistuimen roolia laajennetaan kulttuurieroavaisuuksia kunnioittaen.

3.6   EU:n panoksen erityisluonne

| 3.6.1 | Maailmanlaajuisen hallinnon vahvistamiseksi EU voisi myös käyttää hyväksi kokemustaan aloilla, jotka voisivat olla avaimena maailmanlaajuisen hallinnon mahdollisimman laajan hyväksynnän saavuttamiseksi:






  — | toissijaisuusperiaate, joka mahdollistaa vastuunjaon asianmukaiselle tasolle ja antaa siten valtioille, alueille sekä kansalaisyhteiskunnan toimijoille todellista liikkumavaraa |
| --- | --- | --- |

3.6.1

Maailmanlaajuisen hallinnon vahvistamiseksi EU voisi myös käyttää hyväksi kokemustaan aloilla, jotka voisivat olla avaimena maailmanlaajuisen hallinnon mahdollisimman laajan hyväksynnän saavuttamiseksi:

—

toissijaisuusperiaate, joka mahdollistaa vastuunjaon asianmukaiselle tasolle ja antaa siten valtioille, alueille sekä kansalaisyhteiskunnan toimijoille todellista liikkumavaraa

| — | mutkikkaan kokonaisuuden hallinta eri tahdissa edeten ja kulttuurien monimuotoisuutta kunnioittaen |
| --- | --- |

—

mutkikkaan kokonaisuuden hallinta eri tahdissa edeten ja kulttuurien monimuotoisuutta kunnioittaen

| — | talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden kuuleminen päätöksentekoprosessin aikana ja niiden osallistuminen päätöksentekoon. |
| --- | --- |

—

talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden kuuleminen päätöksentekoprosessin aikana ja niiden osallistuminen päätöksentekoon.

| 3.6.2 | Euroopan unionin tulisi, kuten se jo tekee suhteissaan AKT-maihin, asettaa poliittisissa, taloudellisissa ja kaupallisissa suhteissa kumppaneihinsa aina mahdollisuuksien mukaan etusijalle alueellinen lähestymistapa. Euroopan unionin ja muiden alueellisten kokonaisuuksien välisten vastavuoroisten yhteyksien kehittäminen tähän tapaan kannustuksen ja keskinäisen avoimuuden hengessä olisi eduksi kaikille osapuolille, sillä se täydentäisi ja vahvistaisi ratkaisevalla tavalla WTO:n monenvälisiä puitteita. |
| --- | --- |

3.6.2

Euroopan unionin tulisi, kuten se jo tekee suhteissaan AKT-maihin, asettaa poliittisissa, taloudellisissa ja kaupallisissa suhteissa kumppaneihinsa aina mahdollisuuksien mukaan etusijalle alueellinen lähestymistapa. Euroopan unionin ja muiden alueellisten kokonaisuuksien välisten vastavuoroisten yhteyksien kehittäminen tähän tapaan kannustuksen ja keskinäisen avoimuuden hengessä olisi eduksi kaikille osapuolille, sillä se täydentäisi ja vahvistaisi ratkaisevalla tavalla WTO:n monenvälisiä puitteita.

4.   Kansainvälistä kauppaa koskevan yhteisen strategian laatiminen EU:lle

4.1   Monen- vai kahdenvälisyys?

Lähestymistapaa hahmotellaan Euroopan komission 4. lokakuuta 2006 julkaisemassa tiedonannossa ”Globaali Eurooppa kilpailijana maailmassa”.

| 4.1.1 | WTO:n kohtaamat ongelmat Dohan ohjelmassa edistymisessä ja itse ohjelman rajoitukset ovat seikkoja, joiden tulisi kannustaa EU:ta tekemään uusia aloitteita. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea onkin tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio suosittaa lokakuussa 2006 antamassaan tiedonannossa uuden, sekä monen- että kahdenväliseen lähestymistapaan perustuvan kauppastrategian käynnistämistä. |
| --- | --- |

4.1.1

WTO:n kohtaamat ongelmat Dohan ohjelmassa edistymisessä ja itse ohjelman rajoitukset ovat seikkoja, joiden tulisi kannustaa EU:ta tekemään uusia aloitteita. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea onkin tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio suosittaa lokakuussa 2006 antamassaan tiedonannossa uuden, sekä monen- että kahdenväliseen lähestymistapaan perustuvan kauppastrategian käynnistämistä.

| 4.1.2 | Globalisaatioon liittyvien ongelmien käsittely monenvälisesti on suositeltavinta, sillä se takaa parhaiten tasapainoisten ja kestävien tulosten saavuttamisen. ETSK onkin komission kanssa samaa mieltä monenvälisyyden ja WTO:n luontaisista eduista. Tavoitteena on edelleenkin saattaa Dohan ohjelma onnistuneesti päätökseen kokonaisvaltaisissa puitteissa siten, että kaikki osallistuvat maat sitoutuvat noudattamaan yhteisiä sääntöjä. |
| --- | --- |

4.1.2

Globalisaatioon liittyvien ongelmien käsittely monenvälisesti on suositeltavinta, sillä se takaa parhaiten tasapainoisten ja kestävien tulosten saavuttamisen. ETSK onkin komission kanssa samaa mieltä monenvälisyyden ja WTO:n luontaisista eduista. Tavoitteena on edelleenkin saattaa Dohan ohjelma onnistuneesti päätökseen kokonaisvaltaisissa puitteissa siten, että kaikki osallistuvat maat sitoutuvat noudattamaan yhteisiä sääntöjä.

| 4.1.3 | ETSK korostaa, että komission tekemiä ehdotuksia on tuettava tehokkaasti. WTO-neuvottelujen ajauduttua vaikeuksiin komissio katsoo, että EU:n tulisi pohtia entistä aktiivisemmin muita, täydentäviä lähestymistapoja, erityisesti kahdenvälistä lähestymistapaa. Yhtenä vaihtoehtona voisi olla syventää keskusteluja nopeasti kasvavien nopean talouskasvun maiden kanssa (Kiina, Intia, ASEAN-maat, Mercosur-maat ja Persianlahden maat) kuitenkin niin, että samalla vahvistetaan strategisia yhteyksiä naapurimaihin (Venäjä, Ukraina, Moldova ja Välimeren alueen maat) ja uudistetaan onnistuneesti suhteet AKT-maihin (Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maat) saattamalla loppuun neuvotteluvaiheessa olevat alueelliset taloudellisen kumppanuuden sopimukset. |
| --- | --- |

4.1.3

ETSK korostaa, että komission tekemiä ehdotuksia on tuettava tehokkaasti. WTO-neuvottelujen ajauduttua vaikeuksiin komissio katsoo, että EU:n tulisi pohtia entistä aktiivisemmin muita, täydentäviä lähestymistapoja, erityisesti kahdenvälistä lähestymistapaa. Yhtenä vaihtoehtona voisi olla syventää keskusteluja nopeasti kasvavien nopean talouskasvun maiden kanssa (Kiina, Intia, ASEAN-maat, Mercosur-maat ja Persianlahden maat) kuitenkin niin, että samalla vahvistetaan strategisia yhteyksiä naapurimaihin (Venäjä, Ukraina, Moldova ja Välimeren alueen maat) ja uudistetaan onnistuneesti suhteet AKT-maihin (Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maat) saattamalla loppuun neuvotteluvaiheessa olevat alueelliset taloudellisen kumppanuuden sopimukset.

| 4.1.4 | ETSK painottaa, että EU:n kansainvälisen strategian uudistaminen kahdenvälisen lähestymistavan pohjalta ei saisi korvata monenvälistä lähestymistapaa, jonka tulee edelleenkin olla keskeinen tavoite, sillä se on eurooppalaisten arvojen mukainen. |
| --- | --- |

4.1.4

ETSK painottaa, että EU:n kansainvälisen strategian uudistaminen kahdenvälisen lähestymistavan pohjalta ei saisi korvata monenvälistä lähestymistapaa, jonka tulee edelleenkin olla keskeinen tavoite, sillä se on eurooppalaisten arvojen mukainen.

| 4.1.5 | Sen lisäksi, että on huolehdittava lähestymistapojen yhteensopivuudesta WTO-sitoumusten kanssa — kuten komissio asianmukaisesti muistuttaa — on myös varmistettava, että






  — | ne eivät haittaa mahdollisuuksia edetä monenvälisissä neuvotteluissa |
| --- | --- | --- |

4.1.5

Sen lisäksi, että on huolehdittava lähestymistapojen yhteensopivuudesta WTO-sitoumusten kanssa — kuten komissio asianmukaisesti muistuttaa — on myös varmistettava, että

—

ne eivät haittaa mahdollisuuksia edetä monenvälisissä neuvotteluissa

| — | ne sen sijaan helpottavat neuvotteluja keskustelujen syventämisen ja kahdenvälisen lähestymistavan tuloksena saavutetun näkemysten lähentymisen ansiosta. |
| --- | --- |

—

ne sen sijaan helpottavat neuvotteluja keskustelujen syventämisen ja kahdenvälisen lähestymistavan tuloksena saavutetun näkemysten lähentymisen ansiosta.

| 4.1.6 | EU:n kahdenvälisessä lähestymistavassa tulisi näin ollen rajoittua monenvälisen lähestymistavan täydentämiseen pyrkien






  — | joko valmistelemaan tietä monenvälisille neuvotteluille korostaen erityisesti EU:n kannalta tärkeimpiä kohtia (Dohan ohjelman ratkaisemattomat kysymykset, kauppatavat, väärentämisen torjuminen, julkiset hankinnat jne.) |
| --- | --- | --- |

4.1.6

EU:n kahdenvälisessä lähestymistavassa tulisi näin ollen rajoittua monenvälisen lähestymistavan täydentämiseen pyrkien

—

joko valmistelemaan tietä monenvälisille neuvotteluille korostaen erityisesti EU:n kannalta tärkeimpiä kohtia (Dohan ohjelman ratkaisemattomat kysymykset, kauppatavat, väärentämisen torjuminen, julkiset hankinnat jne.)

| — | tai etenemään kahdenvälisesti maailmanlaajuisen hallinnon muilla aloilla, kuten politiikassa, sosiaalialalla, ympäristöasioissa, kulttuuripolitiikassa ja energia-alalla. |
| --- | --- |

—

tai etenemään kahdenvälisesti maailmanlaajuisen hallinnon muilla aloilla, kuten politiikassa, sosiaalialalla, ympäristöasioissa, kulttuuripolitiikassa ja energia-alalla.

| 4.1.7 | Tarvitaan vielä monia tarkennuksia ja mukautuksia erityisesti kriteerien soveltamisessa sekä politiikassa, jota noudatetaan suhteessa tiettyihin maihin, kuten Kiinaan, Koreaan, Intiaan ja Venäjään. |
| --- | --- |

4.1.7

Tarvitaan vielä monia tarkennuksia ja mukautuksia erityisesti kriteerien soveltamisessa sekä politiikassa, jota noudatetaan suhteessa tiettyihin maihin, kuten Kiinaan, Koreaan, Intiaan ja Venäjään.

4.2   Naapuruussuhteiden ja erityissuhteiden vahvistaminen

| 4.2.1 | Erityistä huomiota tulisi kiinnittää naapurimaihin (etenkin Venäjään, Ukrainaan, Valko-Venäjään, Moldovaan ja Välimeren alueen maihin) tekemällä erityistä kumppanuusyhteistyötä johdonmukaisen naapuruusstrategian ja yhteisten etujen puitteissa. |
| --- | --- |

4.2.1

Erityistä huomiota tulisi kiinnittää naapurimaihin (etenkin Venäjään, Ukrainaan, Valko-Venäjään, Moldovaan ja Välimeren alueen maihin) tekemällä erityistä kumppanuusyhteistyötä johdonmukaisen naapuruusstrategian ja yhteisten etujen puitteissa.

| 4.2.2 | EU:n ja Yhdysvaltojen tulisi transatlanttisen vuoropuhelun yhteydessä pyrkiä lähentämään näkemyksiään globalisaatiosta ja luoda vakaat puitteet yhteistyölle ja keskinäiselle kauppavaihdolle. |
| --- | --- |

4.2.2

EU:n ja Yhdysvaltojen tulisi transatlanttisen vuoropuhelun yhteydessä pyrkiä lähentämään näkemyksiään globalisaatiosta ja luoda vakaat puitteet yhteistyölle ja keskinäiselle kauppavaihdolle.

| 4.2.3 | EU:n tulee myös edistää edelleenkin kahdenvälisissä suhteissaan muiden maanosien alueellisen integraation kehitystä (AKT-maat, Mercosur, ASEAN jne.). Tällainen kehitys mahdollistaa maailmankaupan rakenteen ja tasapainon parantamisen ja helpottaa WTO-keskustelujen etenemistä. EU:n integraatiohankkeesta saadut kokemukset ovat erityislaatuisia, ja niiden tulisi olla edelleenkin inspiraation lähteenä ja tukena muiden alueiden lähentymiselle, joka on välttämätöntä kestävän ja järjestelmällisen globalisaation kannalta. Tämä lähestymistapa on erityisen asianmukainen suhteissa kehitysmaihin, esimerkiksi AKT-maihin. Kumppanuussopimusten neuvottelujen yhteydessä on myös edistettävä alueellisia integraatioprosesseja; niillä on kiistämätön avainasema, kun pyritään välttämään sitä, että kyseiset maat jäävät oman onnensa nojaan maailmanlaajuistumisessa. Caricomin myönteinen esimerkki on tässä suhteessa varsin merkittävä ja antaa toivoa. EU:n tulee tukea sekä alueellisen integraation hallintokapasiteettia että kansalaisyhteiskunnan toimijoiden ryhmittymiä. |
| --- | --- |

4.2.3

EU:n tulee myös edistää edelleenkin kahdenvälisissä suhteissaan muiden maanosien alueellisen integraation kehitystä (AKT-maat, Mercosur, ASEAN jne.). Tällainen kehitys mahdollistaa maailmankaupan rakenteen ja tasapainon parantamisen ja helpottaa WTO-keskustelujen etenemistä. EU:n integraatiohankkeesta saadut kokemukset ovat erityislaatuisia, ja niiden tulisi olla edelleenkin inspiraation lähteenä ja tukena muiden alueiden lähentymiselle, joka on välttämätöntä kestävän ja järjestelmällisen globalisaation kannalta. Tämä lähestymistapa on erityisen asianmukainen suhteissa kehitysmaihin, esimerkiksi AKT-maihin. Kumppanuussopimusten neuvottelujen yhteydessä on myös edistettävä alueellisia integraatioprosesseja; niillä on kiistämätön avainasema, kun pyritään välttämään sitä, että kyseiset maat jäävät oman onnensa nojaan maailmanlaajuistumisessa. Caricomin myönteinen esimerkki on tässä suhteessa varsin merkittävä ja antaa toivoa. EU:n tulee tukea sekä alueellisen integraation hallintokapasiteettia että kansalaisyhteiskunnan toimijoiden ryhmittymiä.

| 4.2.4 | Voidaan myös pyrkiä ottamaan oppia muiden maiden ja alueellisten ryhmittymien hyvistä ja huonoista käytänteistä. EU:n tulee edistää ja asettaa etusijalle alueellisia kokonaisuuksia, jotka seuraavat eri tahdissa ja erilaisin tavoittein EU:n viitoittamaa tietä. Tällaisia alueellisia ryhmittymiä ovat muun muassa Mercosur ja ASEAN. |
| --- | --- |

4.2.4

Voidaan myös pyrkiä ottamaan oppia muiden maiden ja alueellisten ryhmittymien hyvistä ja huonoista käytänteistä. EU:n tulee edistää ja asettaa etusijalle alueellisia kokonaisuuksia, jotka seuraavat eri tahdissa ja erilaisin tavoittein EU:n viitoittamaa tietä. Tällaisia alueellisia ryhmittymiä ovat muun muassa Mercosur ja ASEAN.

| 4.2.5 | Kansalaisyhteiskunnan toimijoiden roolia ja toimintaa kahdenvälisen lähestymistavan yhteydessä ei tule aliarvioida. ETSK:n osallistumisella komission WTO-neuvottelujen seurantaa varten käynnistämään kansalaisyhteiskunnan vuoropuheluun sekä ETSK:n eri rakenteissa toteuttamalla työllä onkin strateginen merkitys, ja niille tulisi antaa entistä enemmän tunnustusta ja näkyvyyttä. |
| --- | --- |

4.2.5

Kansalaisyhteiskunnan toimijoiden roolia ja toimintaa kahdenvälisen lähestymistavan yhteydessä ei tule aliarvioida. ETSK:n osallistumisella komission WTO-neuvottelujen seurantaa varten käynnistämään kansalaisyhteiskunnan vuoropuheluun sekä ETSK:n eri rakenteissa toteuttamalla työllä onkin strateginen merkitys, ja niille tulisi antaa entistä enemmän tunnustusta ja näkyvyyttä.

4.3   Entistä vastuuntuntoisempi kaupan vapauttaminen

| 4.3.1 | On myös tarpeen varmistaa, että kaikkiin sopimuksiin liittyvissä etuja, rajoituksia ja myönnytyksiä koskevissa vaikutustenarvioinneissa otetaan asianmukaisesti huomioon taloudelliset ja sosiaaliset seuraukset etenkin alakohtaisella tasolla (muun muassa maataloudessa ja paljon työvoimaa vaativilla teollisuudenaloilla). Näissä Euroopan komission aloitteesta kaikkien uusien neuvottelujen osalta tehtävissä arvioinneissa tulisi olla mukana yhä enemmän paikallisia asiantuntijoita ja kansalaisyhteiskunnan edustajia. Lisäksi on tarpeen tarkentaa komission tiedonannossaan esittämää riskienhallintastrategiaa. |
| --- | --- |

4.3.1

On myös tarpeen varmistaa, että kaikkiin sopimuksiin liittyvissä etuja, rajoituksia ja myönnytyksiä koskevissa vaikutustenarvioinneissa otetaan asianmukaisesti huomioon taloudelliset ja sosiaaliset seuraukset etenkin alakohtaisella tasolla (muun muassa maataloudessa ja paljon työvoimaa vaativilla teollisuudenaloilla). Näissä Euroopan komission aloitteesta kaikkien uusien neuvottelujen osalta tehtävissä arvioinneissa tulisi olla mukana yhä enemmän paikallisia asiantuntijoita ja kansalaisyhteiskunnan edustajia. Lisäksi on tarpeen tarkentaa komission tiedonannossaan esittämää riskienhallintastrategiaa.

| 4.3.2 | ETSK on ilmoittanut tukevansa Euroopan globalisaatiorahastoa. Komitea katsoo, että rahastoa tulee käyttää strategisena rakenneuudistusvälineenä globalisaation kielteisistä seurauksista kärsivien ihmisten ja alueiden avustamiseksi. Vaikka rahaston tehtävänä on täydentää kansallisia rahoituslähteitä, sillä tulee olla näkyvä rooli, ja sen rahoituksella tulee olla riittävä kriittinen massa. ETSK:n mielestä Euroopan globalisaatiorahaston hallinnasta tulisi Euroopan sosiaalirahaston tapaan vastata kolmikantakomitea, johon osallistuisivat työmarkkinaosapuolet. |
| --- | --- |

4.3.2

ETSK on ilmoittanut tukevansa Euroopan globalisaatiorahastoa. Komitea katsoo, että rahastoa tulee käyttää strategisena rakenneuudistusvälineenä globalisaation kielteisistä seurauksista kärsivien ihmisten ja alueiden avustamiseksi. Vaikka rahaston tehtävänä on täydentää kansallisia rahoituslähteitä, sillä tulee olla näkyvä rooli, ja sen rahoituksella tulee olla riittävä kriittinen massa. ETSK:n mielestä Euroopan globalisaatiorahaston hallinnasta tulisi Euroopan sosiaalirahaston tapaan vastata kolmikantakomitea, johon osallistuisivat työmarkkinaosapuolet.

| 4.3.3 | Tässä yhteydessä erityistä huomiota on kiinnitettävä maatalouteen. Varsinaisen maataloustuotannon lisäksi on otettava huomioon myös elintarviketeollisuus, jonka osuus EU:n tuottamasta lisäarvosta on 14 prosenttia ja jolla on neljä miljoonaa työpaikkaa. Yhteistä maatalouspolitiikkaa on uudistettu radikaalisti vuodesta 2003 lähtien WTO-sopimuksen mahdollistamiseksi. Tämä on merkinnyt suuria uhrauksia kyseisille ammattialoille. Tulevassa WTO-sopimuksessa on näin ollen varmistettava vastavuoroisuus markkinoillepääsyssä sekä Yhdysvaltojen tuottajille maksettavien tukien vastaava ja merkittävä vähennys. |
| --- | --- |

4.3.3

Tässä yhteydessä erityistä huomiota on kiinnitettävä maatalouteen. Varsinaisen maataloustuotannon lisäksi on otettava huomioon myös elintarviketeollisuus, jonka osuus EU:n tuottamasta lisäarvosta on 14 prosenttia ja jolla on neljä miljoonaa työpaikkaa. Yhteistä maatalouspolitiikkaa on uudistettu radikaalisti vuodesta 2003 lähtien WTO-sopimuksen mahdollistamiseksi. Tämä on merkinnyt suuria uhrauksia kyseisille ammattialoille. Tulevassa WTO-sopimuksessa on näin ollen varmistettava vastavuoroisuus markkinoillepääsyssä sekä Yhdysvaltojen tuottajille maksettavien tukien vastaava ja merkittävä vähennys.

4.4   Yhteiset toimet EU:n ulkopuolisilla markkinoilla

| 4.4.1 | EU:n jäsenvaltioiden tulisi omaksua entistä paremmin todellisen maailmanlaajuisille markkinoille pääsemistä koskevan yhteisen strategian tavoitteet sekä keinot näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. Tätä varten olisi korjattava seuraavat kolme puutetta: |
| --- | --- |

4.4.1

EU:n jäsenvaltioiden tulisi omaksua entistä paremmin todellisen maailmanlaajuisille markkinoille pääsemistä koskevan yhteisen strategian tavoitteet sekä keinot näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. Tätä varten olisi korjattava seuraavat kolme puutetta:

| 4.4.2 | Vientiluottovakuutusjärjestelmät ovat edelleenkin pääasiassa kansallisia järjestelmiä, vaikka Eurooppa on yhdentynyt poliittisesti, taloudellisesti ja rahataloudellisesti euron käyttöönoton myötä. EU:n tulisi tukea tällaisia kansallisia järjestelyjä varmistaakseen niiden yhteensovittamisen ja harmonisoinnin kaikkien eurooppalaisten yritysten, etenkin pk-yritysten, eduksi. |
| --- | --- |

4.4.2

Vientiluottovakuutusjärjestelmät ovat edelleenkin pääasiassa kansallisia järjestelmiä, vaikka Eurooppa on yhdentynyt poliittisesti, taloudellisesti ja rahataloudellisesti euron käyttöönoton myötä. EU:n tulisi tukea tällaisia kansallisia järjestelyjä varmistaakseen niiden yhteensovittamisen ja harmonisoinnin kaikkien eurooppalaisten yritysten, etenkin pk-yritysten, eduksi.

| 4.4.3 | EU:n tärkeimpien kauppakumppanien luona vierailee vuorollaan pääasiassa jäsenvaltioiden kauppavaltuuskuntia, jotka kilpailevat keskenään. Aikomuksena ei ole kyseenalaistaa usein historiallisiin suhteisiin perustuvaa kahdenvälistä lähestymistapaa, vaan täydentää sitä siltä osin kuin se on taloudellisesti perusteltua ja tukea sitä alakohtaisilla eurooppalaisilla valtuuskunnilla, jotka vahvistavat yhteistä identiteettiä. |
| --- | --- |

4.4.3

EU:n tärkeimpien kauppakumppanien luona vierailee vuorollaan pääasiassa jäsenvaltioiden kauppavaltuuskuntia, jotka kilpailevat keskenään. Aikomuksena ei ole kyseenalaistaa usein historiallisiin suhteisiin perustuvaa kahdenvälistä lähestymistapaa, vaan täydentää sitä siltä osin kuin se on taloudellisesti perusteltua ja tukea sitä alakohtaisilla eurooppalaisilla valtuuskunnilla, jotka vahvistavat yhteistä identiteettiä.

| 4.4.4 | Kaupan suojelumekanismien (erityisesti polkumyynnin vastaiset välineet) tuntemusta tulee lisätä ja niiden käyttöä tulee parantaa entistä suurempien resurssien avulla. |
| --- | --- |

4.4.4

Kaupan suojelumekanismien (erityisesti polkumyynnin vastaiset välineet) tuntemusta tulee lisätä ja niiden käyttöä tulee parantaa entistä suurempien resurssien avulla.

5.   Integraation vahvistaminen, jotta maailmanlaajuistuminen voi tarjota mahdollisuuden Euroopan kansoille

EU:n tulee ratkaista globalisaation haasteet tukeutuen Lissabonin strategian keskeisiin seikkoihin eli taloudelliseen yhdentymiseen, yhteisvastuullisuuteen ja jatkuvaan pyrkimykseen parantaa tuottavuutta. Vain jos EU:sta tulee entistä vahvempi, se voi saada merkittävän painoarvon globalisaatioprosessissa suhteessa maanosan laajuisiin kaupallisiin mahteihin.

5.1   Lisätään Euroopan vetovoimaa

| 5.1.1 | Ensinnäkin on toimittava siten, että EU voi tukeutua asianmukaisesti yhdentyneisiin, tehokkaisiin ja kilpailukykyisiin sisämarkkinoihin. On turha odottaa kansainvälisiltä kumppaneilta myönnytyksiä; niitä ei olla valmiita antamaan edes EU:n muille jäsenvaltioille. Olemme edelleenkin kaukana tavoitteesta. |
| --- | --- |

5.1.1

Ensinnäkin on toimittava siten, että EU voi tukeutua asianmukaisesti yhdentyneisiin, tehokkaisiin ja kilpailukykyisiin sisämarkkinoihin. On turha odottaa kansainvälisiltä kumppaneilta myönnytyksiä; niitä ei olla valmiita antamaan edes EU:n muille jäsenvaltioille. Olemme edelleenkin kaukana tavoitteesta.

| 5.1.2 | Monet vanhat esteet ovat pysyneet entisellään, eikä eurooppalaisilla yrityksillä ole ollut juurikaan keinoja tuntea itseään ”eurooppalaisiksi”. Palvelut, joiden osuus BKT:stä on kaksi kolmasosaa, ovat edelleenkin suurelta osin eriytyneet kansallisille markkinoille. Tuoreimmat vakavasti otettavat tutkimukset — joita ei ole tarkistettu viimeiseen kymmeneen vuoteen — osoittavat, että tavaroiden, palvelujen, urakoiden ja puolustusalan julkisista hankinnoista yli 90 prosenttia annetaan edelleenkin kansallisille tavaran- ja palveluntoimittajille. |
| --- | --- |

5.1.2

Monet vanhat esteet ovat pysyneet entisellään, eikä eurooppalaisilla yrityksillä ole ollut juurikaan keinoja tuntea itseään ”eurooppalaisiksi”. Palvelut, joiden osuus BKT:stä on kaksi kolmasosaa, ovat edelleenkin suurelta osin eriytyneet kansallisille markkinoille. Tuoreimmat vakavasti otettavat tutkimukset — joita ei ole tarkistettu viimeiseen kymmeneen vuoteen — osoittavat, että tavaroiden, palvelujen, urakoiden ja puolustusalan julkisista hankinnoista yli 90 prosenttia annetaan edelleenkin kansallisille tavaran- ja palveluntoimittajille.

| 5.1.3 | On huolehdittava siitä, ettei EU:n säännöstöä uhata jäsenvaltioiden välisellä steriilillä kilpailulla, johon kuuluvat polkumyynti, tuet, kansallisia huippukuntoisia yrityksiä synnyttävä politiikka sekä uudet esteet. Myös puolustusalan kattavan eurooppalaisen teollisuuspolitiikan kehittäminen edistäisi huomattavasti EU:n taloudellisen ja teknologisen aseman parantamista globalisoituneessa maailmassa. On myös tärkeää vahvistaa EU:n kilpailukykypolitiikkaa, luoda EU:hun avoimet puitteet verotukselle ja sosiaalialalle sekä torjua kaksinkertaista verotusta, selkeimpiä kilpailun vääristymiä ja yhteisön sisäisiä alv-petoksia. |
| --- | --- |

5.1.3

On huolehdittava siitä, ettei EU:n säännöstöä uhata jäsenvaltioiden välisellä steriilillä kilpailulla, johon kuuluvat polkumyynti, tuet, kansallisia huippukuntoisia yrityksiä synnyttävä politiikka sekä uudet esteet. Myös puolustusalan kattavan eurooppalaisen teollisuuspolitiikan kehittäminen edistäisi huomattavasti EU:n taloudellisen ja teknologisen aseman parantamista globalisoituneessa maailmassa. On myös tärkeää vahvistaa EU:n kilpailukykypolitiikkaa, luoda EU:hun avoimet puitteet verotukselle ja sosiaalialalle sekä torjua kaksinkertaista verotusta, selkeimpiä kilpailun vääristymiä ja yhteisön sisäisiä alv-petoksia.

| 5.1.4 | Todella eurooppalaisten perusrakenteiden puute (muun muassa liikenteessä, energia-alalla, uuden teknologian alalla, teknologiapuistoissa, tutkimuskeskuksissa) vaikuttaa nyt kielteisesti Euroopan kykyyn tarjota parhaimmat investointimahdollisuudet maailmanlaajuisesti toistaiseksi johtavilla markkinoilla. |
| --- | --- |

5.1.4

Todella eurooppalaisten perusrakenteiden puute (muun muassa liikenteessä, energia-alalla, uuden teknologian alalla, teknologiapuistoissa, tutkimuskeskuksissa) vaikuttaa nyt kielteisesti Euroopan kykyyn tarjota parhaimmat investointimahdollisuudet maailmanlaajuisesti toistaiseksi johtavilla markkinoilla.

| 5.2 | Kehitetään eurooppalaisten osaamista ja koulutustasoa innovatiivisen yhteiskunnan luomiseksi ja annetaan kaikille mahdollisuus saada tietoa. |
| --- | --- |

5.2

Kehitetään eurooppalaisten osaamista ja koulutustasoa innovatiivisen yhteiskunnan luomiseksi ja annetaan kaikille mahdollisuus saada tietoa.

| 5.2.1 | Euroopalla on vain vähän raaka-aineita, eikä se voi kilpailla muun maailman kanssa sosiaalisella, ympäristöön liittyvällä tai verotuksellisella polkumyynnillä. Siitä ei voi myöskään tulla maailman ”supermarketti”, eikä se voi jättää Aasialle maailman ”verstaan” roolia. Euroopan tulevaisuus riippuu ennen kaikkea sen kyvystä innovoida ja luoda yritystoimintaa sekä sen kansalaisten taidoista. Pitkän aikavälin investoiminen elinikäiseen oppimiseen on avainasemassa sopusointuisen kehityksen saavuttamiseksi. Koulutuksen lisäksi onkin edistettävä myös vapaaehtoisesti tapahtuvaa EU:n sisällä liikkumista. Siihen tarvitaan monikielisyyttä sekä ulottuvuudeltaan eurooppalaista ja kansainvälistä urasuunnittelua — myös julkishallinnossa. |
| --- | --- |

5.2.1

Euroopalla on vain vähän raaka-aineita, eikä se voi kilpailla muun maailman kanssa sosiaalisella, ympäristöön liittyvällä tai verotuksellisella polkumyynnillä. Siitä ei voi myöskään tulla maailman ”supermarketti”, eikä se voi jättää Aasialle maailman ”verstaan” roolia. Euroopan tulevaisuus riippuu ennen kaikkea sen kyvystä innovoida ja luoda yritystoimintaa sekä sen kansalaisten taidoista. Pitkän aikavälin investoiminen elinikäiseen oppimiseen on avainasemassa sopusointuisen kehityksen saavuttamiseksi. Koulutuksen lisäksi onkin edistettävä myös vapaaehtoisesti tapahtuvaa EU:n sisällä liikkumista. Siihen tarvitaan monikielisyyttä sekä ulottuvuudeltaan eurooppalaista ja kansainvälistä urasuunnittelua — myös julkishallinnossa.

| 5.2.2 | Eurooppa on vielä liian pirstaleinen. ETSK kehottaa laatimaan laaja-alaisia hankkeita: monikielisyyden todellinen kehittäminen kouluissa, liikkuvuutta edistävä ohjelma nuorille mukaan lukien koululaiset sekä oppisopimuskoulutuksessa ja työelämässä olevat, eurooppalaiset yliopistot, elinikäisen koulutuksen eurooppalaiset väylät, yhteiset puitteet koulutuksen tunnustamiseksi jne. |
| --- | --- |

5.2.2

Eurooppa on vielä liian pirstaleinen. ETSK kehottaa laatimaan laaja-alaisia hankkeita: monikielisyyden todellinen kehittäminen kouluissa, liikkuvuutta edistävä ohjelma nuorille mukaan lukien koululaiset sekä oppisopimuskoulutuksessa ja työelämässä olevat, eurooppalaiset yliopistot, elinikäisen koulutuksen eurooppalaiset väylät, yhteiset puitteet koulutuksen tunnustamiseksi jne.

| 5.2.3 | Unioni tarvitseekin mittavaa eurooppalaista aloitetta perus- ja ammattikoulutuksen ja tietojen levittämisen aloille. Erityistä huomiota tulee kiinnittää ihmisiin ja alueisiin, jotka ovat joutuneet kärsimään rakenneuudistuksista ja teollisuuden siirtymisestä, tarjoamalla koulutusmahdollisuuksia ja luomalla uusia työpaikkoja. |
| --- | --- |

5.2.3

Unioni tarvitseekin mittavaa eurooppalaista aloitetta perus- ja ammattikoulutuksen ja tietojen levittämisen aloille. Erityistä huomiota tulee kiinnittää ihmisiin ja alueisiin, jotka ovat joutuneet kärsimään rakenneuudistuksista ja teollisuuden siirtymisestä, tarjoamalla koulutusmahdollisuuksia ja luomalla uusia työpaikkoja.

5.3   Otetaan käyttöön tehokkaat keinot globalisaation haasteisiin vastaamiseksi.

| 5.3.1 | Globalisaation haasteet edellyttävät, että EU lisää sekä tuotteidensa että palvelujensa kilpailukykyä. EU:n taloudelliset intressit ovat tärkeitä ja monimuotoisia. Jotta EU pysyy maailmankaupan eturintamassa, sen tulee erityisesti vahvistaa asemaansa korkealaatuisten tuotteiden ja palvelujen alalla — jotka muodostavat puolet sen viennistä ja kolmanneksen maailmanlaajuisesta kysynnästä — sekä muuntyyppisten, laajempaa kysyntää tyydyttävien tuotteiden ja palvelujen alalla. |
| --- | --- |

5.3.1

Globalisaation haasteet edellyttävät, että EU lisää sekä tuotteidensa että palvelujensa kilpailukykyä. EU:n taloudelliset intressit ovat tärkeitä ja monimuotoisia. Jotta EU pysyy maailmankaupan eturintamassa, sen tulee erityisesti vahvistaa asemaansa korkealaatuisten tuotteiden ja palvelujen alalla — jotka muodostavat puolet sen viennistä ja kolmanneksen maailmanlaajuisesta kysynnästä — sekä muuntyyppisten, laajempaa kysyntää tyydyttävien tuotteiden ja palvelujen alalla.

| 5.3.2 | Yrittäjyyttä ja innovaatiota tukevan eurooppalaisen politiikan tulisi olla yhdessä perus- ja ammattikoulutuksen ja tietojen levittämisen kanssa ensisijaisessa asemassa tulevina vuosina Lissabonin jälkeisen uuden eurooppalaisen strategian puitteissa. ETSK ehdottaa kyseisiä aloja koskevan etenemissuunnitelman laatimista siten, että kootaan yhteen jäsenvaltioiden ja EU:n toimet sekä julkinen ja yksityinen rahoitus. |
| --- | --- |

5.3.2

Yrittäjyyttä ja innovaatiota tukevan eurooppalaisen politiikan tulisi olla yhdessä perus- ja ammattikoulutuksen ja tietojen levittämisen kanssa ensisijaisessa asemassa tulevina vuosina Lissabonin jälkeisen uuden eurooppalaisen strategian puitteissa. ETSK ehdottaa kyseisiä aloja koskevan etenemissuunnitelman laatimista siten, että kootaan yhteen jäsenvaltioiden ja EU:n toimet sekä julkinen ja yksityinen rahoitus.

| 5.3.3 | Vaikka EU:n kauden 2007-2013 talousarviota ei voida enää parannella, sitä voidaan kuitenkin käyttää parhaalla mahdollisella tavalla erityisesti siten, että






  — | ensisijaisille euroopanlaajuisille verkoille varmistetaan asianmukainen rahoitus turvautuen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen |
| --- | --- | --- |

5.3.3

Vaikka EU:n kauden 2007-2013 talousarviota ei voida enää parannella, sitä voidaan kuitenkin käyttää parhaalla mahdollisella tavalla erityisesti siten, että

—

ensisijaisille euroopanlaajuisille verkoille varmistetaan asianmukainen rahoitus turvautuen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen

| — | lisätään EU:n kykyä myöntää luottoa ja takuita ja kehitetään uusia, entistä innovatiivisempia rahoitusjärjestelyjä rakennerahastoihin, jotka tällä hetkellä rajoittuvat liiallisesti pelkkien tukien myöntämiseen. |
| --- | --- |

—

lisätään EU:n kykyä myöntää luottoa ja takuita ja kehitetään uusia, entistä innovatiivisempia rahoitusjärjestelyjä rakennerahastoihin, jotka tällä hetkellä rajoittuvat liiallisesti pelkkien tukien myöntämiseen.

| 5.3.4 | Euro on nykyään Euroopan suuri etu, kun siitä on tullut kolmentoista jäsenvaltion yhteinen raha sekä tärkeä kansainvälinen varantovaluutta ja vaihdon väline. Euro tarjoaa tätä nykyä monille maailman maille uskottavan ja hyödyllisen vaihtoehdon dollarille. Se helpottaa eurooppalaisten yritysten kaupallisten sopimusten tekemistä ja parantaa sopimusten taloudellista turvaa. Se luo todellisen tunteen yhdistyneestä Euroopasta unionin ulko- ja sisäpuolella. Eurolta puuttuu kuitenkin keskitetty talouspoliittinen päätöksentekoelin, mikä muodostaa tällä hetkellä jarrun hyödyille, joita yhteisestä rahasta voitaisiin odottaa. |
| --- | --- |

5.3.4

Euro on nykyään Euroopan suuri etu, kun siitä on tullut kolmentoista jäsenvaltion yhteinen raha sekä tärkeä kansainvälinen varantovaluutta ja vaihdon väline. Euro tarjoaa tätä nykyä monille maailman maille uskottavan ja hyödyllisen vaihtoehdon dollarille. Se helpottaa eurooppalaisten yritysten kaupallisten sopimusten tekemistä ja parantaa sopimusten taloudellista turvaa. Se luo todellisen tunteen yhdistyneestä Euroopasta unionin ulko- ja sisäpuolella. Eurolta puuttuu kuitenkin keskitetty talouspoliittinen päätöksentekoelin, mikä muodostaa tällä hetkellä jarrun hyödyille, joita yhteisestä rahasta voitaisiin odottaa.

| 5.3.5 | Yhteiset politiikat muodostavat perustan EU:n yhteenkuuluvuudelle. Vaikka hiiltä ja terästä ei voidakaan enää pitää koheesion kulmakivinä, talous- ja yhteiskuntaelämän toimijat odottavat, että EU ottaa entistä enemmän vastuuta energiapolitiikan (resurssien säilyttäminen, toimitusvarmuus, uudet investoinnit saastuttamattomiin energiamuotoihin, energiatehokkuus ja energiansäästö) ja ympäristönsuojelun aloilla. Nämä molemmat alat edellyttävät unionin toimien lisäämistä ja todellisia yhteisiä politiikkoja. |
| --- | --- |

5.3.5

Yhteiset politiikat muodostavat perustan EU:n yhteenkuuluvuudelle. Vaikka hiiltä ja terästä ei voidakaan enää pitää koheesion kulmakivinä, talous- ja yhteiskuntaelämän toimijat odottavat, että EU ottaa entistä enemmän vastuuta energiapolitiikan (resurssien säilyttäminen, toimitusvarmuus, uudet investoinnit saastuttamattomiin energiamuotoihin, energiatehokkuus ja energiansäästö) ja ympäristönsuojelun aloilla. Nämä molemmat alat edellyttävät unionin toimien lisäämistä ja todellisia yhteisiä politiikkoja.

| 5.3.6 | Euroopan unionin on myös hahmoteltava entistä kokonaisvaltaisempi ja johdonmukaisempi toimintalinja maahanmuuttoasioissa sellaisten koordinoitujen integraatio- ja vastaanottopolitiikkojen pohjalta, jotka ovat yhteensopivia Euroopan perusoikeussopimuksen ja Genevessä tehdyn pakolaisten oikeusasemaa koskevan yleissopimuksen kanssa. Samalla tulee pyrkiä yhdessä torjumaan entistä tehokkaammin järjestettyä laitonta maahanmuuttoa. EU:n tulisi myös edistää entistä aktiivisemmin ammattitaitoa ja vaatia työpaikkojen luomista kehitysmaissa kumppanuuspolitiikalla ja alueellisen integraation tukemisella. Ne voisivat tarjota uusia mahdollisuuksia liikkuvuuteen, täydennyskoulutukseen ja vaihtoon. |
| --- | --- |

5.3.6

Euroopan unionin on myös hahmoteltava entistä kokonaisvaltaisempi ja johdonmukaisempi toimintalinja maahanmuuttoasioissa sellaisten koordinoitujen integraatio- ja vastaanottopolitiikkojen pohjalta, jotka ovat yhteensopivia Euroopan perusoikeussopimuksen ja Genevessä tehdyn pakolaisten oikeusasemaa koskevan yleissopimuksen kanssa. Samalla tulee pyrkiä yhdessä torjumaan entistä tehokkaammin järjestettyä laitonta maahanmuuttoa. EU:n tulisi myös edistää entistä aktiivisemmin ammattitaitoa ja vaatia työpaikkojen luomista kehitysmaissa kumppanuuspolitiikalla ja alueellisen integraation tukemisella. Ne voisivat tarjota uusia mahdollisuuksia liikkuvuuteen, täydennyskoulutukseen ja vaihtoon.

5.4   Ihmiskasvoinen globalisaatio

| 5.4.1 | Euroopan unioni voi saada unionin kansalaiset uudelleen integraatiohankkeen taakse, kun se laatii strategian globalisaation haasteisiin vastaamiseksi. |
| --- | --- |

5.4.1

Euroopan unioni voi saada unionin kansalaiset uudelleen integraatiohankkeen taakse, kun se laatii strategian globalisaation haasteisiin vastaamiseksi.

| 5.4.2 | ETSK korostaa yleisesti tarvetta kytkeä työmarkkinaosapuolet ja järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa edustavat toimijat uuteen maailmanlaajuiseen lähestymistapaan, jota se suosittaa keinoksi selviytyä globalisaation haasteista. Neuvostolta ja Euroopan komissiolta tulee vaatia entistä enemmän avoimuutta myös kauppaneuvotteluissa. ETSK toivoo erityisesti, että se voisi osallistua yhdessä EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisyhteiskunnan kumppaniensa kanssa sekä monenvälisellä että kahdenvälisellä tasolla käynnistettäviin aloitteisiin. |
| --- | --- |

5.4.2

ETSK korostaa yleisesti tarvetta kytkeä työmarkkinaosapuolet ja järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa edustavat toimijat uuteen maailmanlaajuiseen lähestymistapaan, jota se suosittaa keinoksi selviytyä globalisaation haasteista. Neuvostolta ja Euroopan komissiolta tulee vaatia entistä enemmän avoimuutta myös kauppaneuvotteluissa. ETSK toivoo erityisesti, että se voisi osallistua yhdessä EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisyhteiskunnan kumppaniensa kanssa sekä monenvälisellä että kahdenvälisellä tasolla käynnistettäviin aloitteisiin.

| 5.4.3 | Konkreettisella tasolla ETSK kehottaa ottamaan työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan muut toimijat mukaan seuraaviin toimiin:






  — | kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa järjestettävät eurooppalaiset tiedotuskampanjat ja keskustelut globalisaation haasteista |
| --- | --- | --- |

5.4.3

Konkreettisella tasolla ETSK kehottaa ottamaan työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan muut toimijat mukaan seuraaviin toimiin:

—

kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa järjestettävät eurooppalaiset tiedotuskampanjat ja keskustelut globalisaation haasteista

| — | säännölliset tiedotus- ja kuulemistilaisuudet Euroopan komission ja neuvoston suunnittelemasta uudesta kansainvälisestä strategiasta ETSK:n Eurooppa-valmistelukunnan yhteydessä järjestämien tiedotus- ja kuulemistilaisuuksien tapaan |
| --- | --- |

—

säännölliset tiedotus- ja kuulemistilaisuudet Euroopan komission ja neuvoston suunnittelemasta uudesta kansainvälisestä strategiasta ETSK:n Eurooppa-valmistelukunnan yhteydessä järjestämien tiedotus- ja kuulemistilaisuuksien tapaan

| — | analyysien laatiminen uusien kauppasopimusten taloudellisista ja sosiaalisista vaikutuksista sekä Euroopan globalisaatiorahaston hallinnointiin osallistuminen |
| --- | --- |

—

analyysien laatiminen uusien kauppasopimusten taloudellisista ja sosiaalisista vaikutuksista sekä Euroopan globalisaatiorahaston hallinnointiin osallistuminen

| — | alueellisten ryhmittymien kanssa käytävien neuvottelujen seuranta, esimerkiksi AKT-maiden kanssa tehtävät talouskumppanuussopimukset, joissa ETSK voi tarjota omaa ja EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisyhteiskunnan kumppaniensa asiantuntemusta |
| --- | --- |

—

alueellisten ryhmittymien kanssa käytävien neuvottelujen seuranta, esimerkiksi AKT-maiden kanssa tehtävät talouskumppanuussopimukset, joissa ETSK voi tarjota omaa ja EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisyhteiskunnan kumppaniensa asiantuntemusta

| — | osallistuminen eri toimintalinjoihin, joita tarvitaan EU:n politiikkojen (yhtenäismarkkinat, yhteistyöstrategiat, yhteenkuuluvuus, euro jne.) vahvistamiseksi |
| --- | --- |

—

osallistuminen eri toimintalinjoihin, joita tarvitaan EU:n politiikkojen (yhtenäismarkkinat, yhteistyöstrategiat, yhteenkuuluvuus, euro jne.) vahvistamiseksi

| — | EU:ssa, jäsenvaltioissa, alueilla ja rajatylittävästi tarvittavien mukautusten ja uudistusten eri näkökohtia koskevan tehokkaan sosiaalisen vuoropuhelun tukeminen. |
| --- | --- |

—

EU:ssa, jäsenvaltioissa, alueilla ja rajatylittävästi tarvittavien mukautusten ja uudistusten eri näkökohtia koskevan tehokkaan sosiaalisen vuoropuhelun tukeminen.

| 5.4.4 | ETSK kehottaa organisoimaan yleishyödyllisten palvelujen tehtävät Euroopan laajuisesti. Tämä merkitsisi taloudellisen turvallisuuden, pelastuspalvelun, ympäristönsuojelun, EU:n ulkorajoilla tapahtuvan tullivalvonnan, poliisivoimien ja jopa puolustusalan resurssien yhdentämistä pelkkää koordinaatiota pidemmälle sen sijaan, että annetaan Eurooppa-hankkeen edistymisen tiellä olevien ”kansallisten linnakkeiden” järjestelmän tukahduttaa nämä suunnitelmat. |
| --- | --- |

5.4.4

ETSK kehottaa organisoimaan yleishyödyllisten palvelujen tehtävät Euroopan laajuisesti. Tämä merkitsisi taloudellisen turvallisuuden, pelastuspalvelun, ympäristönsuojelun, EU:n ulkorajoilla tapahtuvan tullivalvonnan, poliisivoimien ja jopa puolustusalan resurssien yhdentämistä pelkkää koordinaatiota pidemmälle sen sijaan, että annetaan Eurooppa-hankkeen edistymisen tiellä olevien ”kansallisten linnakkeiden” järjestelmän tukahduttaa nämä suunnitelmat.

| 5.4.5 | ETSK myös tukee entistä osallistavamman lähestymistavan omaksumista yhtenäismarkkinoilla siten, että edistetään vapaaehtoissektorin aloitteita, sosiaalista vuoropuhelua, yritysten yhteiskuntavastuuta sekä yhteiskunnallis-ammatillista itsesääntelyä ja yhteissääntelyä (erityisesti palveluissa, kaupan alalla, rahoitusmarkkinoilla, ympäristö- ja energia-alalla, sosiaalisissa näkökohdissa ja kuluttajien oikeuksien alalla). |
| --- | --- |

5.4.5

ETSK myös tukee entistä osallistavamman lähestymistavan omaksumista yhtenäismarkkinoilla siten, että edistetään vapaaehtoissektorin aloitteita, sosiaalista vuoropuhelua, yritysten yhteiskuntavastuuta sekä yhteiskunnallis-ammatillista itsesääntelyä ja yhteissääntelyä (erityisesti palveluissa, kaupan alalla, rahoitusmarkkinoilla, ympäristö- ja energia-alalla, sosiaalisissa näkökohdissa ja kuluttajien oikeuksien alalla).

| 5.4.6 | Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan toimijoilla on välitön ja itsenäinen rooli yhteyksien luomisessa vastaaviin tahoihin maissa ja alueellisissa ryhmittymissä, jotka ovat Euroopan unionin kauppakumppaneita. |
| --- | --- |

5.4.6

Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan toimijoilla on välitön ja itsenäinen rooli yhteyksien luomisessa vastaaviin tahoihin maissa ja alueellisissa ryhmittymissä, jotka ovat Euroopan unionin kauppakumppaneita.

| 5.4.7 | Globalisaation ja Euroopan yhdentymisen inhimillinen ulottuvuus edellyttää kansalaisten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistumista. Jos näille tahoille jaetaan entistä paremmin tietoa, niitä kuullaan ja niiden järjestelmällistä osallistumista edistetään, Euroopan kansalaiset voivat ottaa omakseen strategian, jonka he ovat itse määritelleet ja jonka he voivat hyväksyä. |
| --- | --- |

5.4.7

Globalisaation ja Euroopan yhdentymisen inhimillinen ulottuvuus edellyttää kansalaisten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistumista. Jos näille tahoille jaetaan entistä paremmin tietoa, niitä kuullaan ja niiden järjestelmällistä osallistumista edistetään, Euroopan kansalaiset voivat ottaa omakseen strategian, jonka he ovat itse määritelleet ja jonka he voivat hyväksyä.

Bryssel 31. toukokuuta 2007.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  ILO:n yleissopimukset: sopimus nro 87 ammatillisesta järjestäytymisvapaudesta ja ammatillisen järjestäytymisoikeuden suojelusta, sopimus nro 98 järjestäytymisoikeuden ja kollektiivisen neuvotteluoikeuden periaatteiden soveltamisesta, sopimus nro 29 pakkotyöstä, sopimus nro 105 pakkotyön poistamisesta, sopimus nro 138 vähimmäisiästä, sopimus nro 182 lapsityön pahimpien muotojen kieltämisestä, sopimus nro 100 samanarvoisesta työstä maksettavasta samasta palkasta ja sopimus nro 111 työmarkkinoilla ja ammatin harjoittamisen yhteydessä tapahtuvasta syrjinnästä.

1

---

| 27.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 175/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 175/65

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Vihreä kirja — Työlainsäädäntö 2000-luvun haasteiden tasalle”

KOM(2006) 708 lopullinen

(2007/C 175/17)

Komissio päätti 22. marraskuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta Vihreä kirja — Työlainsäädäntö 2000-luvun haasteiden tasalle.

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 2. toukokuuta 2007. Esittelijä oli Daniel Retureau.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 30.-31. toukokuuta 2007 pitämässään 436. täysistunnossa (toukokuun 30. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 140 ääntä puolesta ja 82 vastaan 4:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Johdanto

| 1.1 | Vihreällä kirjalla työlainsäädännön kehittämisestä pyritään seuraaviin tavoitteisiin:






  — | Kartoitetaan ne keskeiset haasteet, jotka ilmentävät selkeitä puutteita nykyisen oikeudellisen ympäristön ja sopimuskäytännön ja toisaalta työelämän realiteettien välisessä suhteessa. Pääpaino on työlainsäädännön henkilöllisessä pikemmin kuin kollektiivisessa soveltamisalassa. |
| --- | --- | --- |

1.1

Vihreällä kirjalla työlainsäädännön kehittämisestä pyritään seuraaviin tavoitteisiin:

—

Kartoitetaan ne keskeiset haasteet, jotka ilmentävät selkeitä puutteita nykyisen oikeudellisen ympäristön ja sopimuskäytännön ja toisaalta työelämän realiteettien välisessä suhteessa. Pääpaino on työlainsäädännön henkilöllisessä pikemmin kuin kollektiivisessa soveltamisalassa.

| — | Käynnistetään keskustelu siitä, miten työlainsäädännöllä voitaisiin edistää sellaista joustavuutta, johon yhdistyy työllisyysturva riippumatta työsuhteen muodosta, mikä lisäisi työllisyyttä ja vähentäisi työttömyyttä. |
| --- | --- |

—

Käynnistetään keskustelu siitä, miten työlainsäädännöllä voitaisiin edistää sellaista joustavuutta, johon yhdistyy työllisyysturva riippumatta työsuhteen muodosta, mikä lisäisi työllisyyttä ja vähentäisi työttömyyttä.

| — | Viritetään keskustelua siitä, miten erityyppisillä sopimussuhteilla ja kaikkiin työntekijöihin sovellettavilla työsuhteeseen liittyvillä oikeuksilla voitaisiin tukea sekä työntekijöitä että yrityksiä niin, että helpotetaan työmarkkinoilla tapahtuvia siirtymisiä tilanteesta toiseen, tuetaan elinikäistä oppimista ja edistetään koko työvoiman luovuutta. |
| --- | --- |

—

Viritetään keskustelua siitä, miten erityyppisillä sopimussuhteilla ja kaikkiin työntekijöihin sovellettavilla työsuhteeseen liittyvillä oikeuksilla voitaisiin tukea sekä työntekijöitä että yrityksiä niin, että helpotetaan työmarkkinoilla tapahtuvia siirtymisiä tilanteesta toiseen, tuetaan elinikäistä oppimista ja edistetään koko työvoiman luovuutta.

| — | Tuetaan sääntelyn parantamissuunnitelmaa edistämällä työlainsäädännön kehittämistä ja otetaan samalla huomioon kokonaishyöty ja -kustannukset sekä erityisesti pk-yritysten mahdolliset ongelmat. |
| --- | --- |

—

Tuetaan sääntelyn parantamissuunnitelmaa edistämällä työlainsäädännön kehittämistä ja otetaan samalla huomioon kokonaishyöty ja -kustannukset sekä erityisesti pk-yritysten mahdolliset ongelmat.

| 1.2 | Näin ollen vihreän kirjan tavoitteena on perustellusti käsitellä hyvinkin erilaisia aihealueita. Niitä ovat muun muassa kolmenväliset suhteet ja niiden muodollisesti itsenäisten ammatinharjoittajien tilanne, jotka ovat kuitenkin taloudellisesti riippuvaisia työnantajayrityksestä, työaikadirektiivin tarkistus sekä vakava pimeän työn kysymys. |
| --- | --- |

1.2

Näin ollen vihreän kirjan tavoitteena on perustellusti käsitellä hyvinkin erilaisia aihealueita. Niitä ovat muun muassa kolmenväliset suhteet ja niiden muodollisesti itsenäisten ammatinharjoittajien tilanne, jotka ovat kuitenkin taloudellisesti riippuvaisia työnantajayrityksestä, työaikadirektiivin tarkistus sekä vakava pimeän työn kysymys.

| 1.3 | EU voi täydentää jäsenvaltioiden mahdollisia suuntaviivoja työoikeuden kehittämiseksi. Tämän osalta vihreän kirjan keskeinen ajatus on, että vakiomuotoiset työsopimukset (vakituinen kokopäivätyö) ja niihin kohdistuva suojelu voisivat osoittautua epätarkoituksenmukaisiksi monien työnantajien ja työntekijöiden näkökulmasta, koska ne vaikeuttavat yritysten nopeaa sopeutumista ja työmarkkinoiden kehitystä ja saattavat näin ollen estää uusien työpaikkojen luomista. Sen vuoksi näiden säännösten tarkistukset ovat välttämättömiä. |
| --- | --- |

1.3

EU voi täydentää jäsenvaltioiden mahdollisia suuntaviivoja työoikeuden kehittämiseksi. Tämän osalta vihreän kirjan keskeinen ajatus on, että vakiomuotoiset työsopimukset (vakituinen kokopäivätyö) ja niihin kohdistuva suojelu voisivat osoittautua epätarkoituksenmukaisiksi monien työnantajien ja työntekijöiden näkökulmasta, koska ne vaikeuttavat yritysten nopeaa sopeutumista ja työmarkkinoiden kehitystä ja saattavat näin ollen estää uusien työpaikkojen luomista. Sen vuoksi näiden säännösten tarkistukset ovat välttämättömiä.

| 1.4 | Komissio ilmoittaa, että henkilökohtaisen työoikeuden tarkastelun ohella vihreässä kirjassa pohjustetaan keskustelua, jota hyödynnetään myöhemmin joustoturvasta annettavaa tiedonantoa laadittaessa. Tiedonanto on määrä antaa vuoden 2007 kesäkuussa, ja sen tavoitteena on kehittää tätä jo monessa jäsenvaltiossa käytössä olevaa käsitettä. Saatavilla olevien tietojen mukaan joustoturvassa työntekijöiden ulkoinen ja sisäinen joustavuus yhdistyy turvallisuuteen, jonka laajuutta ja rahoitusta ei tosin ole vielä täsmennetty. Vuoden 2007 jälkipuoliskolla keskustelua käydään siis laajennettuna, ja siinä olisi varmasti syytä käsitellä niitä joustavuuden ilmenemismuotoja, jotka ovat jo käytössä lain tai työehtosopimusneuvottelujen pohjalta, sekä joustoturvan rahoitusta. Ei tule kuitenkaan keskittyä vain jompaankumpaan malliin. |
| --- | --- |

1.4

Komissio ilmoittaa, että henkilökohtaisen työoikeuden tarkastelun ohella vihreässä kirjassa pohjustetaan keskustelua, jota hyödynnetään myöhemmin joustoturvasta annettavaa tiedonantoa laadittaessa. Tiedonanto on määrä antaa vuoden 2007 kesäkuussa, ja sen tavoitteena on kehittää tätä jo monessa jäsenvaltiossa käytössä olevaa käsitettä. Saatavilla olevien tietojen mukaan joustoturvassa työntekijöiden ulkoinen ja sisäinen joustavuus yhdistyy turvallisuuteen, jonka laajuutta ja rahoitusta ei tosin ole vielä täsmennetty. Vuoden 2007 jälkipuoliskolla keskustelua käydään siis laajennettuna, ja siinä olisi varmasti syytä käsitellä niitä joustavuuden ilmenemismuotoja, jotka ovat jo käytössä lain tai työehtosopimusneuvottelujen pohjalta, sekä joustoturvan rahoitusta. Ei tule kuitenkaan keskittyä vain jompaankumpaan malliin.

2.   Yleistä

| 2.1 | Komitea pitää hyvin kiinnostavana komission aloitetta käynnistää pohdinnat siitä, miten työoikeus vastaa Lissabonin strategian tavoitteita. Niissä yhdistyvät yhtäältä pyrkimys kestävään kasvuun ja työpaikkojen määrän ja laadun lisäämiseen ja toisaalta sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja kestävä kehitys. Komitea pahoittelee kuitenkin kuulemisen tiukkaa aikataulua ja valmistelutyön vakavia puutteita. |
| --- | --- |

2.1

Komitea pitää hyvin kiinnostavana komission aloitetta käynnistää pohdinnat siitä, miten työoikeus vastaa Lissabonin strategian tavoitteita. Niissä yhdistyvät yhtäältä pyrkimys kestävään kasvuun ja työpaikkojen määrän ja laadun lisäämiseen ja toisaalta sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja kestävä kehitys. Komitea pahoittelee kuitenkin kuulemisen tiukkaa aikataulua ja valmistelutyön vakavia puutteita.

| 2.2 | Wim Kokin raportissa (vuoden 2003 marraskuulta) korostetaan seuraavaa: ”Työmarkkinoiden joustavuutta, johon yhdistyy työllisyysturva, tulee lisätä. Se tapahtuu pääasiassa parantamalla työn organisointia ja tekemällä sekä tyypillisistä että epätyypillisistä työsopimuksista kiinnostavampia sekä työntekijöille että työnantajille, jotta voidaan välttää ’kahden nopeuden’ työmarkkinoiden syntyminen. Työllisyysturvan käsitettä tulee nykyaikaistaa ja laajentaa siten, että se kattaa työllisyysturvan ja kehittää työntekijöiden kykyä säilyttää työpaikkansa ja kehittyä ammatillisesti. On tärkeää luoda mahdollisimman paljon uusia työpaikkoja ja lisätä tuottavuutta vähentämällä uusien yritysten perustamisen esteitä ja parantamalla ennakointia ja rakennemuutosten hallinnointia.” |
| --- | --- |

2.2

Wim Kokin raportissa (vuoden 2003 marraskuulta) korostetaan seuraavaa: ”Työmarkkinoiden joustavuutta, johon yhdistyy työllisyysturva, tulee lisätä. Se tapahtuu pääasiassa parantamalla työn organisointia ja tekemällä sekä tyypillisistä että epätyypillisistä työsopimuksista kiinnostavampia sekä työntekijöille että työnantajille, jotta voidaan välttää ’kahden nopeuden’ työmarkkinoiden syntyminen. Työllisyysturvan käsitettä tulee nykyaikaistaa ja laajentaa siten, että se kattaa työllisyysturvan ja kehittää työntekijöiden kykyä säilyttää työpaikkansa ja kehittyä ammatillisesti. On tärkeää luoda mahdollisimman paljon uusia työpaikkoja ja lisätä tuottavuutta vähentämällä uusien yritysten perustamisen esteitä ja parantamalla ennakointia ja rakennemuutosten hallinnointia.”

| 2.3 | On syytä palauttaa mieleen kaikki nämä työllisyystyöryhmän tekemien ja neuvoston hyväksymien päätelmien eri osatekijät, sillä ne antavat komission vihreää kirjaa kattavamman kuvan työmarkkinoiden uudistuksista, joilla pyritään saavuttamaan uudistetun Lissabonin strategian tavoitteet. Komission asiakirjassa keskitytään vain henkilökohtaisen työoikeuden tiettyihin kohtiin. Vihreä kirja kattaa itse asiassa vain osan Wim Kokin raportissa käsitellyistä seikoista, eikä siinä oteta esiin sosiaalipoliittiseen ohjelmaan sisältyvää ”entistä varmemman ympäristön” kysymystä. |
| --- | --- |

2.3

On syytä palauttaa mieleen kaikki nämä työllisyystyöryhmän tekemien ja neuvoston hyväksymien päätelmien eri osatekijät, sillä ne antavat komission vihreää kirjaa kattavamman kuvan työmarkkinoiden uudistuksista, joilla pyritään saavuttamaan uudistetun Lissabonin strategian tavoitteet. Komission asiakirjassa keskitytään vain henkilökohtaisen työoikeuden tiettyihin kohtiin. Vihreä kirja kattaa itse asiassa vain osan Wim Kokin raportissa käsitellyistä seikoista, eikä siinä oteta esiin sosiaalipoliittiseen ohjelmaan sisältyvää ”entistä varmemman ympäristön” kysymystä.

| 2.4 | Pelkistävä lähestymistapa saattaisi heikentää unionin kansalaisten luottamusta, jota ”sosiaaliseen Eurooppaan” kohdistuvat epäilyt ovat entisestään horjuttaneet. Komissio pitää tarkoituksenmukaisena vakiomuotoisiin työsopimuksiin (vakituinen kokoaikatyö) sisältyvän joustavuusasteen tarkistamista seuraavissa kysymyksissä: yksittäisten tai joukkoirtisanomisten määräajat, kustannukset ja menettelyt sekä perusteettoman irtisanomisen määritelmä. Nämä seikat ovat perinteisesti olleet työntekijän työsuhdeturvan kulmakivi. |
| --- | --- |

2.4

Pelkistävä lähestymistapa saattaisi heikentää unionin kansalaisten luottamusta, jota ”sosiaaliseen Eurooppaan” kohdistuvat epäilyt ovat entisestään horjuttaneet. Komissio pitää tarkoituksenmukaisena vakiomuotoisiin työsopimuksiin (vakituinen kokoaikatyö) sisältyvän joustavuusasteen tarkistamista seuraavissa kysymyksissä: yksittäisten tai joukkoirtisanomisten määräajat, kustannukset ja menettelyt sekä perusteettoman irtisanomisen määritelmä. Nämä seikat ovat perinteisesti olleet työntekijän työsuhdeturvan kulmakivi.

| 2.5 | Komitea on huolissaan väitteestä, jonka mukaan nykyinen työoikeus ei olisi yhteensopiva tarkistetun Lissabonin strategian kanssa, koska se estäisi uusien työpaikkojen syntymistä, ja että tätä nykyä työoikeus ei antaisi yrityksille ja työntekijöille riittävästi mahdollisuuksia mukautua muutoksiin. |
| --- | --- |

2.5

Komitea on huolissaan väitteestä, jonka mukaan nykyinen työoikeus ei olisi yhteensopiva tarkistetun Lissabonin strategian kanssa, koska se estäisi uusien työpaikkojen syntymistä, ja että tätä nykyä työoikeus ei antaisi yrityksille ja työntekijöille riittävästi mahdollisuuksia mukautua muutoksiin.

| 2.6 | Komitea toteaa, että vuonna 2000 hyväksytty strategia ei ole saavuttanut kaikkia tavoitteitaan. Se katsoo kuitenkin, että tilanteen syiden selvittelyssä on oltava varovainen ja on vältettävä lukemasta kaikkea työoikeuden tiliin. Tarkistetulla Lissabonin strategialla on pyrittävä saamaan Euroopasta entistä kilpailukykyisempi, mutta sen avulla on myös pystyttävä saavuttamaan täystyöllisyys yhteiskunnassa, jossa painotetaan aiempaa enemmän perhe- ja työelämän tasapainoa, mukaudutaan erilaisiin uravalintoihin sekä panostetaan ihmisten mukautumiskykyyn ja torjutaan sosiaalista syrjäytymistä. Työlainsäädännön uudistaminen on vain yksi osatekijä muiden joukossa näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

2.6

Komitea toteaa, että vuonna 2000 hyväksytty strategia ei ole saavuttanut kaikkia tavoitteitaan. Se katsoo kuitenkin, että tilanteen syiden selvittelyssä on oltava varovainen ja on vältettävä lukemasta kaikkea työoikeuden tiliin. Tarkistetulla Lissabonin strategialla on pyrittävä saamaan Euroopasta entistä kilpailukykyisempi, mutta sen avulla on myös pystyttävä saavuttamaan täystyöllisyys yhteiskunnassa, jossa painotetaan aiempaa enemmän perhe- ja työelämän tasapainoa, mukaudutaan erilaisiin uravalintoihin sekä panostetaan ihmisten mukautumiskykyyn ja torjutaan sosiaalista syrjäytymistä. Työlainsäädännön uudistaminen on vain yksi osatekijä muiden joukossa näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

| 2.7 | Ennen kuin komitea lausuu näkemyksensä eurooppalaisen työoikeuden kehittämispyrkimysten tulevista suuntaviivoista, se aikoo siis pyrkiä tarkastelemaan joitakin komissiosta peräisin olevia pohdintoja ja aloitteita, kuten professori Supiot'lta pyydettyä raporttia, josta puhutaan liian vähän tässä yhteydessä. Samoin se tarkastelee 30.11.-1.12.2006 pidetyn, työllisyyttä, sosiaalipolitiikkaa, terveyttä ja kuluttaja-asioita käsitelleen neuvoston kokouksen ”ihmisarvoinen työ kaikille” päätelmiä. Professori Supiot'n raportin tavoitteena oli käynnistää rakentava pitkittäistutkimus työllisyyden ja työoikeuden tulevaisuudesta unionin monikulttuurisissa ja monialaisissa puitteissa. Vihreässä kirjassa ei kuitenkaan näy otetun raporttia riittävästi huomioon. |
| --- | --- |

2.7

Ennen kuin komitea lausuu näkemyksensä eurooppalaisen työoikeuden kehittämispyrkimysten tulevista suuntaviivoista, se aikoo siis pyrkiä tarkastelemaan joitakin komissiosta peräisin olevia pohdintoja ja aloitteita, kuten professori Supiot'lta pyydettyä raporttia, josta puhutaan liian vähän tässä yhteydessä. Samoin se tarkastelee 30.11.-1.12.2006 pidetyn, työllisyyttä, sosiaalipolitiikkaa, terveyttä ja kuluttaja-asioita käsitelleen neuvoston kokouksen ”ihmisarvoinen työ kaikille” päätelmiä. Professori Supiot'n raportin tavoitteena oli käynnistää rakentava pitkittäistutkimus työllisyyden ja työoikeuden tulevaisuudesta unionin monikulttuurisissa ja monialaisissa puitteissa. Vihreässä kirjassa ei kuitenkaan näy otetun raporttia riittävästi huomioon.

| 2.8 | Miten tilannetta voidaan kuvata ja mitä johtopäätöksiä voidaan tehdä julkisten tilastojen perusteella työoikeuden suojapuitteiden tehokkuudesta, kun pidetään mielessä tavoite ”enemmän ja parempia työpaikkoja”? |
| --- | --- |

2.8

Miten tilannetta voidaan kuvata ja mitä johtopäätöksiä voidaan tehdä julkisten tilastojen perusteella työoikeuden suojapuitteiden tehokkuudesta, kun pidetään mielessä tavoite ”enemmän ja parempia työpaikkoja”?

| 2.9 | Supiot'n ryhmän lopullisessa raportissa käsiteltiin useita aiheita, joissa yhdistyvät asianmukaisesti asetetut kysymykset työsuhteiden kehityksestä. Niitä ovat kilpailun ja taloudellisen toiminnan globalisoituminen, kulutusasenteiden ja -tottumusten vaikutus, markkinoiden avautuminen, teknologian kehittyminen ja työntekijöiden itsensä muuttuminen: he ovat entistä koulutetumpia ja pätevämpiä, itsenäisempiä ja liikkuvampia sekä entistä yksilökeskeisempiä. Ei tule myöskään unohtaa yritysten uusia käytänteitä henkilöresurssien hallinnoinnin, työntekijöiden palkkauksen, monipuolisuusvaatimusten tai työajan joustavuuden kysymyksissä. Supiot'n raportissa käsitellään joustavuuden ja työllisyysturvan kysymystä sekä hyvin tärkeää ammatissa siirtymisen kysymystä: siinä kehotetaan luopumaan ”suoraviivaisesta työuramallista”. |
| --- | --- |

2.9

Supiot'n ryhmän lopullisessa raportissa käsiteltiin useita aiheita, joissa yhdistyvät asianmukaisesti asetetut kysymykset työsuhteiden kehityksestä. Niitä ovat kilpailun ja taloudellisen toiminnan globalisoituminen, kulutusasenteiden ja -tottumusten vaikutus, markkinoiden avautuminen, teknologian kehittyminen ja työntekijöiden itsensä muuttuminen: he ovat entistä koulutetumpia ja pätevämpiä, itsenäisempiä ja liikkuvampia sekä entistä yksilökeskeisempiä. Ei tule myöskään unohtaa yritysten uusia käytänteitä henkilöresurssien hallinnoinnin, työntekijöiden palkkauksen, monipuolisuusvaatimusten tai työajan joustavuuden kysymyksissä. Supiot'n raportissa käsitellään joustavuuden ja työllisyysturvan kysymystä sekä hyvin tärkeää ammatissa siirtymisen kysymystä: siinä kehotetaan luopumaan ”suoraviivaisesta työuramallista”.

| 2.10 | Sosiaalilainsäädäntö on tuonut yhteiskunta- ja talouselämään useita demokraattisia erityisvaatimuksia. Supiot'n ryhmä kiinnitti huomiota erityisesti seuraavaan neljään kohtaan, jotka ovat vihreän kirjan herättämässä keskustelussa jatkuvasti ajankohtaisia (1):
  Tasa-arvon vaatimus;






  — | siihen liittyvät sekä miesten ja naisten tasa-arvokysymykset että syrjimättömyys yleisesti. Se pysyy ajankohtaisena lähestymistapana, sillä tästä näkökulmasta voidaan löytää helpommin ratkaisu työmarkkinoiden epävarmuuden ja kahden nopeuden työmarkkinoiden ongelmiin. |
| --- | --- | --- |

2.10

Sosiaalilainsäädäntö on tuonut yhteiskunta- ja talouselämään useita demokraattisia erityisvaatimuksia. Supiot'n ryhmä kiinnitti huomiota erityisesti seuraavaan neljään kohtaan, jotka ovat vihreän kirjan herättämässä keskustelussa jatkuvasti ajankohtaisia (1):

Tasa-arvon vaatimus;

—

siihen liittyvät sekä miesten ja naisten tasa-arvokysymykset että syrjimättömyys yleisesti. Se pysyy ajankohtaisena lähestymistapana, sillä tästä näkökulmasta voidaan löytää helpommin ratkaisu työmarkkinoiden epävarmuuden ja kahden nopeuden työmarkkinoiden ongelmiin.

| — | Vapauden vaatimus; se edellyttää työntekijöiden suojelemista riippuvuudelta ja säilyy ratkaisuna naamioitujen työsuhteiden, näennäisesti itsenäisten ammatinharjoittajien ja pimeän työn ongelmiin. |
| --- | --- |

—

Vapauden vaatimus; se edellyttää työntekijöiden suojelemista riippuvuudelta ja säilyy ratkaisuna naamioitujen työsuhteiden, näennäisesti itsenäisten ammatinharjoittajien ja pimeän työn ongelmiin.

| — | Yksittäisen työntekijän työsuhdeturvan vaatimus pysyy vastauksena työntekijöiden ja sosiaalietuuksien saajien kokemaan sosiaalisen epävarmuuden lisääntymiseen sanan laajimmassa merkityksessä. |
| --- | --- |

—

Yksittäisen työntekijän työsuhdeturvan vaatimus pysyy vastauksena työntekijöiden ja sosiaalietuuksien saajien kokemaan sosiaalisen epävarmuuden lisääntymiseen sanan laajimmassa merkityksessä.

| — | Kollektiiviset oikeudet; ne konkretisoituvat työntekijöiden osallistumisessa työn merkityksen ja tavoitteiden määrittelyyn sekä talouskehitykseen. |
| --- | --- |

—

Kollektiiviset oikeudet; ne konkretisoituvat työntekijöiden osallistumisessa työn merkityksen ja tavoitteiden määrittelyyn sekä talouskehitykseen.

| 2.11 | Komitea katsoo, että komission tulisi ottaa työoikeuden kehittämistä ja työntekijöiden suojelua koskevassa keskustelussa huomioon edellä mainitut vaatimukset. Suojanormit on yleensä kirjattu työsopimukseen ja kattavat muun muassa työsuojelun, työtapaturmat, työaikajärjestelyt ja palkalliset lomat. |
| --- | --- |

2.11

Komitea katsoo, että komission tulisi ottaa työoikeuden kehittämistä ja työntekijöiden suojelua koskevassa keskustelussa huomioon edellä mainitut vaatimukset. Suojanormit on yleensä kirjattu työsopimukseen ja kattavat muun muassa työsuojelun, työtapaturmat, työaikajärjestelyt ja palkalliset lomat.

| 2.12 | Vihreässä kirjassa korostetaan, että useimmissa maissa yhtäältä oikeudellisen ympäristön ja sopimuskäytännön ja toisaalta työelämän nykyisten realiteettien välillä on kuilu. Nykytilanne on muotoutunut melko lyhyessä ajassa 1980-luvun lopun tai 1990-luvun alun jälkeen. Vihreässä kirjassa ei kuitenkaan käsitellä missään kohdin työoikeuden historiallista roolia työntekijöiden suojelun ja itsenäistämisen näkökulmasta. Tällöin tarkoitetaan työoikeutta laajassa mielessä, johon sisältyy myös työehtosopimusneuvotteluihin perustuva rooli eri jäsenvaltioiden kulttuurisiin, sosiaalisiin, taloudellisiin ja oikeudellisiin lähestymistapoihin liittyvine erityispiirteineen. |
| --- | --- |

2.12

Vihreässä kirjassa korostetaan, että useimmissa maissa yhtäältä oikeudellisen ympäristön ja sopimuskäytännön ja toisaalta työelämän nykyisten realiteettien välillä on kuilu. Nykytilanne on muotoutunut melko lyhyessä ajassa 1980-luvun lopun tai 1990-luvun alun jälkeen. Vihreässä kirjassa ei kuitenkaan käsitellä missään kohdin työoikeuden historiallista roolia työntekijöiden suojelun ja itsenäistämisen näkökulmasta. Tällöin tarkoitetaan työoikeutta laajassa mielessä, johon sisältyy myös työehtosopimusneuvotteluihin perustuva rooli eri jäsenvaltioiden kulttuurisiin, sosiaalisiin, taloudellisiin ja oikeudellisiin lähestymistapoihin liittyvine erityispiirteineen.

| 2.13 | Osapuolten välisen tietyn tasapainon noudattaminen kuuluu paitsi työoikeuden myös työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tehtäviin. |
| --- | --- |

2.13

Osapuolten välisen tietyn tasapainon noudattaminen kuuluu paitsi työoikeuden myös työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tehtäviin.

| 2.14 | Kaikki lausumat, joissa suojelevaa työoikeutta pidetään kasvun ja työllisyyden esteenä, olisivat pelkistäviä, ja niissä työoikeudesta tehtäisiin pelkkä työmarkkinapolitiikan työkalu tai taloudellinen muuttuja. |
| --- | --- |

2.14

Kaikki lausumat, joissa suojelevaa työoikeutta pidetään kasvun ja työllisyyden esteenä, olisivat pelkistäviä, ja niissä työoikeudesta tehtäisiin pelkkä työmarkkinapolitiikan työkalu tai taloudellinen muuttuja.

| 2.15 | Koska työntekijät ovat aina riippuvaisia työnantajista, työoikeuden perustavan tärkeää roolia työntekijöiden suojelijana ja itsenäistäjänä tulee vahvistaa, ja työlainsäädännön noudattaminen tulisi varmistaa nykyistä paremmin, jotta vältetään globalisaation ja väestön ikääntymisen haasteiden myötä työntekijöihin kohdistuvat paineet. Euroopan unionilla on tässä tietty rooli suhteessa jäsenvaltioihin. |
| --- | --- |

2.15

Koska työntekijät ovat aina riippuvaisia työnantajista, työoikeuden perustavan tärkeää roolia työntekijöiden suojelijana ja itsenäistäjänä tulee vahvistaa, ja työlainsäädännön noudattaminen tulisi varmistaa nykyistä paremmin, jotta vältetään globalisaation ja väestön ikääntymisen haasteiden myötä työntekijöihin kohdistuvat paineet. Euroopan unionilla on tässä tietty rooli suhteessa jäsenvaltioihin.

| 2.16 | Komissio käynnisti vuonna 2000 aloitteen, jonka tavoitteena oli aloittaa keskustelu siitä, onko tarpeen arvioida lainsäädäntöjärjestelmän ja työehtosopimusten keskeisiä osatekijöitä, jotta voidaan varmistaa, että ne vastaavat nykyajan organisaatiolle asetettavia vaatimuksia mutta mahdollistavat myös työsuhteiden paranemisen. |
| --- | --- |

2.16

Komissio käynnisti vuonna 2000 aloitteen, jonka tavoitteena oli aloittaa keskustelu siitä, onko tarpeen arvioida lainsäädäntöjärjestelmän ja työehtosopimusten keskeisiä osatekijöitä, jotta voidaan varmistaa, että ne vastaavat nykyajan organisaatiolle asetettavia vaatimuksia mutta mahdollistavat myös työsuhteiden paranemisen.

| 2.17 | Tätä parantamisaloitetta ei viety eteenpäin, vaikka vaikuttaa ilmeiseltä, että se olisi täytynyt toteuttaa työehtojen ajantasaistamiseksi ja parantamiseksi; vuosia myöhemmin nykyinen komissio otti aiheen uudelleen esiin eri näkökulmasta. |
| --- | --- |

2.17

Tätä parantamisaloitetta ei viety eteenpäin, vaikka vaikuttaa ilmeiseltä, että se olisi täytynyt toteuttaa työehtojen ajantasaistamiseksi ja parantamiseksi; vuosia myöhemmin nykyinen komissio otti aiheen uudelleen esiin eri näkökulmasta.

| 2.18 | Komitean on todettava, että vihreässä kirjassa on merkittäviä aukkoja, jotka heikentävät huomattavasti siinä esitettyjä perusteluja ja näkymiä. ETSK korostaa seuraavia seikkoja, joita se olisi suonut käsiteltävän syvällisemmin tai tuotavan selkeämmin esiin:






  — | Pyrkimys dynaamiseen talouskasvuun ei ole ristiriidassa Eurooppa-hankkeen sosiaalisen ulottuvuuden ja sen kehittämisen kanssa. |
| --- | --- | --- |

2.18

Komitean on todettava, että vihreässä kirjassa on merkittäviä aukkoja, jotka heikentävät huomattavasti siinä esitettyjä perusteluja ja näkymiä. ETSK korostaa seuraavia seikkoja, joita se olisi suonut käsiteltävän syvällisemmin tai tuotavan selkeämmin esiin:

—

Pyrkimys dynaamiseen talouskasvuun ei ole ristiriidassa Eurooppa-hankkeen sosiaalisen ulottuvuuden ja sen kehittämisen kanssa.

| — | Työoikeus ei koostu pelkästään yksittäisistä työsopimuksista, vaan myös kollektiivisesta työlainsäädännöstä. |
| --- | --- |

—

Työoikeus ei koostu pelkästään yksittäisistä työsopimuksista, vaan myös kollektiivisesta työlainsäädännöstä.

| — | Ihmisarvoisen työn käsite, joka on kirjattu EU:n ja kansainvälisen työjärjestön ILO:n yhteistyösitoumuksiin, ja EU:n jäsen- ja ehdokasvaltioiden myönteiset pyrkimykset vuoden 2006 kesäkuussa hyväksyttäessä ILO:n suositusta nro 198 eivät saa jäädä tyhjiksi sanoiksi. ILO:n suositus sisältää asianmukaisia määritelmiä ja toimintaperiaatteita epävarmuuden poistamiseksi työsuhteen olemassaolon kysymyksestä sekä tasapuolisten kilpailuolosuhteiden ja työntekijöiden tehokkaan suojelun takaamiseksi työsuhteessa (2). |
| --- | --- |

—

Ihmisarvoisen työn käsite, joka on kirjattu EU:n ja kansainvälisen työjärjestön ILO:n yhteistyösitoumuksiin, ja EU:n jäsen- ja ehdokasvaltioiden myönteiset pyrkimykset vuoden 2006 kesäkuussa hyväksyttäessä ILO:n suositusta nro 198 eivät saa jäädä tyhjiksi sanoiksi. ILO:n suositus sisältää asianmukaisia määritelmiä ja toimintaperiaatteita epävarmuuden poistamiseksi työsuhteen olemassaolon kysymyksestä sekä tasapuolisten kilpailuolosuhteiden ja työntekijöiden tehokkaan suojelun takaamiseksi työsuhteessa (2).

| — | Sekä valtio- että unionitason työmarkkinaosapuolet ovat jo osallistuneet työehtosopimuksia ja muita sopimuksia tekemällä uudenlaisten, myös epätyypillisten, työsopimusten varmistamiseen. Näin ne ovat myös osoittaneet kykynsä mukauttaa työsuhteet uusiin realiteetteihin sekä pohtia uusia joustavuuden muotoja, jotka sisältävät riittävät turvatakuut. |
| --- | --- |

—

Sekä valtio- että unionitason työmarkkinaosapuolet ovat jo osallistuneet työehtosopimuksia ja muita sopimuksia tekemällä uudenlaisten, myös epätyypillisten, työsopimusten varmistamiseen. Näin ne ovat myös osoittaneet kykynsä mukauttaa työsuhteet uusiin realiteetteihin sekä pohtia uusia joustavuuden muotoja, jotka sisältävät riittävät turvatakuut.

| — | Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on yhteissääntelyn väline, minkä vuoksi sitä on syytä edistää ja tehostaa ja tehdä se entistä toimivammaksi, jotta sen avulla voidaan luoda entistä paremmat puitteet työsopimusten joustavuudelle. |
| --- | --- |

—

Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on yhteissääntelyn väline, minkä vuoksi sitä on syytä edistää ja tehostaa ja tehdä se entistä toimivammaksi, jotta sen avulla voidaan luoda entistä paremmat puitteet työsopimusten joustavuudelle.

| — | Työsuhdeturva on tuottavuuden parantumisen edellytys, sillä epävarmuus ei luo uusia työpaikkoja. Liikkuvuus ja joustavuus voivat lisätä tuottavuutta ja turvallisuutta, mutta työoikeuden muutoksia ei pidä toteuttaa niin, että ne johtavat köyhien työntekijöiden määrän lisääntymiseen. |
| --- | --- |

—

Työsuhdeturva on tuottavuuden parantumisen edellytys, sillä epävarmuus ei luo uusia työpaikkoja. Liikkuvuus ja joustavuus voivat lisätä tuottavuutta ja turvallisuutta, mutta työoikeuden muutoksia ei pidä toteuttaa niin, että ne johtavat köyhien työntekijöiden määrän lisääntymiseen.

| — | Vastaus ei löydy sellaisista päätelmistä, joissa työntekijät asetetaan toisiaan vastaan ja heille sälytetään vastuu siitä, että työttömyyteen sekä koulutuksen ja tarvittavan pätevyyden väliseen epäsuhtaan löydetään ratkaisu. |
| --- | --- |

—

Vastaus ei löydy sellaisista päätelmistä, joissa työntekijät asetetaan toisiaan vastaan ja heille sälytetään vastuu siitä, että työttömyyteen sekä koulutuksen ja tarvittavan pätevyyden väliseen epäsuhtaan löydetään ratkaisu.

| — | Uudenlainen vakiomuotoinen joustava työsopimus, jolla on määrä ratkaista työllisten ja työttömien välinen väitetty ristiriita, ei saa johtaa siihen, että vastuu sovinnon löytymisestä työmarkkinoiden kahtiajaon poistamiseksi sälytetään työntekijöille. Lisäksi tällainen sopimus, mikäli se otettaisiin käyttöön, ei poistaisi työpaikkojen luomisen todellisia esteitä. |
| --- | --- |

—

Uudenlainen vakiomuotoinen joustava työsopimus, jolla on määrä ratkaista työllisten ja työttömien välinen väitetty ristiriita, ei saa johtaa siihen, että vastuu sovinnon löytymisestä työmarkkinoiden kahtiajaon poistamiseksi sälytetään työntekijöille. Lisäksi tällainen sopimus, mikäli se otettaisiin käyttöön, ei poistaisi työpaikkojen luomisen todellisia esteitä.

| 2.19 | Komitea katsoo, että on aika ryhtyä tekemään kattavaa ja täsmällistä analyysiä, joka perustuu pääasiasiassa seuraaviin seikkoihin:






  — | Tehdään katsaus jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmiin: millaista suojelua niissä tarjotaan, mitkä ovat niiden tavoitteet, miten tehokkaasti ne toimivat ja millaiset mahdollisuudet ne tarjoavat saattaa riita sekä tuomioistuinjärjestelmään kuuluvien että sen ulkopuolisten riitojenratkaisuelinten ja -menettelyjen piiriin. |
| --- | --- | --- |

2.19

Komitea katsoo, että on aika ryhtyä tekemään kattavaa ja täsmällistä analyysiä, joka perustuu pääasiasiassa seuraaviin seikkoihin:

—

Tehdään katsaus jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmiin: millaista suojelua niissä tarjotaan, mitkä ovat niiden tavoitteet, miten tehokkaasti ne toimivat ja millaiset mahdollisuudet ne tarjoavat saattaa riita sekä tuomioistuinjärjestelmään kuuluvien että sen ulkopuolisten riitojenratkaisuelinten ja -menettelyjen piiriin.

| — | Tarkastellaan, mikä on työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun anti työoikeuden ajantasaistamisen ja parantamisen lähestymistapaan, ihmisarvoiseen työhön ja pimeän työn torjumiseen sekä työmarkkinoiden toimintaan ja työn organisointiin yritysten asianmukaisilla tasoilla (tapauskohtaisesti unionin, jäsenvaltio-, alue-, yritys- tai ryhmätasolla ja myös rajatylittävästi). |
| --- | --- |

—

Tarkastellaan, mikä on työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun anti työoikeuden ajantasaistamisen ja parantamisen lähestymistapaan, ihmisarvoiseen työhön ja pimeän työn torjumiseen sekä työmarkkinoiden toimintaan ja työn organisointiin yritysten asianmukaisilla tasoilla (tapauskohtaisesti unionin, jäsenvaltio-, alue-, yritys- tai ryhmätasolla ja myös rajatylittävästi).

| — | Otetaan huomioon julkiset palvelut samoin kuin tehokkaiden ja laadukkaiden julkisten palvelujen aktiivinen rooli työllisyyden ja kasvun edistämisessä. |
| --- | --- |

—

Otetaan huomioon julkiset palvelut samoin kuin tehokkaiden ja laadukkaiden julkisten palvelujen aktiivinen rooli työllisyyden ja kasvun edistämisessä.

| — | Otetaan huomioon yritysten hallintotapa, työntekijöiden osallistuminen ja työntekijöiden edustuselinten valvonta- ja ennakkovaroitusmenettelyt (erityisesti yritysneuvostoissa) muutokseen sopeutumisessa ja rakennemuutosta toteutettaessa. |
| --- | --- |

—

Otetaan huomioon yritysten hallintotapa, työntekijöiden osallistuminen ja työntekijöiden edustuselinten valvonta- ja ennakkovaroitusmenettelyt (erityisesti yritysneuvostoissa) muutokseen sopeutumisessa ja rakennemuutosta toteutettaessa.

| — | Otetaan huomioon varsinaisten itsenäisten ammatinharjoittajien tunnustettu asema; heidän roolinsa en ensiarvoisen tärkeä edistettäessä yrittäjyyttä ja pk-yritysten perustamista, samoin kuin osuus- ja yhteisötaloudessa ja varmistettaessa asianmukainen suojelu taloudellisesti riippuvaisessa asemassa oleville työntekijöille. Tällöin tulee ottaa huomioon tiettyjen itsenäisten ammatinharjoittajien (esimerkiksi suoraa myyntiä harjoittavien) erityispiirteet. |
| --- | --- |

—

Otetaan huomioon varsinaisten itsenäisten ammatinharjoittajien tunnustettu asema; heidän roolinsa en ensiarvoisen tärkeä edistettäessä yrittäjyyttä ja pk-yritysten perustamista, samoin kuin osuus- ja yhteisötaloudessa ja varmistettaessa asianmukainen suojelu taloudellisesti riippuvaisessa asemassa oleville työntekijöille. Tällöin tulee ottaa huomioon tiettyjen itsenäisten ammatinharjoittajien (esimerkiksi suoraa myyntiä harjoittavien) erityispiirteet.

| — | Edistetään työsuhdetta koskevaa ILO:n suositusta vuodelta 2006 (nro 198). |
| --- | --- |

—

Edistetään työsuhdetta koskevaa ILO:n suositusta vuodelta 2006 (nro 198).

| — | Otetaan huomioon pimeän työn vaikutukset ja hyödynnetään tämän käytännön kitkemiseen tarkoitettuja työkaluja koordinoimalla nykyistä tehokkaammin toimivaltaisten hallintojen työskentelyä Euroopan tasolla: sosiaalilainsäädännön Europol? |
| --- | --- |

—

Otetaan huomioon pimeän työn vaikutukset ja hyödynnetään tämän käytännön kitkemiseen tarkoitettuja työkaluja koordinoimalla nykyistä tehokkaammin toimivaltaisten hallintojen työskentelyä Euroopan tasolla: sosiaalilainsäädännön Europol?

| — | Otetaan huomioon muuttoliikkeiden vaikutukset; muuttoliikkeitä tulee koordinoida nykyistä paremmin. |
| --- | --- |

—

Otetaan huomioon muuttoliikkeiden vaikutukset; muuttoliikkeitä tulee koordinoida nykyistä paremmin.

| — | Otetaan huomioon kaikille edulliset ratkaisut (win-win) eli joustavuuden asianmukainen hyödyntäminen yritysten tarpeiden sekä työntekijöiden tarpeiden ja vaatimusten pohjalta. Työntekijät voivat näin hallita elämäänsä paremmin. |
| --- | --- |

—

Otetaan huomioon kaikille edulliset ratkaisut (win-win) eli joustavuuden asianmukainen hyödyntäminen yritysten tarpeiden sekä työntekijöiden tarpeiden ja vaatimusten pohjalta. Työntekijät voivat näin hallita elämäänsä paremmin.

| — | Otetaan huomioon esimerkiksi työntekijöille tarjottavaa perus- ja jatkokoulutusta koskevat pohdinnat ja aloitteet, ovatpa työntekijät sitten työelämässä tai rakennemuutoksen uhkaamia tai palaamassa työmarkkinoille henkilökohtaisiin syihin perustuvan keskeytyksen jälkeen. Otetaan lisäksi huomioon ammattiuran varmistaminen sen sijaan että tukeuduttaisiin tiettyihin ehdotuksiin hypoteettisesta ”yhtenäissopimuksesta”. |
| --- | --- |

—

Otetaan huomioon esimerkiksi työntekijöille tarjottavaa perus- ja jatkokoulutusta koskevat pohdinnat ja aloitteet, ovatpa työntekijät sitten työelämässä tai rakennemuutoksen uhkaamia tai palaamassa työmarkkinoille henkilökohtaisiin syihin perustuvan keskeytyksen jälkeen. Otetaan lisäksi huomioon ammattiuran varmistaminen sen sijaan että tukeuduttaisiin tiettyihin ehdotuksiin hypoteettisesta ”yhtenäissopimuksesta”.

| 2.20 | Puheenjohtajavaltio Saksan työohjelma, työn ”laadukkuuden” ottaminen uudelleen työ- ja sosiaaliministerien epävirallisen kokouksen asialistalle vuoden 2007 tammikuussa sekä yhdeksän työministerin hiljattain kirjoittama kirje, jossa kaivataan ”uutta pontta sosiaaliselle Euroopalle”, ja varsinkin sen liitteessä mainitut seikat työllisyyttä ja joustoturvaa edistävistä politiikoista, ovat avanneet näkymiä komitean toivomalle syvälliselle analyysille ja Euroopan rakennustyön sosiaalisen ulottuvuuden elvyttämiselle. |
| --- | --- |

2.20

Puheenjohtajavaltio Saksan työohjelma, työn ”laadukkuuden” ottaminen uudelleen työ- ja sosiaaliministerien epävirallisen kokouksen asialistalle vuoden 2007 tammikuussa sekä yhdeksän työministerin hiljattain kirjoittama kirje, jossa kaivataan ”uutta pontta sosiaaliselle Euroopalle”, ja varsinkin sen liitteessä mainitut seikat työllisyyttä ja joustoturvaa edistävistä politiikoista, ovat avanneet näkymiä komitean toivomalle syvälliselle analyysille ja Euroopan rakennustyön sosiaalisen ulottuvuuden elvyttämiselle.

3.   Erityishuomioita: vastauksia ja kommentteja Euroopan komission esittämiin kysymyksiin

3.1   Mitä asioita olisi mielestänne työlainsäädännön uudistamisessa painotettava, jotta sillä olisi merkitystä?

| 3.1.1 | Työoikeus ei ole menettänyt asemaansa sekä työntekijöitä että työnantajia suojelevana oikeudenalana. Työntekijöille se takaa oikeudenmukaisen, lakiin nojautuvan työsopimuksen tekemisympäristön, jossa vallitsee oikeuksien ja velvollisuuksien tasapaino, kun otetaan huomioon työnantajan työnjohto- ja määräysvalta, jonka alainen työntekijä on. Työnantajalle taas työoikeus tarjoaa äärimmäisen tärkeää oikeusturvaa, koska erityyppiset vakiosopimukset on selvästi määritelty ja niiden lausekkeet on keskeisiltä osilta määritetty tai niille on asetettu puitteet, myös työsopimuksen yksipuolisen rikkomisen tapauksessa. Lisäksi esimerkiksi korvausvastuukysymyksissä työoikeus tarjoaa työntekijöille ja työnantajille takuut ja oikeusturvan korvausten maksamisen ja työntekijän mahdollisen vammautumisen tunnustamisen tapauksissa sekä mahdollistaa työnantajan ehdottoman vastuun rajoittamisen, mikäli turvallisuusnormeja on noudatettu. Työehtosopimusneuvottelut ja neuvoa-antavat elimet edistävät hyviä työmarkkinasuhteita ja riitatapauksissa tarpeen tullen tarkoituksenmukaisten ratkaisujen löytymistä. |
| --- | --- |

3.1.1

Työoikeus ei ole menettänyt asemaansa sekä työntekijöitä että työnantajia suojelevana oikeudenalana. Työntekijöille se takaa oikeudenmukaisen, lakiin nojautuvan työsopimuksen tekemisympäristön, jossa vallitsee oikeuksien ja velvollisuuksien tasapaino, kun otetaan huomioon työnantajan työnjohto- ja määräysvalta, jonka alainen työntekijä on. Työnantajalle taas työoikeus tarjoaa äärimmäisen tärkeää oikeusturvaa, koska erityyppiset vakiosopimukset on selvästi määritelty ja niiden lausekkeet on keskeisiltä osilta määritetty tai niille on asetettu puitteet, myös työsopimuksen yksipuolisen rikkomisen tapauksessa. Lisäksi esimerkiksi korvausvastuukysymyksissä työoikeus tarjoaa työntekijöille ja työnantajille takuut ja oikeusturvan korvausten maksamisen ja työntekijän mahdollisen vammautumisen tunnustamisen tapauksissa sekä mahdollistaa työnantajan ehdottoman vastuun rajoittamisen, mikäli turvallisuusnormeja on noudatettu. Työehtosopimusneuvottelut ja neuvoa-antavat elimet edistävät hyviä työmarkkinasuhteita ja riitatapauksissa tarpeen tullen tarkoituksenmukaisten ratkaisujen löytymistä.

| 3.1.2 | Kun otetaan huomioon ensisijaisen tärkeät toivotut muutokset, olisi tarkoituksenmukaista, että työoikeudella säänneltäisiin kunkin jäsenvaltion omia lakeja ja käytäntöjä noudattaen sopimusten uusia joustavia muotoja. Uusia muotoja kehitetään, jotta työoikeus voisi säilyttää uusissa olosuhteissa työsuhdetta suojelevan ja tasapainottavan roolinsa sekä taata osapuolten oikeusturvan perustellun irtisanomisen, työtapaturman tai ammattitaudin tapauksessa. Lisäksi nykyaikaisen työoikeuden tulisi tarjota työntekijöille mahdollisuus nauttia työuraan liittyvistä oikeuksista koko työelämänsä ajan, jotta he voivat halutessaan vuorotella jatkuvan koulutuksen ja erityyppisten työsopimusten välillä. Tämä voi eri ajankohtina vastata yksilöllisiin tarpeisiin esimerkiksi sovittaa yhteen työ ja yksityiselämä, edetä uralla tai kouluttautua uudelleen sekä antaa työnantajille mahdollisuuden hyötyä pitkällä aikavälillä tyytyväisten työntekijöiden työstä. |
| --- | --- |

3.1.2

Kun otetaan huomioon ensisijaisen tärkeät toivotut muutokset, olisi tarkoituksenmukaista, että työoikeudella säänneltäisiin kunkin jäsenvaltion omia lakeja ja käytäntöjä noudattaen sopimusten uusia joustavia muotoja. Uusia muotoja kehitetään, jotta työoikeus voisi säilyttää uusissa olosuhteissa työsuhdetta suojelevan ja tasapainottavan roolinsa sekä taata osapuolten oikeusturvan perustellun irtisanomisen, työtapaturman tai ammattitaudin tapauksessa. Lisäksi nykyaikaisen työoikeuden tulisi tarjota työntekijöille mahdollisuus nauttia työuraan liittyvistä oikeuksista koko työelämänsä ajan, jotta he voivat halutessaan vuorotella jatkuvan koulutuksen ja erityyppisten työsopimusten välillä. Tämä voi eri ajankohtina vastata yksilöllisiin tarpeisiin esimerkiksi sovittaa yhteen työ ja yksityiselämä, edetä uralla tai kouluttautua uudelleen sekä antaa työnantajille mahdollisuuden hyötyä pitkällä aikavälillä tyytyväisten työntekijöiden työstä.

| 3.1.3 | Työoikeuden uudistusten on tuettava positiivisia toimia työmarkkinoilta pahiten syrjäytyneiden aseman parantamiseksi. Sen vuoksi työoikeuden uudistusten avulla on — luomatta kuitenkaan epävarmoja työpaikkoja — pyrittävä löytämään väyliä työmarkkinoille pääsyyn sekä tukemaan elinikäistä oppimista ja osuus- ja yhteisötalousaloitteita, jotka helpottavat työelämään integroitumista. |
| --- | --- |

3.1.3

Työoikeuden uudistusten on tuettava positiivisia toimia työmarkkinoilta pahiten syrjäytyneiden aseman parantamiseksi. Sen vuoksi työoikeuden uudistusten avulla on — luomatta kuitenkaan epävarmoja työpaikkoja — pyrittävä löytämään väyliä työmarkkinoille pääsyyn sekä tukemaan elinikäistä oppimista ja osuus- ja yhteisötalousaloitteita, jotka helpottavat työelämään integroitumista.

| 3.1.4 | Olisi syytä myös säännellä nykyistä paremmin kolmenvälisiä työsuhteita, jotta voidaan täsmentää kaikkien osapuolten oikeudet ja velvollisuudet, myös korvaus- ja rikosvastuukysymyksissä. Sellaisessa tapauksessa, jossa pääasiallisesta työnantajastaan taloudellisesti riippuvainen työntekijä on työnantajastaan riippuvainen työnteon suorittamisessa, työntekijän tulisi myös saada asianmukaista suojaa etenkin kun on kyseessä työtapaturma, ammattitauti tai sosiaaliturva. Alan säännöksiä tulee kuitenkin muuttaa vain hyvin harkitusti ja ottaen huomioon taloudellisesti riippuvaisten itsenäisten ammatinharjoittajien eri ryhmien (esimerkiksi suoraa myyntiä harjoittavien) erityispiirteet, jotta nämä eivät menetä tulonlähdettään ja odotuksensa täyttävää työllisyyden muotoa. |
| --- | --- |

3.1.4

Olisi syytä myös säännellä nykyistä paremmin kolmenvälisiä työsuhteita, jotta voidaan täsmentää kaikkien osapuolten oikeudet ja velvollisuudet, myös korvaus- ja rikosvastuukysymyksissä. Sellaisessa tapauksessa, jossa pääasiallisesta työnantajastaan taloudellisesti riippuvainen työntekijä on työnantajastaan riippuvainen työnteon suorittamisessa, työntekijän tulisi myös saada asianmukaista suojaa etenkin kun on kyseessä työtapaturma, ammattitauti tai sosiaaliturva. Alan säännöksiä tulee kuitenkin muuttaa vain hyvin harkitusti ja ottaen huomioon taloudellisesti riippuvaisten itsenäisten ammatinharjoittajien eri ryhmien (esimerkiksi suoraa myyntiä harjoittavien) erityispiirteet, jotta nämä eivät menetä tulonlähdettään ja odotuksensa täyttävää työllisyyden muotoa.

| 3.1.5 | Lisäksi on välttämätöntä torjua pimeää työtä ja virallistaa työsuhteita lainsäädännön mukaisesti. Tämän vuoksi ja yleisemminkin perustein on toivottavaa lisätä työsuojelutarkastuksia säädösten noudattamisen ja sopimusjärjestelyjen tehokkuuden takaamiseksi. |
| --- | --- |

3.1.5

Lisäksi on välttämätöntä torjua pimeää työtä ja virallistaa työsuhteita lainsäädännön mukaisesti. Tämän vuoksi ja yleisemminkin perustein on toivottavaa lisätä työsuojelutarkastuksia säädösten noudattamisen ja sopimusjärjestelyjen tehokkuuden takaamiseksi.

| 3.1.6 | Työsuhteita koskevassa ILO:n suosituksessa nro 198, jonka Kansainvälinen työkonferenssi hyväksyi vuoden 2006 kesäkuussa, kehotetaan monin tavoin jäsenvaltioita mukauttamaan työlainsäädäntönsä tekniseen, taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen. Kehitys on muuttanut perusteellisesti tuotantoa, palveluja ja maailmankauppaa yli kahden vuosikymmenen ajan (3). |
| --- | --- |

3.1.6

Työsuhteita koskevassa ILO:n suosituksessa nro 198, jonka Kansainvälinen työkonferenssi hyväksyi vuoden 2006 kesäkuussa, kehotetaan monin tavoin jäsenvaltioita mukauttamaan työlainsäädäntönsä tekniseen, taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen. Kehitys on muuttanut perusteellisesti tuotantoa, palveluja ja maailmankauppaa yli kahden vuosikymmenen ajan (3).

3.2   Voidaanko työlainsäädäntöä ja työehtosopimuksia muokkaamalla parantaa joustavuutta ja työllisyysturvaa työmarkkinoilla ja vähentää niiden segmentoitumista? Kyllä/Ei

| 3.2.1 | Käytäntö osoittaa, että ilman asianmukaista sääntelyä joustavien sopimusten määrän kasvu lisää markkinoiden segmentoitumista ja epävarmuutta esimerkiksi laskemalla yleisimpiin työsopimuksiin (osa-aikatyö) perustuvaa tulotasoa. Sen vuoksi perustarpeisiin ei ole mahdollista vastata tyydyttävällä tavalla, ja sosiaalisen suojelun taso laskee (työttömyyskorvauksen, lisäeläkeoikeuksien ja jatkokoulutuksen saatavuuden kynnys). Myös työtuntien jakautuminen tulisi ottaa huomioon, sillä jos osa-aika- tai kokopäivätyö on jaettu eri jaksoihin päivän aikana, työntekijät eivät voi käytännössä hyödyntää vapaaksi jäävää aikaansa henkilökohtaisiin tarkoituksiinsa. |
| --- | --- |

3.2.1

Käytäntö osoittaa, että ilman asianmukaista sääntelyä joustavien sopimusten määrän kasvu lisää markkinoiden segmentoitumista ja epävarmuutta esimerkiksi laskemalla yleisimpiin työsopimuksiin (osa-aikatyö) perustuvaa tulotasoa. Sen vuoksi perustarpeisiin ei ole mahdollista vastata tyydyttävällä tavalla, ja sosiaalisen suojelun taso laskee (työttömyyskorvauksen, lisäeläkeoikeuksien ja jatkokoulutuksen saatavuuden kynnys). Myös työtuntien jakautuminen tulisi ottaa huomioon, sillä jos osa-aika- tai kokopäivätyö on jaettu eri jaksoihin päivän aikana, työntekijät eivät voi käytännössä hyödyntää vapaaksi jäävää aikaansa henkilökohtaisiin tarkoituksiinsa.

| 3.2.2 | Käytäntö osoittaa vielä, että yleisimpiä joustavia työsopimuksia (määräaikaisia ja osa-aikaisia) tarjotaan usein henkilöille, jotka haluaisivat mieluummin tehdä kokopäivätyötä. Vaikka tällaiset sopimukset voivatkin tarjota nuorille hyvän lähtökohdan työelämään ja mahdollisuudet sovittaa yhteen työ ja perhe-elämä tai opinnot ja työ, joustavaan työsopimukseen ei aina päädytä vapaaehtoisesti. Ikääntyvien työntekijöiden on vaikea löytää edes määräaikaista työtä. Työmarkkinoiden hajanaisuus ei ole työntekijöiden vika; se riippuu työnantajista, sillä viime kädessä he päättävät tarjoamansa työsopimuksen tyypistä yksipuolisesti. Työoikeuden avulla tulee pyrkiä estämään nuorten, naisten ja ikääntyvien syrjintä työmarkkinoille pääsyssä ja palkkauksessa. |
| --- | --- |

3.2.2

Käytäntö osoittaa vielä, että yleisimpiä joustavia työsopimuksia (määräaikaisia ja osa-aikaisia) tarjotaan usein henkilöille, jotka haluaisivat mieluummin tehdä kokopäivätyötä. Vaikka tällaiset sopimukset voivatkin tarjota nuorille hyvän lähtökohdan työelämään ja mahdollisuudet sovittaa yhteen työ ja perhe-elämä tai opinnot ja työ, joustavaan työsopimukseen ei aina päädytä vapaaehtoisesti. Ikääntyvien työntekijöiden on vaikea löytää edes määräaikaista työtä. Työmarkkinoiden hajanaisuus ei ole työntekijöiden vika; se riippuu työnantajista, sillä viime kädessä he päättävät tarjoamansa työsopimuksen tyypistä yksipuolisesti. Työoikeuden avulla tulee pyrkiä estämään nuorten, naisten ja ikääntyvien syrjintä työmarkkinoille pääsyssä ja palkkauksessa.

| 3.2.3 | Jotta joustavuus olisi ketään syrjimätön valinta, joka lisää turvallisuutta ja antaa työntekijöille mahdollisuuden päättää itsenäisesti elämänsä organisoinnista (määräaikaisessa työsopimuksessa työskentelevät nuoret, joiden täytyy asua vanhempiensa luona asumisen kalleuden vuoksi, ja yksinhuoltajaperheet, joissa huoltaja tekee osa-aikatyötä vastoin tahtoaan ja näin ollen köyhtyy), työoikeutta tulee uudistaa perusteellisesti siten kuin ensimmäiseen kysymykseen annetussa vastauksessa todetaan. Uudistus tulee toteuttaa ensisijaisesti työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun avulla, ja se voi olla kolmi- tai kaksikantaista maasta ja tasosta riippuen. |
| --- | --- |

3.2.3

Jotta joustavuus olisi ketään syrjimätön valinta, joka lisää turvallisuutta ja antaa työntekijöille mahdollisuuden päättää itsenäisesti elämänsä organisoinnista (määräaikaisessa työsopimuksessa työskentelevät nuoret, joiden täytyy asua vanhempiensa luona asumisen kalleuden vuoksi, ja yksinhuoltajaperheet, joissa huoltaja tekee osa-aikatyötä vastoin tahtoaan ja näin ollen köyhtyy), työoikeutta tulee uudistaa perusteellisesti siten kuin ensimmäiseen kysymykseen annetussa vastauksessa todetaan. Uudistus tulee toteuttaa ensisijaisesti työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun avulla, ja se voi olla kolmi- tai kaksikantaista maasta ja tasosta riippuen.

3.3   Hillitseekö vai kannustaako nykyinen sääntely (lainsäädäntö ja työehtosopimukset) mielestänne yrityksiä ja työntekijöitä sellaisten mahdollisuuksien hyödyntämisessä, joilla voitaisiin parantaa tuottavuutta ja mukautua uuteen teknologiaan ja kansainvälisen kilpailun aiheuttamiin muutoksiin? Miten pk-yrityksiä koskevien sääntöjen laatua voitaisiin parantaa puuttumatta kuitenkaan niiden tavoitteisiin?

| 3.3.1 | Komitea ei voi vastata kysymykseen 27 jäsenvaltion puolesta, mutta se esittää joitakin erityishuomioita. Paras tapa selviytyä kilpailusta on innovoida jatkuvasti ja käyttää laadun valttikorttia. |
| --- | --- |

3.3.1

Komitea ei voi vastata kysymykseen 27 jäsenvaltion puolesta, mutta se esittää joitakin erityishuomioita. Paras tapa selviytyä kilpailusta on innovoida jatkuvasti ja käyttää laadun valttikorttia.

| 3.3.2 | Todellisia tuotantotekijöitä ovat työntekijöiden pätevyys eli koulutus ja työkokemus sekä uuden teknologian hyödyntäminen, mikä riippuu sekä julkisista että yksityisistä investoinneista koulutukseen, tutkimukseen ja kehitykseen (Euroopassa on puutetta pääasiassa yksityisistä investoinneista). |
| --- | --- |

3.3.2

Todellisia tuotantotekijöitä ovat työntekijöiden pätevyys eli koulutus ja työkokemus sekä uuden teknologian hyödyntäminen, mikä riippuu sekä julkisista että yksityisistä investoinneista koulutukseen, tutkimukseen ja kehitykseen (Euroopassa on puutetta pääasiassa yksityisistä investoinneista).

| 3.3.3 | (Oikeudellisella tai sopimusoikeudellisella) sääntelyllä (kuten koulutusta koskevilla työmarkkinaosapuolien puitesopimuksilla) tulee siis pyrkiä jatkamaan koulutusta ja mukautumista uuteen teknologiaan työssä tai ammattiuralla, ja sen tulee koskea tasapuolisesti kaikkia palkansaajaryhmiä. Yritykselle, joka pyrkii kehittämään ja ylläpitämään ammattipätevyyttä, aiheutuu rasitteita, joista se vastaa yhdessä viranomaisten tai asiaankuuluvien laitosten kanssa, mutta se saa tästä kilpailuetua, ja työntekijät hyötyvät puolestaan liikkuvuusmahdollisuuksiensa parantumisesta. Lainsäädännöllä pystytään edistämään ammattipätevyyden ja kykyjen parantamista järjestämällä rahoitusta ja koulutusta tai helpottamalla niiden saamista sekä täsmentämällä oikeudet ja kannustuskeinot koulutuksen hankkimiseen (opiskeluvapaa, säästövapaa) ammattiuran aikana (eri sopimusten vallitessa ja eri työnantajien alaisuudessa) voimassa olevien tai myöhemmin voimaan tulevien lakien tai käytänteiden tai työehtosopimusneuvottelujen mukaan (4). |
| --- | --- |

3.3.3

(Oikeudellisella tai sopimusoikeudellisella) sääntelyllä (kuten koulutusta koskevilla työmarkkinaosapuolien puitesopimuksilla) tulee siis pyrkiä jatkamaan koulutusta ja mukautumista uuteen teknologiaan työssä tai ammattiuralla, ja sen tulee koskea tasapuolisesti kaikkia palkansaajaryhmiä. Yritykselle, joka pyrkii kehittämään ja ylläpitämään ammattipätevyyttä, aiheutuu rasitteita, joista se vastaa yhdessä viranomaisten tai asiaankuuluvien laitosten kanssa, mutta se saa tästä kilpailuetua, ja työntekijät hyötyvät puolestaan liikkuvuusmahdollisuuksiensa parantumisesta. Lainsäädännöllä pystytään edistämään ammattipätevyyden ja kykyjen parantamista järjestämällä rahoitusta ja koulutusta tai helpottamalla niiden saamista sekä täsmentämällä oikeudet ja kannustuskeinot koulutuksen hankkimiseen (opiskeluvapaa, säästövapaa) ammattiuran aikana (eri sopimusten vallitessa ja eri työnantajien alaisuudessa) voimassa olevien tai myöhemmin voimaan tulevien lakien tai käytänteiden tai työehtosopimusneuvottelujen mukaan (4).

| 3.3.4 | Lainsäädännöllä ja paikallisella rahoituksella voidaan kannustaa esimerkiksi pk-yrityksiä yhteisiin koulutusponnisteluihin, jotta esimerkiksi kustannukset voidaan hajauttaa tietyllä maantieteellisellä alueella. On otettava huomioon, että erittäin pienten yritysten ja itsenäisten ammatinharjoittajien on mahdotonta järjestää ja rahoittaa tietyn mittaista koulutusta lukuun ottamatta itse työssä hankittua kokemusta. |
| --- | --- |

3.3.4

Lainsäädännöllä ja paikallisella rahoituksella voidaan kannustaa esimerkiksi pk-yrityksiä yhteisiin koulutusponnisteluihin, jotta esimerkiksi kustannukset voidaan hajauttaa tietyllä maantieteellisellä alueella. On otettava huomioon, että erittäin pienten yritysten ja itsenäisten ammatinharjoittajien on mahdotonta järjestää ja rahoittaa tietyn mittaista koulutusta lukuun ottamatta itse työssä hankittua kokemusta.

| 3.3.5 | Työoikeudella käsitteen laajassa mielessä voidaan kuitenkin säännellä vain pientä osaa uuden teknologian hallitsemisen ja teollisuuden ja yhteiskunnan muutoksiin sopeutumisen välttämättömistä osatekijöistä (elinikäinen oppiminen ja työntekijöiden osallistuminen). Myös korkeakouluopetuksella, tutkimuksella, riskipääomalla, yrityshautomoilla ja innovaatioklustereilla on oma roolinsa kilpailukykyisessä ja koordinoidussa teollisuuspolitiikassa alue-, valtio- ja unionitasolla. |
| --- | --- |

3.3.5

Työoikeudella käsitteen laajassa mielessä voidaan kuitenkin säännellä vain pientä osaa uuden teknologian hallitsemisen ja teollisuuden ja yhteiskunnan muutoksiin sopeutumisen välttämättömistä osatekijöistä (elinikäinen oppiminen ja työntekijöiden osallistuminen). Myös korkeakouluopetuksella, tutkimuksella, riskipääomalla, yrityshautomoilla ja innovaatioklustereilla on oma roolinsa kilpailukykyisessä ja koordinoidussa teollisuuspolitiikassa alue-, valtio- ja unionitasolla.

3.4   Miten lainsäädännöllä tai työehtosopimuksilla voitaisiin helpottaa työntekijöiden palkkaamista vakituisilla ja määräaikaisilla sopimuksilla niin, että sopimukset lisäisivät joustavuutta ja että samalla tarjottaisiin riittäväntasoinen työllisyysturva ja sosiaalinen suojelu?

| 3.4.1 | Tällaista lähestymistapaa on vaikea hyväksyä, jos joustavuus merkitsee entistä useamman muotoisia tai epävarmempia työsuhteita. Joustoturva määritellään siten, että se tarjoaa mahdollisuuden yhdistää työmarkkinoiden joustavuuteen ja turvallisuuteen vaikuttavia eri tekijöitä siten, että voidaan tasapainoisella tavalla vahvistaa työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä ja samaan aikaan suojella niitä riskeiltä. Joustoturva on siten laajempi asia kuin pelkkä tasapaino ulkoisen joustavuuden ja sosiaaliturvajärjestelmien välillä. Mitä joustavampi sopimus on, sitä heikompi on työsuhdeturva, ja sitä enemmän tarvitaan suojelua (sosiaalista suojelua, työuran suojelua ja työsuhdeturvaa koko työelämän ajan) (5). |
| --- | --- |

3.4.1

Tällaista lähestymistapaa on vaikea hyväksyä, jos joustavuus merkitsee entistä useamman muotoisia tai epävarmempia työsuhteita. Joustoturva määritellään siten, että se tarjoaa mahdollisuuden yhdistää työmarkkinoiden joustavuuteen ja turvallisuuteen vaikuttavia eri tekijöitä siten, että voidaan tasapainoisella tavalla vahvistaa työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä ja samaan aikaan suojella niitä riskeiltä. Joustoturva on siten laajempi asia kuin pelkkä tasapaino ulkoisen joustavuuden ja sosiaaliturvajärjestelmien välillä. Mitä joustavampi sopimus on, sitä heikompi on työsuhdeturva, ja sitä enemmän tarvitaan suojelua (sosiaalista suojelua, työuran suojelua ja työsuhdeturvaa koko työelämän ajan) (5).

| 3.4.2 | Kysymys sisältää ajatuksen, että joustavuus lisää työpaikkoja, mutta mikään perustelu tai näyttö ei tue väitettä. Turvallisuus riippuu pikemminkin sosiaalilainsäädännöstä, jota puolestaan ei käsitellä vihreässä kirjassa. |
| --- | --- |

3.4.2

Kysymys sisältää ajatuksen, että joustavuus lisää työpaikkoja, mutta mikään perustelu tai näyttö ei tue väitettä. Turvallisuus riippuu pikemminkin sosiaalilainsäädännöstä, jota puolestaan ei käsitellä vihreässä kirjassa.

3.5   Pitäisittekö tarpeellisena harkita järjestelyä, jossa yhdistettäisiin entistä joustavampi työsuhdeturvalainsäädäntö ja hyvin jäsennelty työttömille annettava apu, jota annetaan niin korvauksina tulonmenetyksistä (ts. passiivisena työvoimapolitiikkana) kuin aktiivisinakin toimenpiteinä?

| 3.5.1 | Todella hyvin suunniteltuun työttömyysturvaan tulee liittää kaikissa tapauksissa ja työllisyyden suojelun tasosta riippumatta kunnollista koulutusta tai käyttökelpoista uudelleenkoulutusta. Lisäksi siihen tulee kuulua räätälöity tuki yrityksille, jotka ovat valmiita palkkaamaan työmarkkinoille vaikeasti sijoittuvia (pitkäaikaistyöttömät jne.). Aktiivinen työmarkkinapolitiikka ei tarkoita velvollisuutta hyväksyä kaikkien tukien menettämisen uhalla mikä tahansa ehdotettu työpaikka, vieläpä vähemmän ammattitaitoa vaativa tai heikommin palkattu. |
| --- | --- |

3.5.1

Todella hyvin suunniteltuun työttömyysturvaan tulee liittää kaikissa tapauksissa ja työllisyyden suojelun tasosta riippumatta kunnollista koulutusta tai käyttökelpoista uudelleenkoulutusta. Lisäksi siihen tulee kuulua räätälöity tuki yrityksille, jotka ovat valmiita palkkaamaan työmarkkinoille vaikeasti sijoittuvia (pitkäaikaistyöttömät jne.). Aktiivinen työmarkkinapolitiikka ei tarkoita velvollisuutta hyväksyä kaikkien tukien menettämisen uhalla mikä tahansa ehdotettu työpaikka, vieläpä vähemmän ammattitaitoa vaativa tai heikommin palkattu.

| 3.5.2 | Ratkaisut vaihtelevat maittain niiden historian, yhteiskunnallisen tilanteen ja työehtosopimusneuvottelujen aseman mukaan. Toissijaisuusperiaatteelle tulee antaa työoikeudessa tärkeä rooli, mukaan lukien unionin direktiivien täytäntöönpano riippumatta siitä, perustuvatko ne eurooppalaiseen puitesopimukseen vai yhteisön aloitteeseen. On varmaa, että myös unionitason on kannettava vastuunsa, kannustettava neuvotteluihin ja tehtävä vastuualueillaan konkreettisia ehdotuksia eikä sekoitettava keskenään säädöskäytännön parantamista ja sääntelyn purkamista. |
| --- | --- |

3.5.2

Ratkaisut vaihtelevat maittain niiden historian, yhteiskunnallisen tilanteen ja työehtosopimusneuvottelujen aseman mukaan. Toissijaisuusperiaatteelle tulee antaa työoikeudessa tärkeä rooli, mukaan lukien unionin direktiivien täytäntöönpano riippumatta siitä, perustuvatko ne eurooppalaiseen puitesopimukseen vai yhteisön aloitteeseen. On varmaa, että myös unionitason on kannettava vastuunsa, kannustettava neuvotteluihin ja tehtävä vastuualueillaan konkreettisia ehdotuksia eikä sekoitettava keskenään säädöskäytännön parantamista ja sääntelyn purkamista.

3.6   Mikä rooli voisi olla lainsäädännöllä tai työmarkkinaosapuolten neuvottelemilla työehtosopimuksilla, kun halutaan edistää työntekijän urakehitystä koko aktiivisen työelämän aikana parantamalla koulutuksen saatavuutta ja rohkaisemalla työntekijöitä siirtymään erityyppisiin työsopimuksiin perustuvien työsuhteiden välillä?

| 3.6.1 | Vakaat ja pysyvät normit ovat tärkeitä jatkuvan oppimisen ja työpaikasta toiseen siirtymisen turvaamiseksi. Säädösten ja työehtosopimusten painoarvo vaihtelee olemassa olevien ”mallien” mukaan eri maissa, koska niissä vallitsevat erilaiset lainsäädännölliset ja yhteiskunnalliset edellytykset ja edustuksellisten organisaatioiden vahvuus sekä perinteet ja käytänteet poikkeavat toisistaan. Se johtuu yhteiskuntahistoriasta ja keinoista taata työmarkkinaosapuolten hyväksymien kompromissien noudattaminen hyvin pitkällä aikavälillä. Tämä edellyttää työntekijöiden todellisen suojelun säännöstön määrittämistä. |
| --- | --- |

3.6.1

Vakaat ja pysyvät normit ovat tärkeitä jatkuvan oppimisen ja työpaikasta toiseen siirtymisen turvaamiseksi. Säädösten ja työehtosopimusten painoarvo vaihtelee olemassa olevien ”mallien” mukaan eri maissa, koska niissä vallitsevat erilaiset lainsäädännölliset ja yhteiskunnalliset edellytykset ja edustuksellisten organisaatioiden vahvuus sekä perinteet ja käytänteet poikkeavat toisistaan. Se johtuu yhteiskuntahistoriasta ja keinoista taata työmarkkinaosapuolten hyväksymien kompromissien noudattaminen hyvin pitkällä aikavälillä. Tämä edellyttää työntekijöiden todellisen suojelun säännöstön määrittämistä.

| 3.6.2 | Luotavan järjestelmän tulee kattaa työsopimukset, ja sen tulee konkretisoitua instituutioissa, jotka tukevat siirtymistä työpaikasta toiseen ja tarjoavat taloudellista tukea (rahoitusmuodoista on vielä neuvoteltava tai keskusteltava), sekä julkisten sekä kollektiivi- ja osuuskuntaperiaatteella toimivien oppilaitosten perustamisessa ja työssä tapahtuvassa oppimisessa (”oppiva organisaatio”) ja näin hankitun pätevyyden tunnustamisessa. |
| --- | --- |

3.6.2

Luotavan järjestelmän tulee kattaa työsopimukset, ja sen tulee konkretisoitua instituutioissa, jotka tukevat siirtymistä työpaikasta toiseen ja tarjoavat taloudellista tukea (rahoitusmuodoista on vielä neuvoteltava tai keskusteltava), sekä julkisten sekä kollektiivi- ja osuuskuntaperiaatteella toimivien oppilaitosten perustamisessa ja työssä tapahtuvassa oppimisessa (”oppiva organisaatio”) ja näin hankitun pätevyyden tunnustamisessa.

| 3.6.3 | Työoikeus voisi juuri tällä alalla edistää tehokkaasti Lissabonin tavoitteiden saavuttamista sekä osaamisyhteiskunnassa että työsuhdeturvassa, joka antaa ihmisille mahdollisuuden organisoida elämänsä, suunnitella tulevaisuuttaan ja toteuttaa suunnitelmiaan, mikä puolestaan edistää suoraan työn tuottavuutta ja laatua. |
| --- | --- |

3.6.3

Työoikeus voisi juuri tällä alalla edistää tehokkaasti Lissabonin tavoitteiden saavuttamista sekä osaamisyhteiskunnassa että työsuhdeturvassa, joka antaa ihmisille mahdollisuuden organisoida elämänsä, suunnitella tulevaisuuttaan ja toteuttaa suunnitelmiaan, mikä puolestaan edistää suoraan työn tuottavuutta ja laatua.

3.7   Pitäisikö jäsenvaltioiden lainsäädännössä olevia työsuhteen ja itsenäisen ammatinharjoittamisen määritelmiä selkeyttää, jotta vilpittömästi tapahtuva siirtyminen palkkatyöstä itsenäiseksi ammatinharjoittajaksi ja päinvastoin olisi helpompaa?

| 3.7.1 | Keskustelua voidaan varmasti käydä tarpeeksi perusteellisten vertailututkimusten pohjalta, mutta kysymys vaikuttaa hyvin teoreettiselta, koska työoikeuden ja sosiaalisen suojelun yhtenäistäminen eivät ole asialistalla. Valtiotason määritelmät ja niitä vastaava oikeuskäytäntö ovat toimivia, ja vaikuttaa tarkoituksenmukaisemmalta säilyttää ne, sillä kyseessä on selvä jako työoikeuden ja siviilioikeuden (kauppaoikeuden) välillä. |
| --- | --- |

3.7.1

Keskustelua voidaan varmasti käydä tarpeeksi perusteellisten vertailututkimusten pohjalta, mutta kysymys vaikuttaa hyvin teoreettiselta, koska työoikeuden ja sosiaalisen suojelun yhtenäistäminen eivät ole asialistalla. Valtiotason määritelmät ja niitä vastaava oikeuskäytäntö ovat toimivia, ja vaikuttaa tarkoituksenmukaisemmalta säilyttää ne, sillä kyseessä on selvä jako työoikeuden ja siviilioikeuden (kauppaoikeuden) välillä.

3.8   Olisiko vahvistettava vähimmäisoikeudet, jotka koskevat kaikkien työntekijöiden työehtoja työsopimuksen muodosta riippumatta? Miten sellaiset vähimmäisvaatimukset nähdäksenne vaikuttaisivat työpaikkojen perustamiseen ja työntekijöiden suojaan?

| 3.8.1 | Kaikki riippuu siitä, mitä luetaan kuuluvaksi ”vähimmäisoikeuksiin, jotka koskevat työehtoja”; sellaiset seikat kuin työaika, liukuva työaika ja palkkaus riippuvat työsopimuksen muodosta ja lakisääteisistä yleisistä säännöistä. |
| --- | --- |

3.8.1

Kaikki riippuu siitä, mitä luetaan kuuluvaksi ”vähimmäisoikeuksiin, jotka koskevat työehtoja”; sellaiset seikat kuin työaika, liukuva työaika ja palkkaus riippuvat työsopimuksen muodosta ja lakisääteisistä yleisistä säännöistä.

| 3.8.2 | On ilmeistä, että yritysdemokratia, perusvapaudet, tasa-arvo- ja syrjimättömyysperiaate, oikeus saada suojelua ennalta arvaamattomissa tilanteissa, kuten tapaturmat, sairaudet ja työttömyys, ovat luonnollisesti riippumattomia työsopimuksesta, koska ne ovat perusoikeuksia. Ei voida missään tapauksessa ajatella niiden pitämistä ”vähimmäisvaatimuksina” tai joustamista niistä. |
| --- | --- |

3.8.2

On ilmeistä, että yritysdemokratia, perusvapaudet, tasa-arvo- ja syrjimättömyysperiaate, oikeus saada suojelua ennalta arvaamattomissa tilanteissa, kuten tapaturmat, sairaudet ja työttömyys, ovat luonnollisesti riippumattomia työsopimuksesta, koska ne ovat perusoikeuksia. Ei voida missään tapauksessa ajatella niiden pitämistä ”vähimmäisvaatimuksina” tai joustamista niistä.

3.9   Pitäisikö monenvälisen työsuhteen eri osapuolten vastuita selkeyttää siltä osin, kuka vastaa työsuhteeseen liittyvien oikeuksien noudattamisesta? Olisiko toissijainen vastuu tehokas ja toteuttamiskelpoinen keino määrittää tuo vastuu alihankkijoiden osalta? Ellei, millä muilla keinoilla voitaisiin varmistaa, että kolmenvälisessä työsuhteessa olevilla työntekijöillä on riittävä suoja?

| 3.9.1 | Työoikeus perustuu yleiseen yhteiskuntajärjestykseen, joka velvoittaa kaikkia osapuolia. Päähankkijoilla täytyy olla tietty valta valvoa alihankkijoitaan ja sisällyttää varmuuden vuoksi työsopimuksiin tiettyjä periaatteita (voimassa olevien sosiaalisten ja teknisten normien noudattaminen), jotta he eivät olisi tahtomattaan osallisia työlainsäädännön tai muiden kansallisten normien rikkomiseen rakennustyömaalla tai työpaikalla. |
| --- | --- |

3.9.1

Työoikeus perustuu yleiseen yhteiskuntajärjestykseen, joka velvoittaa kaikkia osapuolia. Päähankkijoilla täytyy olla tietty valta valvoa alihankkijoitaan ja sisällyttää varmuuden vuoksi työsopimuksiin tiettyjä periaatteita (voimassa olevien sosiaalisten ja teknisten normien noudattaminen), jotta he eivät olisi tahtomattaan osallisia työlainsäädännön tai muiden kansallisten normien rikkomiseen rakennustyömaalla tai työpaikalla.

| 3.9.2 | Yhteisvastuu, johon liittyy päähankkijan mahdollisuus ryhtyä oikeudellisiin toimiin velvollisuutensa laiminlyöneitä alihankkijoita vastaan, vaikuttaa olevan työntekijöiden oikeuksia tehokkaimmin suojeleva ratkaisu, sillä työntekijöillä voi olla suuria vaikeuksia puolustaa itse itseään, jos alihankkijan kotipaikka on jossakin muussa maassa, mahdollisesti EU:n ulkopuolella, ja he itse työskentelevät toimeksiantajan johtamalla työmaalla. Tätä työehtoja ja palkkaturvaa koskevaa yhteisvastuusääntöä tulisi noudattaa riippumatta siitä, onko päähankkija yksityis- vai julkisoikeudellinen toimija vai näiden välimuoto. |
| --- | --- |

3.9.2

Yhteisvastuu, johon liittyy päähankkijan mahdollisuus ryhtyä oikeudellisiin toimiin velvollisuutensa laiminlyöneitä alihankkijoita vastaan, vaikuttaa olevan työntekijöiden oikeuksia tehokkaimmin suojeleva ratkaisu, sillä työntekijöillä voi olla suuria vaikeuksia puolustaa itse itseään, jos alihankkijan kotipaikka on jossakin muussa maassa, mahdollisesti EU:n ulkopuolella, ja he itse työskentelevät toimeksiantajan johtamalla työmaalla. Tätä työehtoja ja palkkaturvaa koskevaa yhteisvastuusääntöä tulisi noudattaa riippumatta siitä, onko päähankkija yksityis- vai julkisoikeudellinen toimija vai näiden välimuoto.

| 3.9.3 | Ulkomailla työskentelevien työntekijöiden suojelua on parannettava. Muiden jäsenvaltioiden alihankkijoiden tulisi suorittaa maksuja niille kassoille tai instituutioille, jotka suojelevat työntekijöiden palkkasaatavia, kun työnantaja ei syystä tai toisesta hoida palkanmaksua. Jäsenvaltioissa tulisi myös olla juridiset säännökset siitä, että mahdollisen kotiinpaluun kustannusten korvaamisen tulee myös sisältyä päähankkijan velvollisuuksiin, mikäli hänen alihankkijansa ei maksa palkkoja. |
| --- | --- |

3.9.3

Ulkomailla työskentelevien työntekijöiden suojelua on parannettava. Muiden jäsenvaltioiden alihankkijoiden tulisi suorittaa maksuja niille kassoille tai instituutioille, jotka suojelevat työntekijöiden palkkasaatavia, kun työnantaja ei syystä tai toisesta hoida palkanmaksua. Jäsenvaltioissa tulisi myös olla juridiset säännökset siitä, että mahdollisen kotiinpaluun kustannusten korvaamisen tulee myös sisältyä päähankkijan velvollisuuksiin, mikäli hänen alihankkijansa ei maksa palkkoja.

| 3.9.4 | Yksi työntekijöiden ongelmista kahden- tai useammanvälisissä työsuhteissa on ketjun yhden lenkin laiminlyönti palkanmaksussa ja epäselvyys vastuutahosta. Kun on kyse ulkomaalaisen alihankkijan työntekijöistä, vain päähankkijan ja jokaisen alihankkijan oikeudellisten sääntöjen tukema yhteisvastuu tarjoaa tarpeeksi kattavan suojan sen takaamiseksi, että työntekijöiden oikeuksia noudatetaan ja tehdystä työstä maksetaan palkka ja sosiaaliturvamaksut. Asianmukaisten kansallisten takuujärjestelmien, jotka perustuvat direktiiviin työntekijöiden saatavien suojaamisesta tapauksissa, joissa työnantaja joutuu maksukyvyttömäksi, tulisi olla riittävän tehokkaita, ja ne tulisi myös laajentaa koskemaan unionin ulkopuolisten maiden yrityksiä, jos kyseisissä maissa ei ole kansallisia takuujärjestelmiä tai jos ne ovat riittämättömät. Tällöin toimeksiantajan suhteellinen yhteisvastuu vähenisi. Lisäksi jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmien tulee tarjota käyttöön mekanismi, joka antaa mahdollisuuden käyttää osan päähankkijan ulkomaalaisille alihankkijoille maksamista maksuista mekanismiin, jolla taataan, että kyseinen alihankkija voi maksukyvyttömyystapauksissa suorittaa työntekijöidensä palkkasaatavat (6). |
| --- | --- |

3.9.4

Yksi työntekijöiden ongelmista kahden- tai useammanvälisissä työsuhteissa on ketjun yhden lenkin laiminlyönti palkanmaksussa ja epäselvyys vastuutahosta. Kun on kyse ulkomaalaisen alihankkijan työntekijöistä, vain päähankkijan ja jokaisen alihankkijan oikeudellisten sääntöjen tukema yhteisvastuu tarjoaa tarpeeksi kattavan suojan sen takaamiseksi, että työntekijöiden oikeuksia noudatetaan ja tehdystä työstä maksetaan palkka ja sosiaaliturvamaksut. Asianmukaisten kansallisten takuujärjestelmien, jotka perustuvat direktiiviin työntekijöiden saatavien suojaamisesta tapauksissa, joissa työnantaja joutuu maksukyvyttömäksi, tulisi olla riittävän tehokkaita, ja ne tulisi myös laajentaa koskemaan unionin ulkopuolisten maiden yrityksiä, jos kyseisissä maissa ei ole kansallisia takuujärjestelmiä tai jos ne ovat riittämättömät. Tällöin toimeksiantajan suhteellinen yhteisvastuu vähenisi. Lisäksi jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmien tulee tarjota käyttöön mekanismi, joka antaa mahdollisuuden käyttää osan päähankkijan ulkomaalaisille alihankkijoille maksamista maksuista mekanismiin, jolla taataan, että kyseinen alihankkija voi maksukyvyttömyystapauksissa suorittaa työntekijöidensä palkkasaatavat (6).

3.10   Pitäisikö vuokratyöntekijöiden työsuhdeasemaa selkeyttää?

| 3.10.1 | Unionin säännöstön puuttuminen toisi mukanaan vaaran, että työntekijöiden komennustyötä koskevaa lainsäädäntöä kierretään. On välttämätöntä tehdä kaikki mahdollinen yhteisymmärryksen löytämiseksi neuvostossa, jotta kyetään säätämään unionin tasolla tilapäistä työvoimaa välittävien yritysten toimintaperiaatteista. |
| --- | --- |

3.10.1

Unionin säännöstön puuttuminen toisi mukanaan vaaran, että työntekijöiden komennustyötä koskevaa lainsäädäntöä kierretään. On välttämätöntä tehdä kaikki mahdollinen yhteisymmärryksen löytämiseksi neuvostossa, jotta kyetään säätämään unionin tasolla tilapäistä työvoimaa välittävien yritysten toimintaperiaatteista.

3.11   Miten työajan järjestämistä koskevia vähimmäisvaatimuksia voitaisiin muuttaa, jotta voitaisiin tarjota lisää joustavuutta sekä työnantajille että työntekijöille ja huolehtia samalla, että työntekijöiden terveydellä ja turvallisuudella on korkeatasoinen suoja? Mitä työajan järjestämiseen liittyviä näkökohtia yhteisön olisi käsiteltävä ensisijaisesti?

| 3.11.1 | Vuonna 1993 annettu direktiivi tarjoaa suojapuitteet, joita voidaan vielä muuttaa, täydentää tai kehittää jäsenvaltiotasolla tarpeen mukaan muun muassa eri tasoilla käytävien työehtosopimusneuvottelujen avulla, ellei tuomioistuimen oikeuskäytännön luomisesta muuta johdu. |
| --- | --- |

3.11.1

Vuonna 1993 annettu direktiivi tarjoaa suojapuitteet, joita voidaan vielä muuttaa, täydentää tai kehittää jäsenvaltiotasolla tarpeen mukaan muun muassa eri tasoilla käytävien työehtosopimusneuvottelujen avulla, ellei tuomioistuimen oikeuskäytännön luomisesta muuta johdu.

| 3.11.2 | Kysymyksessä tunnustetaan epäsuorasti työtuntien määrän ja jakautumisen sekä tapaturmavaaran ja terveyshaittojen välinen yhteys; tällainen yhteys on tosiasiallisesti olemassa, ja työajan reaalinen lyhentäminen voisi ajan mittaan parantaa työntekijöiden terveydentilaa ennen muuta kun työntekijöiden stressi ja pysyvä uupumus vähenevät, ja samalla se mahdollistaa uusien työpaikkojen luomisen. |
| --- | --- |

3.11.2

Kysymyksessä tunnustetaan epäsuorasti työtuntien määrän ja jakautumisen sekä tapaturmavaaran ja terveyshaittojen välinen yhteys; tällainen yhteys on tosiasiallisesti olemassa, ja työajan reaalinen lyhentäminen voisi ajan mittaan parantaa työntekijöiden terveydentilaa ennen muuta kun työntekijöiden stressi ja pysyvä uupumus vähenevät, ja samalla se mahdollistaa uusien työpaikkojen luomisen.

3.12   Millä tavalla voidaan koko yhteisössä varmistaa kansainvälisesti toimivien työntekijöiden — etenkin rajatyöntekijöiden — työsuhteeseen liittyvät oikeudet? Pitäisikö ”työntekijä” määritellä EU:n direktiiveissä nykyistä yhtenäisemmin, jotta työntekijät voisivat varmasti käyttää työsuhteeseen liittyviä oikeuksiaan riippumatta siitä, missä EU-maassa he työskentelevät? Vai pitäisikö asia jättää jäsenvaltioiden vastuulle?

| 3.12.1 | Komitea viittaa kysymykseen 1 annettuun vastaukseen ja ILO:n suositukseen nro 198. Tilanteen tämänhetkisen hajanaisuuden vuoksi määrittely tulisi jättää jäsenvaltioiden tehtäväksi, sillä se ei koske vain työsopimuksia vaan myös sosiaalilainsäädännön soveltamista (edunsaajien ja etuuksien saamisehtojen määritteleminen). |
| --- | --- |

3.12.1

Komitea viittaa kysymykseen 1 annettuun vastaukseen ja ILO:n suositukseen nro 198. Tilanteen tämänhetkisen hajanaisuuden vuoksi määrittely tulisi jättää jäsenvaltioiden tehtäväksi, sillä se ei koske vain työsopimuksia vaan myös sosiaalilainsäädännön soveltamista (edunsaajien ja etuuksien saamisehtojen määritteleminen).

| 3.12.2 | Unionin direktiivit eivät vaikuta aiheuttavan todellisia ongelmia; niissä asianomaiset henkilöt määritellään lainsäädännön luonteen mukaisesti. Perusteellinen selvitys aiheesta olisi epäilemättä tarpeen ennen kuin harkitaan mahdollisia tarpeellisiksi osoittautuvia muutoksia. |
| --- | --- |

3.12.2

Unionin direktiivit eivät vaikuta aiheuttavan todellisia ongelmia; niissä asianomaiset henkilöt määritellään lainsäädännön luonteen mukaisesti. Perusteellinen selvitys aiheesta olisi epäilemättä tarpeen ennen kuin harkitaan mahdollisia tarpeellisiksi osoittautuvia muutoksia.

3.13   Pitäisikö viranomaisten hallinnollista yhteistyötä tehostaa, jotta ne voisivat tehokkaammin valvoa yhteisön työlainsäädännön täytäntöönpanoa? Olisiko myös työmarkkinaosapuolten oltava mukana tuossa yhteistyössä?

| 3.13.1 | Työmarkkinaosapuolten rooli on ehdottoman tärkeä työmarkkinaneuvottelujen sekä perussopimusten ja peruskirjan muodostamassa asiayhteydessä, jotta voidaan selvittää yhteisön työoikeuden täytäntöönpano ja noudattaminen. |
| --- | --- |

3.13.1

Työmarkkinaosapuolten rooli on ehdottoman tärkeä työmarkkinaneuvottelujen sekä perussopimusten ja peruskirjan muodostamassa asiayhteydessä, jotta voidaan selvittää yhteisön työoikeuden täytäntöönpano ja noudattaminen.

3.14   Katsotteko, että jäsenvaltioiden toimia pimeän työn torjumiseksi olisi tuettava uusilla EU:n tason toimilla?

| 3.14.1 | Eurostatin roolia tulisi kehittää, jotta voidaan ymmärtää eri maissa esiintyviä ilmiöitä. Vaikuttaa siltä, että ”epävirallisen” ja pimeän työn merkitystä aliarvioidaan jäsenvaltioiden BKT:tä laskettaessa. Jos ilmiön syyt johtuvat pikemminkin jäsenvaltioiden omista erityistilanteista, kuten jotkut selvitykset antavat ymmärtää, tulisi tukea ja kannustaa nimenomaan jäsenvaltioiden omia toimia. |
| --- | --- |

3.14.1

Eurostatin roolia tulisi kehittää, jotta voidaan ymmärtää eri maissa esiintyviä ilmiöitä. Vaikuttaa siltä, että ”epävirallisen” ja pimeän työn merkitystä aliarvioidaan jäsenvaltioiden BKT:tä laskettaessa. Jos ilmiön syyt johtuvat pikemminkin jäsenvaltioiden omista erityistilanteista, kuten jotkut selvitykset antavat ymmärtää, tulisi tukea ja kannustaa nimenomaan jäsenvaltioiden omia toimia.

| 3.14.2 | Koska ilmiöstä kuitenkin tiedetään vain vähän, olisi syytä selvittää näiden työnteon muotojen ja väärentämisen välisiä yhteyksiä sekä rikollisverkostojen merkitystä pimeässä työssä ja sen yhteyksiä laittomaan maahanmuuttoon. Nämä seikat voisivat olla perusteena unionitason aktiiviselle oikeudelliselle yhteistyölle ja EU:n roolin vahvistamiselle, sikäli kuin nämä työnteon muodot vaikuttavat myös sisämarkkinoihin ja kilpailuun. |
| --- | --- |

3.14.2

Koska ilmiöstä kuitenkin tiedetään vain vähän, olisi syytä selvittää näiden työnteon muotojen ja väärentämisen välisiä yhteyksiä sekä rikollisverkostojen merkitystä pimeässä työssä ja sen yhteyksiä laittomaan maahanmuuttoon. Nämä seikat voisivat olla perusteena unionitason aktiiviselle oikeudelliselle yhteistyölle ja EU:n roolin vahvistamiselle, sikäli kuin nämä työnteon muodot vaikuttavat myös sisämarkkinoihin ja kilpailuun.

| 3.14.3 | Työmarkkinaosapuolilla on tärkeä rooli pimeän työn torjunnassa ja harmaan talouden vähentämisessä. Unionin tason toimilla tulisi kannustaa jäsenvaltioiden työmarkkinaosapuolia käynnistämään kansallisia ja alakohtaisia hankkeita keskenään sekä yhdessä viranomaisten kanssa näiden ongelmien ratkaisemiseksi. Unionin tasolla työmarkkinaosapuolet voisivat yhdessä analysoida ja tiedottaa jäsenmaiden toimivista hyvistä käytännöistä. |
| --- | --- |

3.14.3

Työmarkkinaosapuolilla on tärkeä rooli pimeän työn torjunnassa ja harmaan talouden vähentämisessä. Unionin tason toimilla tulisi kannustaa jäsenvaltioiden työmarkkinaosapuolia käynnistämään kansallisia ja alakohtaisia hankkeita keskenään sekä yhdessä viranomaisten kanssa näiden ongelmien ratkaisemiseksi. Unionin tasolla työmarkkinaosapuolet voisivat yhdessä analysoida ja tiedottaa jäsenmaiden toimivista hyvistä käytännöistä.

| 3.14.4 | Pimeän työn torjuminen edellyttää tehokasta jäsenmaiden viranomaisten rajatylittävää yhteistyötä, valvontaa sekä tiedotusta pimeän työn teettämisestä ja tekemisestä aiheutuvista sanktioista. |
| --- | --- |

3.14.4

Pimeän työn torjuminen edellyttää tehokasta jäsenmaiden viranomaisten rajatylittävää yhteistyötä, valvontaa sekä tiedotusta pimeän työn teettämisestä ja tekemisestä aiheutuvista sanktioista.

Bryssel 30. toukokuuta 2007.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Au délà de l'emploi, Editions Flammarion 1999, s. 294 alkaen.

1

(2)  Työnantajien ryhmä ei kannattanut työsuhdetta koskevan ILO:n suosituksen nro 198 hyväksymistä.

2

(3)  Työnantajien ryhmä ei kannattanut työsuhdetta koskevan ILO:n suosituksen nro 198 hyväksymistä.

3

(4)  Ks. OECD: PISA 2003 ja PISA 2006 koulutusjärjestelmien tehokkuudesta; tutkimusten kärkisijalla ovat Pohjoismaat, joista Suomi ensimmäisenä.

4

(5)  Tässä yhteydessä on tärkeä muistaa, että Euroopassa työsopimuksista 78 prosenttia on kokoaikaisia ja voimassa toistaiseksi ja että osa-aikaista työtä tekevistä 18,4 prosentilla on samoin toistaiseksi voimassa oleva työsopimus. Työssäkäyvistä 14,5 prosentilla on EU:ssa määräaikainen sopimus, ja 27 jäsenvaltion EU:ssa työstä 2 prosenttia on tilapäistyötä. Kuitenkin yli 60 prosenttia uusista työsopimuksista on joustavia työsopimuksia.

5

(6)  Ks. neuvoston direktiivi 80/987/ETY, annettu 20 päivänä lokakuuta 1980, työntekijöiden suojaa työnantajan maksukyvyttömyystilanteessa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 283, 28.10.1980, s. 23).

6

---

LIITE

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon

Seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat äänestyksessä tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä, hylättiin käsittelyssä:

Korvataan koko lausunto seuraavalla:

”Euroopalla on nykyään edessään tärkeitä haasteita kuten talouden muuttaminen teollisuuteen pohjautuvasta taloudesta palveluihin suuntautuneeksi ja tietopohjaiseksi taloudeksi, globalisaatio, teknologian nopea kehitys, Euroopan väestön ikääntyminen, syntyvyyslukujen pienentyminen sekä yhteiskunnan ja sen tarpeiden muuttuminen.

Näihin haasteisiin vastaaminen sekä eurooppalaisen yhteiskuntamallin säilyttäminen vaativat muun muassa työlainsäädännön ajanmukaistamista.

Sen vuoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti komission vihreään kirjaan, jolla käynnistetään julkinen keskustelu työlainsäädännön uudistamisesta. Vihreästä kirjasta esitettävät huomiot rikastuttavat komission suunnittelemaa tiedonantoa joustoturvasta. Työmarkkinajoustojen ja työsuhdeturvan tulisi olla sillä tavalla tasapainossa, että sekä työntekijöiden että yritysten tarpeet kyetään tyydyttämään.

Työlainsäädännön ajanmukaistamisen tulisi edistää Lissabonin strategian tavoitteita, joita ovat talouskasvun tukeminen, uusien ja parempien työpaikkojen luominen, kilpailukyvyn parantaminen sekä sosiaalisen osallisuuden edistäminen. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi ETSK ehdottaa seuraavaa:

| 1. | Nykyinen valikoima toisistaan poikkeavia työsopimuksia olisi säilytettävä sillä edellytyksellä, että käytössä on vakaa oikeudellinen kehys, jonka yhteydessä otetaan huomioon sekä työntekijöiden että yritysten — erityisesti pk-yritysten — edut. 78 prosenttia työsopimuksista pohjautuu pysyviin ja kokoaikaisiin työsuhteisiin. Uusien joustavien sopimusmuotojen määrä lisääntyy kuitenkin kaikkialla Euroopassa. Osa- ja määräaikaisten työsopimusten kaltaiset joustavat työmuodot voivat auttaa kehittämään sellaista ammattiosaamista, jota ei opita koulun penkillä, mikä lisää työntekijän mahdollisuutta löytää pysyvä työpaikka. Joustava työsopimus voi olla nuorille hyvä lähtökohta tulevaa työelämää ajatellen. Lisäksi se tarjoaa erinomaisen mahdollisuuden työn ja perhe-elämän yhdistämiseen ja voi siten helpottaa osallisuutta edistävien työmarkkinoiden luomista. On tärkeää, että kyseisiä työntekijöitä suojellaan syrjinnältä siten kuin Euroopan tason työmarkkinaosapuolten sopimuksiin perustuvissa, osa- ja määräaikaista työtä koskevissa EU:n direktiiveissä edellytetään. |
| --- | --- |

1.

Nykyinen valikoima toisistaan poikkeavia työsopimuksia olisi säilytettävä sillä edellytyksellä, että käytössä on vakaa oikeudellinen kehys, jonka yhteydessä otetaan huomioon sekä työntekijöiden että yritysten — erityisesti pk-yritysten — edut. 78 prosenttia työsopimuksista pohjautuu pysyviin ja kokoaikaisiin työsuhteisiin. Uusien joustavien sopimusmuotojen määrä lisääntyy kuitenkin kaikkialla Euroopassa. Osa- ja määräaikaisten työsopimusten kaltaiset joustavat työmuodot voivat auttaa kehittämään sellaista ammattiosaamista, jota ei opita koulun penkillä, mikä lisää työntekijän mahdollisuutta löytää pysyvä työpaikka. Joustava työsopimus voi olla nuorille hyvä lähtökohta tulevaa työelämää ajatellen. Lisäksi se tarjoaa erinomaisen mahdollisuuden työn ja perhe-elämän yhdistämiseen ja voi siten helpottaa osallisuutta edistävien työmarkkinoiden luomista. On tärkeää, että kyseisiä työntekijöitä suojellaan syrjinnältä siten kuin Euroopan tason työmarkkinaosapuolten sopimuksiin perustuvissa, osa- ja määräaikaista työtä koskevissa EU:n direktiiveissä edellytetään.

| 2. | Työlainsäädännön uudistaminen on tehtävä ennen kaikkea jäsenvaltiotasolla. Koska työlainsäädäntö on vain yksi osa joustoturvaa, oikea tasapaino joustavuuden ja turvallisuuden välillä on määriteltävä asianomaisten kansallisten verkostojen piirissä. Jäsenvaltioiden uudistuksia on täydennettävä Euroopan tason kohdennetuilla toimenpiteillä, joiden tarkoituksena on lisätä tietoisuutta asiasta yksilöimällä parhaita käytäntöjä ja helpottamalla niiden vaihtoa. |
| --- | --- |

2.

Työlainsäädännön uudistaminen on tehtävä ennen kaikkea jäsenvaltiotasolla. Koska työlainsäädäntö on vain yksi osa joustoturvaa, oikea tasapaino joustavuuden ja turvallisuuden välillä on määriteltävä asianomaisten kansallisten verkostojen piirissä. Jäsenvaltioiden uudistuksia on täydennettävä Euroopan tason kohdennetuilla toimenpiteillä, joiden tarkoituksena on lisätä tietoisuutta asiasta yksilöimällä parhaita käytäntöjä ja helpottamalla niiden vaihtoa.

| 3. | Työmarkkinaosapuolten tärkeää roolia työlainsäädännön uudistamisessa sekä tasapainon löytämisessä joustavuuden ja turvallisuuden välillä on tuettava jäsenvaltio-, sektori- ja yritystasolla. Työehtosopimusneuvotteluiden perusperiaatteena on oltava työmarkkinaosapuolten itsenäisyys. Kyseisten neuvotteluiden muoto poikkeaa toisistaan kunkin jäsenvaltion työmarkkinasuhteiden historiasta ja perinteistä riippuen. |
| --- | --- |

3.

Työmarkkinaosapuolten tärkeää roolia työlainsäädännön uudistamisessa sekä tasapainon löytämisessä joustavuuden ja turvallisuuden välillä on tuettava jäsenvaltio-, sektori- ja yritystasolla. Työehtosopimusneuvotteluiden perusperiaatteena on oltava työmarkkinaosapuolten itsenäisyys. Kyseisten neuvotteluiden muoto poikkeaa toisistaan kunkin jäsenvaltion työmarkkinasuhteiden historiasta ja perinteistä riippuen.

| 4. | Työsuhdeturvan joustavoittamiseen toistaiseksi tehtävien työsopimusten yhteydessä tulisi yhdistää aktiivisia työmarkkinapoliittisia toimia räätälöidyn tuen tarjoamiseksi niille työntekijöille, jotka kehittävät ammattitaitoaan työmarkkinoiden vaatimusten mukaisesti. Yksittäisten työpaikkojen suojelun sijasta olisi ennemminkin keskityttävä työllisyysturvaan. Osuus- ja yhteisötalouden alan sekä yritysten positiivisia toimia pahiten syrjäytyneiden henkilöiden integroimiseksi työmarkkinoille olisi tuettava. Työnantajien, työntekijöiden ja julkisen sektorin tiivis kolmikantayhteistyö antaa mahdollisuuden yksilöidä koulutustarpeet sekä jakaa taloudellinen taakka. Siirtymistä erilaisten työmuotojen välillä olisi helpotettava työllisyyttä edistävillä työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien sosiaaliturvajärjestelmillä. |
| --- | --- |

4.

Työsuhdeturvan joustavoittamiseen toistaiseksi tehtävien työsopimusten yhteydessä tulisi yhdistää aktiivisia työmarkkinapoliittisia toimia räätälöidyn tuen tarjoamiseksi niille työntekijöille, jotka kehittävät ammattitaitoaan työmarkkinoiden vaatimusten mukaisesti. Yksittäisten työpaikkojen suojelun sijasta olisi ennemminkin keskityttävä työllisyysturvaan. Osuus- ja yhteisötalouden alan sekä yritysten positiivisia toimia pahiten syrjäytyneiden henkilöiden integroimiseksi työmarkkinoille olisi tuettava. Työnantajien, työntekijöiden ja julkisen sektorin tiivis kolmikantayhteistyö antaa mahdollisuuden yksilöidä koulutustarpeet sekä jakaa taloudellinen taakka. Siirtymistä erilaisten työmuotojen välillä olisi helpotettava työllisyyttä edistävillä työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien sosiaaliturvajärjestelmillä.

| 5. | Itsenäinen ammatinharjoittaminen edistää merkittävästi yrittäjähenkeä ja on paras merkki ajanmukaisen talouden dynamiikasta. Tällä alalla Eurooppa on selvästi jäljessä tärkeimmistä kilpailijoistaan maailmalla. Taloudellisesti riippuvainen itsensä työllistäminen on kuitenkin selvästi erotettava näennäisesti itsenäisestä ammatinharjoittamisesta: näennäisesti itsenäisillä ammatinharjoittajilla on muun muassa oltava samantasoinen sosiaali-, työsuojelu- ja työsuhdeturva kuin tavanomaisilla työntekijöillä. |
| --- | --- |

5.

Itsenäinen ammatinharjoittaminen edistää merkittävästi yrittäjähenkeä ja on paras merkki ajanmukaisen talouden dynamiikasta. Tällä alalla Eurooppa on selvästi jäljessä tärkeimmistä kilpailijoistaan maailmalla. Taloudellisesti riippuvainen itsensä työllistäminen on kuitenkin selvästi erotettava näennäisesti itsenäisestä ammatinharjoittamisesta: näennäisesti itsenäisillä ammatinharjoittajilla on muun muassa oltava samantasoinen sosiaali-, työsuojelu- ja työsuhdeturva kuin tavanomaisilla työntekijöillä.

| 6. | Pimeä työ vääristää kilpailua ja tuhoaa jäsenvaltioiden sosiaaliturva- ja verojärjestelmien taloudellisen perustan. Pimeän työn tekeminen on monimutkainen ilmiö, jonka syyt ovat moninaiset. Sen vuoksi pimeän työn torjuminen vaatii asianmukaista poliittisten toimien yhdistelmää. Tällaisia toimia ovat muun muassa työlainsäädännön mukauttaminen, hallinnollisten velvoitteiden yksinkertaistaminen, johdonmukaisen palkkapolitiikan harjoittaminen, verokannustimien tarjoaminen, julkisten perusrakenteiden ja palveluiden parantaminen mutta myös valvonta ja varoittavat seuraamukset. Euroopan komission olisi siksi oltava edelläkävijä hyvien käytäntöjen keräämisessä, ja sen olisi myötävaikutettava niiden levittämiseen jäsenvaltioissa pimeän työn vastaisten toimien edistämiseksi.” |
| --- | --- |

6.

Pimeä työ vääristää kilpailua ja tuhoaa jäsenvaltioiden sosiaaliturva- ja verojärjestelmien taloudellisen perustan. Pimeän työn tekeminen on monimutkainen ilmiö, jonka syyt ovat moninaiset. Sen vuoksi pimeän työn torjuminen vaatii asianmukaista poliittisten toimien yhdistelmää. Tällaisia toimia ovat muun muassa työlainsäädännön mukauttaminen, hallinnollisten velvoitteiden yksinkertaistaminen, johdonmukaisen palkkapolitiikan harjoittaminen, verokannustimien tarjoaminen, julkisten perusrakenteiden ja palveluiden parantaminen mutta myös valvonta ja varoittavat seuraamukset. Euroopan komission olisi siksi oltava edelläkävijä hyvien käytäntöjen keräämisessä, ja sen olisi myötävaikutettava niiden levittämiseen jäsenvaltioissa pimeän työn vastaisten toimien edistämiseksi.”

Perustelu

Esitetään suullisesti.

Äänestystulos

Puolesta 89

Vastaan 126

Pidättyi äänestämästä 7

Uusi kohta 3.9.2

”Yleensä toimeksiantajalla ei ole minkäänlaista mahdollisuutta vaikuttaa siihen, miten alihankkija tosiasiallisesti täyttää velvoitteensa työntekijöitään kohtaan. Toimeksiantaja ei tunne alihankkijan taloudellista tilannetta eikä myöskään voi siihen vaikuttaa eikä näin ollen pysty arvioimaan, kykeneekö alihankkija pitkäkestoisesti suorittamaan palkkavelvoitteensa työntekijöille. Näin ollen toimeksiantaja ei pysty ottamaan kantaakseen tähän liittyvää taloudellista riskiä.”

Perustelu

Komission vihreässä kirjassa esittämä kysymys on yleinen eikä koske rajatylittäviä suhteita. Ehdotankin, että kohtien 3.9.1 ja 3.9.2 väliin lisätään yleisluontoinen uusi kohta. Tässä tapauksessa kohta 3.9.2, jossa poikkeusta yleisestä toteamuksesta (rajatylittävät suhteet) kuvaillaan yksityiskohtaisesti, olisi käypä.

Äänestystulos

Puolesta 75

Vastaan 122

Pidättyi äänestämästä 12

---

| 27.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 175/74 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 175/74

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksi”

KOM(2006) 479 lopullinen — 2006/163 COD

(2007/C 175/18)

Neuvosto päätti 19. lokakuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 2. toukokuuta 2007. Esittelijä oli José Isaías Rodríguez García-Caro.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 30.-31. toukokuuta 2007 pitämässään 436. täysistunnossa (toukokuun 30. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 156 puolesta, 1 vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät

| 1.1 | Komitea pitää tarpeellisena ehdotusta luoda eurooppalainen tutkintojen viitekehys (European Qualifications Framework, EQF), sillä tutkintojen ja ammattipätevyyden asianmukainen avoimuus edistää unionin sisällä tapahtuvaa liikkuvuutta sekä mahdollistaa sääntöjenmukaisen ja yleisen pääsyn eurooppalaisille työmarkkinoille, koska tietyssä jäsenvaltiossa hankittuja todistuksia voidaan viitekehyksen ansiosta hyödyntää toisessa jäsenvaltiossa. Komitea panee kuitenkin ehdotetussa mallissa merkille joukon hankaluuksia, jotka saattavat vaikeuttaa sen käyttöönottoa. Niihin kiinnitetään huomiota tässä lausunnossa. |
| --- | --- |

1.1

Komitea pitää tarpeellisena ehdotusta luoda eurooppalainen tutkintojen viitekehys (European Qualifications Framework, EQF), sillä tutkintojen ja ammattipätevyyden asianmukainen avoimuus edistää unionin sisällä tapahtuvaa liikkuvuutta sekä mahdollistaa sääntöjenmukaisen ja yleisen pääsyn eurooppalaisille työmarkkinoille, koska tietyssä jäsenvaltiossa hankittuja todistuksia voidaan viitekehyksen ansiosta hyödyntää toisessa jäsenvaltiossa. Komitea panee kuitenkin ehdotetussa mallissa merkille joukon hankaluuksia, jotka saattavat vaikeuttaa sen käyttöönottoa. Niihin kiinnitetään huomiota tässä lausunnossa.

| 1.2 | ETSK panee merkille, että ehdotus on päätetty hyväksyä suosituksena, joka Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 249 artiklan mukaan ei ole oikeudellisesti sitova. |
| --- | --- |

1.2

ETSK panee merkille, että ehdotus on päätetty hyväksyä suosituksena, joka Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 249 artiklan mukaan ei ole oikeudellisesti sitova.

| 1.3 | ETSK katsoo, että mallin ja etenkin ammattitutkintojen kuvausta on selkiytettävä ja yksinkertaistettava, jotta sekä ylipäätään kansalaisten että yritysten ja asiantuntijoiden on helpompi ymmärtää niitä. Yksinkertaistamisen lisäksi mallissa tulisi olla liite, jota jäsenvaltiot voisivat käyttää tukenaan omia kansallisia tutkintojen viitekehyksiä täydentäessään. Näin aiottu viitejärjestelmä olisi kaikilta osin yhtenäinen. |
| --- | --- |

1.3

ETSK katsoo, että mallin ja etenkin ammattitutkintojen kuvausta on selkiytettävä ja yksinkertaistettava, jotta sekä ylipäätään kansalaisten että yritysten ja asiantuntijoiden on helpompi ymmärtää niitä. Yksinkertaistamisen lisäksi mallissa tulisi olla liite, jota jäsenvaltiot voisivat käyttää tukenaan omia kansallisia tutkintojen viitekehyksiä täydentäessään. Näin aiottu viitejärjestelmä olisi kaikilta osin yhtenäinen.

2.   Johdanto

| 2.1 | ETSK:n lausunnon aiheena oleva ehdotus vastaa yhtä Lissabonissa vuonna 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston tavoitteista. Tuolloin pääteltiin, että parantamalla tutkintojen avoimuutta ja edistämällä elinikäistä oppimista eurooppalaisia perus- ja ammattikoulutusjärjestelmiä onnistuttaisiin muuttamaan siten, että saavutettaisiin neuvoston asettamat Euroopan kilpailukykyä, kasvua, työllisyyttä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevat tavoitteet. |
| --- | --- |

2.1

ETSK:n lausunnon aiheena oleva ehdotus vastaa yhtä Lissabonissa vuonna 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston tavoitteista. Tuolloin pääteltiin, että parantamalla tutkintojen avoimuutta ja edistämällä elinikäistä oppimista eurooppalaisia perus- ja ammattikoulutusjärjestelmiä onnistuttaisiin muuttamaan siten, että saavutettaisiin neuvoston asettamat Euroopan kilpailukykyä, kasvua, työllisyyttä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevat tavoitteet.

| 2.2 | Barcelonassa vuonna 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto esitti toistamiseen edellä mainitun päätelmän. Elinikäisestä oppimisesta vuonna 2002 annetussa neuvoston päätöslauselmassa jäsenvaltioita kehotettiin edistämään yhteistyötä ja rakentamaan yhteyksiä virallisen, epävirallisen ja arkioppimisen välille. Tätä pidettiin välttämättömänä edellytyksenä eurooppalaisen elinikäisen oppimisen alueen luomiselle Bolognan prosessissa saavutettujen tulosten pohjalta. Näin pyritään siihen, että eurooppalaiset perus- ja ammattikoulutusjärjestelmät olisivat vuonna 2010 laadultaan maailman huipputasoa. |
| --- | --- |

2.2

Barcelonassa vuonna 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto esitti toistamiseen edellä mainitun päätelmän. Elinikäisestä oppimisesta vuonna 2002 annetussa neuvoston päätöslauselmassa jäsenvaltioita kehotettiin edistämään yhteistyötä ja rakentamaan yhteyksiä virallisen, epävirallisen ja arkioppimisen välille. Tätä pidettiin välttämättömänä edellytyksenä eurooppalaisen elinikäisen oppimisen alueen luomiselle Bolognan prosessissa saavutettujen tulosten pohjalta. Näin pyritään siihen, että eurooppalaiset perus- ja ammattikoulutusjärjestelmät olisivat vuonna 2010 laadultaan maailman huipputasoa.

| 2.3 | Sevillassa niin ikään vuonna 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota laatimaan tiiviissä yhteistyössä neuvoston ja jäsenvaltioiden kanssa viitekehyksen perus- ja ammattikoulututkintojen tunnustamiseksi. |
| --- | --- |

2.3

Sevillassa niin ikään vuonna 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota laatimaan tiiviissä yhteistyössä neuvoston ja jäsenvaltioiden kanssa viitekehyksen perus- ja ammattikoulututkintojen tunnustamiseksi.

| 2.4 | Koulutus 2010 -työohjelman täytäntöönpanosta vuonna 2004 laaditussa neuvoston ja komission yhteisessä raportissa korostettiin tarvetta kehittää eurooppalainen tutkintojen viitekehys. Kööpenhaminassa syksyllä 2004 pidetyssä neuvoston huippukokouksessa tähdennettiin niin ikään tarvetta asettaa etusijalle avoimen ja joustavan eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen laatiminen ottamalla lähtökohdaksi avoimuus ja tutkintojen vastavuoroinen tunnustaminen, jotta se muodostaisi koulutusalan yhteiset puitteet. |
| --- | --- |

2.4

Koulutus 2010 -työohjelman täytäntöönpanosta vuonna 2004 laaditussa neuvoston ja komission yhteisessä raportissa korostettiin tarvetta kehittää eurooppalainen tutkintojen viitekehys. Kööpenhaminassa syksyllä 2004 pidetyssä neuvoston huippukokouksessa tähdennettiin niin ikään tarvetta asettaa etusijalle avoimen ja joustavan eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen laatiminen ottamalla lähtökohdaksi avoimuus ja tutkintojen vastavuoroinen tunnustaminen, jotta se muodostaisi koulutusalan yhteiset puitteet.

| 2.5 | Bergenissä järjestettiin keväällä 2005 korkea-asteen koulutuksesta vastaavien ministereiden tapaaminen, jossa hyväksyttiin korkea-asteen koulutuksen eurooppalainen tutkintojen viitekehys. Ministeritapaamisessa korostettiin olevan tärkeää varmistaa, että eurooppalainen korkeakoulutusalue ja eurooppalainen tutkintojen viitekehys täydentävät asianmukaisella tavalla toisiaan. |
| --- | --- |

2.5

Bergenissä järjestettiin keväällä 2005 korkea-asteen koulutuksesta vastaavien ministereiden tapaaminen, jossa hyväksyttiin korkea-asteen koulutuksen eurooppalainen tutkintojen viitekehys. Ministeritapaamisessa korostettiin olevan tärkeää varmistaa, että eurooppalainen korkeakoulutusalue ja eurooppalainen tutkintojen viitekehys täydentävät asianmukaisella tavalla toisiaan.

| 2.6 | Myös tarkistettuun Lissabonin strategiaan liittyvissä työllisyyden suuntaviivoissa 2005-2008 korostetaan tarvetta varmistaa joustavat oppimisväylät sekä lisätä opiskelijoiden ja harjoittelijoiden liikkumismahdollisuuksia parantamalla tutkintojen avoimuutta ja arkioppimisen validointia. |
| --- | --- |

2.6

Myös tarkistettuun Lissabonin strategiaan liittyvissä työllisyyden suuntaviivoissa 2005-2008 korostetaan tarvetta varmistaa joustavat oppimisväylät sekä lisätä opiskelijoiden ja harjoittelijoiden liikkumismahdollisuuksia parantamalla tutkintojen avoimuutta ja arkioppimisen validointia.

| 2.7 | Eurooppa-neuvosto kehotti maaliskuussa 2005 hyväksymään eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen vuonna 2006. Päätöslauselma ratifioitiin maaliskuussa 2006 pidetyssä neuvoston huippukokouksessa. |
| --- | --- |

2.7

Eurooppa-neuvosto kehotti maaliskuussa 2005 hyväksymään eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen vuonna 2006. Päätöslauselma ratifioitiin maaliskuussa 2006 pidetyssä neuvoston huippukokouksessa.

| 2.8 | Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus Cedefop ja Bolognan prosessin seurantaryhmä ovat tehneet komission kanssa yhteistyötä, ja komissio on kuullut sidosryhmiä järjestelmällisesti. Kaikki Koulutus 2010 -työohjelmaan osallistuvat 32 maata, työmarkkinaosapuolet, ammattialajärjestöt, oppilaitokset ja valtiovallasta riippumattomat organisaatiot ovat puolestaan olleet mukana valmistelemassa keskusteluasiakirjaa [”Kohti elinikäisen oppimisen eurooppalaista tutkintojen viitekehystä”] Towards a European Qualifications Framework for Lifelong Learning
   (1). Asiasta on keskusteltu Budapestissa helmikuussa 2006 järjestetyssä konferenssissa, ja sitä ovat työstäneet komissiota avustaneet asiantuntija- ja konsulttiryhmät. Nyt tehty ehdotus, ja varsinkin eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen (EQF:n) kuvaus, on laadittu edellä mainituista lähtökohdista. |
| --- | --- |

2.8

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus Cedefop ja Bolognan prosessin seurantaryhmä ovat tehneet komission kanssa yhteistyötä, ja komissio on kuullut sidosryhmiä järjestelmällisesti. Kaikki Koulutus 2010 -työohjelmaan osallistuvat 32 maata, työmarkkinaosapuolet, ammattialajärjestöt, oppilaitokset ja valtiovallasta riippumattomat organisaatiot ovat puolestaan olleet mukana valmistelemassa keskusteluasiakirjaa [”Kohti elinikäisen oppimisen eurooppalaista tutkintojen viitekehystä”] Towards a European Qualifications Framework for Lifelong Learning
   (1). Asiasta on keskusteltu Budapestissa helmikuussa 2006 järjestetyssä konferenssissa, ja sitä ovat työstäneet komissiota avustaneet asiantuntija- ja konsulttiryhmät. Nyt tehty ehdotus, ja varsinkin eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen (EQF:n) kuvaus, on laadittu edellä mainituista lähtökohdista.

| 2.9 | Kun oli tutkittu sitä, miten erimuotoiset ehdotukset eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamiseksi vaikuttavat, päädyttiin antamaan ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston suositukseksi. |
| --- | --- |

2.9

Kun oli tutkittu sitä, miten erimuotoiset ehdotukset eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamiseksi vaikuttavat, päädyttiin antamaan ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston suositukseksi.

| 2.10 | Euroopan parlamentti antoi syyskuun 2006 lopussa mietinnön eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen luomisesta (2). |
| --- | --- |

2.10

Euroopan parlamentti antoi syyskuun 2006 lopussa mietinnön eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen luomisesta (2).

3.   Ehdotuksen pääsisältö

| 3.1 | Ehdotus suositukseksi sisältää viitekehyksen, jonka avulla jäsenvaltioiden tutkintojärjestelmien tutkintotasoja voidaan vertailla keskenään. Viitekehys perustuu kahdeksaan viitetasoon, joita kuvataan oppimisen tuloksilla. Se kattaa yleissivistävän ja aikuiskoulutuksen sekä ammatillisen ja korkea-asteen koulutuksen. Ehdotukseen sisältyy suositusteksti, joukko määritelmiä ja kaksi liitettä. Toisessa liitteessä kuvataan EQF:n tasoja ja toisessa esitetään koulutuksen laadunvarmistusperiaatteet. |
| --- | --- |

3.1

Ehdotus suositukseksi sisältää viitekehyksen, jonka avulla jäsenvaltioiden tutkintojärjestelmien tutkintotasoja voidaan vertailla keskenään. Viitekehys perustuu kahdeksaan viitetasoon, joita kuvataan oppimisen tuloksilla. Se kattaa yleissivistävän ja aikuiskoulutuksen sekä ammatillisen ja korkea-asteen koulutuksen. Ehdotukseen sisältyy suositusteksti, joukko määritelmiä ja kaksi liitettä. Toisessa liitteessä kuvataan EQF:n tasoja ja toisessa esitetään koulutuksen laadunvarmistusperiaatteet.

| 3.2 | Euroopan parlamentti ja neuvosto suosittavat, että jäsenvaltiot






  — | käyttävät eurooppalaista tutkintojen viitekehystä viitekohtana vertailleessaan eri ja arkioppimisen tutkintojärjestelmien tutkintotasoja |
| --- | --- | --- |

3.2

Euroopan parlamentti ja neuvosto suosittavat, että jäsenvaltiot

—

käyttävät eurooppalaista tutkintojen viitekehystä viitekohtana vertailleessaan eri ja arkioppimisen tutkintojärjestelmien tutkintotasoja

| — | vahvistavat vuoteen 2009 mennessä yhteydet tutkintojärjestelmänsä ja eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen välillä sekä laativat omat kansalliset tutkintojen viitekehyksensä |
| --- | --- |

—

vahvistavat vuoteen 2009 mennessä yhteydet tutkintojärjestelmänsä ja eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen välillä sekä laativat omat kansalliset tutkintojen viitekehyksensä

| — | varmistavat, että vuoteen 2011 mennessä kaikissa uusissa tutkinnoissa ja Europass-asiakirjoissa on viittaus asianmukaiseen eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen tasoon |
| --- | --- |

—

varmistavat, että vuoteen 2011 mennessä kaikissa uusissa tutkinnoissa ja Europass-asiakirjoissa on viittaus asianmukaiseen eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen tasoon

| — | noudattavat tutkintojen kuvauksessa ja määrittelyssä oppimistuloksiin perustuvaa lähestymistapaa |
| --- | --- |

—

noudattavat tutkintojen kuvauksessa ja määrittelyssä oppimistuloksiin perustuvaa lähestymistapaa

| — | edistävät epävirallisen ja arkioppimisen validointia |
| --- | --- |

—

edistävät epävirallisen ja arkioppimisen validointia

| — | nimeävät kansallisen keskuksen tukemaan ja koordinoimaan kansallisen tutkintojärjestelmän ja eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen välisiä suhteita. Keskuksen tehtäviin kuuluu






  — | tutkintojärjestelmän ja viitekehyksen tasojen yhdistäminen |
| --- | --- | --- |

—

nimeävät kansallisen keskuksen tukemaan ja koordinoimaan kansallisen tutkintojärjestelmän ja eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen välisiä suhteita. Keskuksen tehtäviin kuuluu

—

tutkintojärjestelmän ja viitekehyksen tasojen yhdistäminen

| — | laadunvarmistusperiaatteiden kehittäminen ja soveltaminen |
| --- | --- |

—

laadunvarmistusperiaatteiden kehittäminen ja soveltaminen

| — | sen varmistaminen, että menetelmät kansallisten tutkintotasojen yhdistämiseksi eurooppalaiseen tutkintojen viitekehykseen ovat avoimia |
| --- | --- |

—

sen varmistaminen, että menetelmät kansallisten tutkintotasojen yhdistämiseksi eurooppalaiseen tutkintojen viitekehykseen ovat avoimia

| — | sidosryhmien opastaminen ja niiden mukanaolon varmistaminen. |
| --- | --- |

—

sidosryhmien opastaminen ja niiden mukanaolon varmistaminen.

| 3.3 | Euroopan parlamentti ja neuvosto kannattavat komission aikomusta






  — | tukea valtioita ja kansainvälisiä ammattialajärjestöjä EQF:n viitetasojen ja periaatteiden soveltamisessa |
| --- | --- | --- |

3.3

Euroopan parlamentti ja neuvosto kannattavat komission aikomusta

—

tukea valtioita ja kansainvälisiä ammattialajärjestöjä EQF:n viitetasojen ja periaatteiden soveltamisessa

| — | perustaa neuvoa-antava ryhmä seuraamaan, koordinoimaan ja lujittamaan tutkintojärjestelmien ja EQF:n välisten yhteyksien vahvistamisprosessin laatua ja johdonmukaisuutta |
| --- | --- |

—

perustaa neuvoa-antava ryhmä seuraamaan, koordinoimaan ja lujittamaan tutkintojärjestelmien ja EQF:n välisten yhteyksien vahvistamisprosessin laatua ja johdonmukaisuutta

| — | seurata toteutettavia toimia ja antaa viiden vuoden kuluttua sen hyväksymisestä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus saaduista kokemuksista ja vaikutuksista. |
| --- | --- |

—

seurata toteutettavia toimia ja antaa viiden vuoden kuluttua sen hyväksymisestä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus saaduista kokemuksista ja vaikutuksista.

| 3.4 | Liitteessä I kuvataan viitetasoja ja määritellään ne yksittäisten oppimistulosten mukaan. Viitetasot perustuvat siihen, mitä henkilö tietää, ymmärtää ja pystyy tekemään. Tieto-, taito- ja pätevyystasoja kuvataan näiden osatekijöiden perusteella. |
| --- | --- |

3.4

Liitteessä I kuvataan viitetasoja ja määritellään ne yksittäisten oppimistulosten mukaan. Viitetasot perustuvat siihen, mitä henkilö tietää, ymmärtää ja pystyy tekemään. Tieto-, taito- ja pätevyystasoja kuvataan näiden osatekijöiden perusteella.

4.   Yleistä

| 4.1 | Komitea suhtautuu myönteisesti tarkasteltavana olevaan ehdotukseen suositukseksi lukuun ottamatta huomioita, joita se esittää käsillä olevassa lausunnossaan. Komitea katsoo, että tutkintojen ja ammattipätevyyden asianmukainen avoimuus edistää unionin sisällä tapahtuvaa liikkuvuutta sekä mahdollistaa säännönmukaisen ja yleisen pääsyn eurooppalaisille työmarkkinoille, koska tietyssä jäsenvaltiossa hankitut todistukset voidaan tunnustaa ja niitä voidaan hyödyntää toisessa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

4.1

Komitea suhtautuu myönteisesti tarkasteltavana olevaan ehdotukseen suositukseksi lukuun ottamatta huomioita, joita se esittää käsillä olevassa lausunnossaan. Komitea katsoo, että tutkintojen ja ammattipätevyyden asianmukainen avoimuus edistää unionin sisällä tapahtuvaa liikkuvuutta sekä mahdollistaa säännönmukaisen ja yleisen pääsyn eurooppalaisille työmarkkinoille, koska tietyssä jäsenvaltiossa hankitut todistukset voidaan tunnustaa ja niitä voidaan hyödyntää toisessa jäsenvaltiossa.

| 4.2 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on antanut lausunnon (3) aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi ammattipätevyyden tunnustamisesta” (4). Lausunnon päätelmissä komitea ilmaisi kannattavansa yhteistä foorumia, joka kattaisi kaikkien tutkintojen tunnustamisen, ts. korkeakoulututkinnot, perus- ja ammattitutkinnot sekä epävirallisen ja arkioppimisen avulla suoritetut tutkinnot. Komitea katsoo, että eurooppalainen tutkintojen viitekehys on merkittävä askel kohti tutkintojen tunnustamista ja avoimuutta. |
| --- | --- |

4.2

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on antanut lausunnon (3) aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi ammattipätevyyden tunnustamisesta” (4). Lausunnon päätelmissä komitea ilmaisi kannattavansa yhteistä foorumia, joka kattaisi kaikkien tutkintojen tunnustamisen, ts. korkeakoulututkinnot, perus- ja ammattitutkinnot sekä epävirallisen ja arkioppimisen avulla suoritetut tutkinnot. Komitea katsoo, että eurooppalainen tutkintojen viitekehys on merkittävä askel kohti tutkintojen tunnustamista ja avoimuutta.

| 4.3 | Koska eurooppalainen tutkintojen viitekehys perustuu oppimistuloksiin, sen olisi omalta osaltaan parannettava työmarkkinoiden tarpeiden ja koulutustarjonnan keskinäistä vastaavuutta. Se helpottaa myös epävirallisen ja arkioppimisen validointia sekä edistää samalla tutkintojen siirtoa maasta ja koulutusjärjestelmästä toiseen. Kaikki nämä arvot ovat ETSK:n mielestä aloitteen tärkein anti viitetasojen työllisyysvaikutusten lisäksi. |
| --- | --- |

4.3

Koska eurooppalainen tutkintojen viitekehys perustuu oppimistuloksiin, sen olisi omalta osaltaan parannettava työmarkkinoiden tarpeiden ja koulutustarjonnan keskinäistä vastaavuutta. Se helpottaa myös epävirallisen ja arkioppimisen validointia sekä edistää samalla tutkintojen siirtoa maasta ja koulutusjärjestelmästä toiseen. Kaikki nämä arvot ovat ETSK:n mielestä aloitteen tärkein anti viitetasojen työllisyysvaikutusten lisäksi.

| 4.4 | Eurooppalaisessa tutkintojen viitekehyksessä on huomioitava yksilölliset oppimistarpeet: tietojen validointi, taidot, taitojen sosiaalinen integrointi, työllistyminen sekä henkilöresurssien kehittäminen ja hyödyntäminen. Eurooppalaisten työntekijöiden epävirallisen ja arkioppisen validointi on asetettava yhdeksi eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen tärkeimmistä tavoitteista. |
| --- | --- |

4.4

Eurooppalaisessa tutkintojen viitekehyksessä on huomioitava yksilölliset oppimistarpeet: tietojen validointi, taidot, taitojen sosiaalinen integrointi, työllistyminen sekä henkilöresurssien kehittäminen ja hyödyntäminen. Eurooppalaisten työntekijöiden epävirallisen ja arkioppisen validointi on asetettava yhdeksi eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen tärkeimmistä tavoitteista.

| 4.5 | Komitea katsoo, että eurooppalainen tutkintojen viitekehys selkiyttää eurooppalaisia koulutusjärjestelmiä ja tuo ne ylipäätään aiempaa paremmin kansalaisten ulottuville. Euroopan unionin työntekijöillä ja heidän mahdollisilla työnantajillaan on oltava viitekehys, jonka avulla voidaan vertailla kansalaisen yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa suorittamia tutkintoja muiden jäsenmaiden viitetutkintoihin henkilön halutessa muuttaa maihin työskentelytarkoituksessa. Komitea pitää myönteisenä sitä, että ehdotus silottaa entisestään tietä liikkumiselle valtiosta toiseen. Eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen olisi kehitettävä koulutusjärjestelmien välisiä yhteyksiä sekä helpotettava yleissivistävän, ammatillisen ja korkea-asteen koulutuksen suorittaneiden henkilöiden liikkuvuutta. |
| --- | --- |

4.5

Komitea katsoo, että eurooppalainen tutkintojen viitekehys selkiyttää eurooppalaisia koulutusjärjestelmiä ja tuo ne ylipäätään aiempaa paremmin kansalaisten ulottuville. Euroopan unionin työntekijöillä ja heidän mahdollisilla työnantajillaan on oltava viitekehys, jonka avulla voidaan vertailla kansalaisen yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa suorittamia tutkintoja muiden jäsenmaiden viitetutkintoihin henkilön halutessa muuttaa maihin työskentelytarkoituksessa. Komitea pitää myönteisenä sitä, että ehdotus silottaa entisestään tietä liikkumiselle valtiosta toiseen. Eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen olisi kehitettävä koulutusjärjestelmien välisiä yhteyksiä sekä helpotettava yleissivistävän, ammatillisen ja korkea-asteen koulutuksen suorittaneiden henkilöiden liikkuvuutta.

| 4.6 | Kun asiaa tarkastellaan komission suositusehdotuksesta tekemän vaikutusarvioinnin (5) valossa, komitea ymmärtää eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen säädöstyypin valinnan ja myöntää jäsenvaltioiden olevan koulutuspoliittisissa ja liikkuvuutta koskevissa asioissa enemmän tai vähemmän suositusten kannalla. Komitea katsoo kuitenkin, että koska suositus ei ole sitova eikä siis oikeudellisesti velvoittava, sen soveltamisaika saattaa jäädä lyhyeksi, eikä sillä keskipitkällä aikavälillä päästä toivottuun tavoitteeseen, varsinkaan, jos viitteeksi on määrä ottaa oletettu kunkin jäsenvaltion kansallinen tutkintojen viitekehys (National Qualifications Framework, NQF). |
| --- | --- |

4.6

Kun asiaa tarkastellaan komission suositusehdotuksesta tekemän vaikutusarvioinnin (5) valossa, komitea ymmärtää eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen säädöstyypin valinnan ja myöntää jäsenvaltioiden olevan koulutuspoliittisissa ja liikkuvuutta koskevissa asioissa enemmän tai vähemmän suositusten kannalla. Komitea katsoo kuitenkin, että koska suositus ei ole sitova eikä siis oikeudellisesti velvoittava, sen soveltamisaika saattaa jäädä lyhyeksi, eikä sillä keskipitkällä aikavälillä päästä toivottuun tavoitteeseen, varsinkaan, jos viitteeksi on määrä ottaa oletettu kunkin jäsenvaltion kansallinen tutkintojen viitekehys (National Qualifications Framework, NQF).

| 4.7 | Mahdollinen skenaario on entistäkin monitahoisempi, kuten Budapestissa helmikuussa 2006 pidetyn konferenssin tulokset osoittavat: viisi unionimaata on jo laatinut kansallisen tutkintojen viitekehyksen ja muissa maissa niiden laadinta on joko käynnissä tai ne ovat joko ilmaisseet aikovansa laatia viitekehyksen tai suhtautuvansa sen laadintaan myönteisesti tai eivät aio laatia maalleen kansallista tutkintojen viitekehystä. |
| --- | --- |

4.7

Mahdollinen skenaario on entistäkin monitahoisempi, kuten Budapestissa helmikuussa 2006 pidetyn konferenssin tulokset osoittavat: viisi unionimaata on jo laatinut kansallisen tutkintojen viitekehyksen ja muissa maissa niiden laadinta on joko käynnissä tai ne ovat joko ilmaisseet aikovansa laatia viitekehyksen tai suhtautuvansa sen laadintaan myönteisesti tai eivät aio laatia maalleen kansallista tutkintojen viitekehystä.

| 4.8 | Tästä lähtökohdasta käsin on odotettavissa, että hankkeen toteuttaminen saattaa olla hyvin vaikeaa ja että ilman kansallista tutkintojen viitekehystä eurooppalainen tutkintojen viitekehys jää sisällöttömäksi, sillä kuten komissio asiakirjassaan ”Towards a European Qualifications Framework for Lifelong Learning” (6) aivan oikein toteaa, ”EQF:n kannalta paras lähestymistapa olisi, että kukin maa ottaisi käyttöön kansallisen tutkintojen viitekehyksen ja yhdistäisi sen eurooppalaiseen tutkintojen viitekehykseen”. |
| --- | --- |

4.8

Tästä lähtökohdasta käsin on odotettavissa, että hankkeen toteuttaminen saattaa olla hyvin vaikeaa ja että ilman kansallista tutkintojen viitekehystä eurooppalainen tutkintojen viitekehys jää sisällöttömäksi, sillä kuten komissio asiakirjassaan ”Towards a European Qualifications Framework for Lifelong Learning” (6) aivan oikein toteaa, ”EQF:n kannalta paras lähestymistapa olisi, että kukin maa ottaisi käyttöön kansallisen tutkintojen viitekehyksen ja yhdistäisi sen eurooppalaiseen tutkintojen viitekehykseen”.

| 4.9 | Komitea katsoo, että eri maiden ja koulutusalojen virallisen, epävirallisen ja arkioppimisen tuloksena suoritettujen erimuotoisten tutkintojen todellinen validointi ja tunnustaminen on asetettava etusijaan sekä lisättävä samalla avoimuutta ja tehostettava laadunvarmistusta. Komitea yhtyy näin kirjaimellisesti neuvoston 27. kesäkuuta 2002 antamaan päätöslauselmaan elinikäisestä oppimisesta (7). Komitea muistuttaa, että päätöslauselmassa neuvosto kehottaa komissiota laatimaan viitekehyksen korkeakoulu- ja ammattitutkintojen tunnustamiseksi. Komitea painottaa uudessa argumentoinnissaan, ettei eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen kahdeksan viitetason määrittelemistä voida jättää prosessin loppuvaiheeseen eikä jäsenvaltioiden vapaaehtoisesti päätettäväksi suosituksen muodossa annettavalla säädöksellä. |
| --- | --- |

4.9

Komitea katsoo, että eri maiden ja koulutusalojen virallisen, epävirallisen ja arkioppimisen tuloksena suoritettujen erimuotoisten tutkintojen todellinen validointi ja tunnustaminen on asetettava etusijaan sekä lisättävä samalla avoimuutta ja tehostettava laadunvarmistusta. Komitea yhtyy näin kirjaimellisesti neuvoston 27. kesäkuuta 2002 antamaan päätöslauselmaan elinikäisestä oppimisesta (7). Komitea muistuttaa, että päätöslauselmassa neuvosto kehottaa komissiota laatimaan viitekehyksen korkeakoulu- ja ammattitutkintojen tunnustamiseksi. Komitea painottaa uudessa argumentoinnissaan, ettei eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen kahdeksan viitetason määrittelemistä voida jättää prosessin loppuvaiheeseen eikä jäsenvaltioiden vapaaehtoisesti päätettäväksi suosituksen muodossa annettavalla säädöksellä.

| 4.10 | ETSK:n mielestä komission on selvitettävä, mitä tapahtuisi, jos yksi tai useampi jäsenvaltio eivät laadi kansallista tutkintojen viitekehystä tai eivät liitä sitä eurooppalaiseen viitekehykseen. Komitean mielestä komission onkin aiheellista tutkia tällaista tulevaisuudennäkymää ja etsiä siihen mahdollisia ratkaisuja, jottei vastaisuudessa kävisi niin, ettei odottamattomiin tilanteisiin kyetä reagoimaan. Lopullisessa asiakirjassa jäsenvaltioita on kannustettava hyväksymään väline. |
| --- | --- |

4.10

ETSK:n mielestä komission on selvitettävä, mitä tapahtuisi, jos yksi tai useampi jäsenvaltio eivät laadi kansallista tutkintojen viitekehystä tai eivät liitä sitä eurooppalaiseen viitekehykseen. Komitean mielestä komission onkin aiheellista tutkia tällaista tulevaisuudennäkymää ja etsiä siihen mahdollisia ratkaisuja, jottei vastaisuudessa kävisi niin, ettei odottamattomiin tilanteisiin kyetä reagoimaan. Lopullisessa asiakirjassa jäsenvaltioita on kannustettava hyväksymään väline.

| 4.11 | ETSK ei pyri luomaan Euroopan unioniin yhdenmukaista koulutusjärjestelmää eikä sanelemaan jäsenvaltioille, millaisia tutkintoja niiden oppilaitoksissa on suoritettava. Komitea välittää vain viestin, että asteittaisten pyrkimysten eri jäsenvaltioissa suoritettavien tutkintojen avoimuuteen, tunnustamiseen ja siirrettävyyteen on oltava vakaita. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi jäsenvaltioissa on myös oltava kehittyneitä laadunvarmistusmekanismeja, etenkin todistuksia antavia tahoja. Ilman kyseisiä toimintapuitteita opiskelijoiden ja harjoittelijoiden liikkuvuus ei ole mielekästä, ja viitekehyksen puute vaikeuttaa työntekijöiden liikkuvuutta.
  Kansallista tutkintojen viitekehystä koskevat päätökset olisi tehtävä valtakunnallisella ja aluetasolla yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa. Työmarkkinaosapuolten olisi yhdessä vastuuviranomaisten kanssa määriteltävä ja pantava täytäntöön periaatteet, säännöt ja tavoitteet, joita kansallisen tutkintojen viitekehyksen laadinnassa noudatetaan. Myös asiaa sivuavien kansalaisjärjestöjen rooli on otettava huomioon. |
| --- | --- |

4.11

ETSK ei pyri luomaan Euroopan unioniin yhdenmukaista koulutusjärjestelmää eikä sanelemaan jäsenvaltioille, millaisia tutkintoja niiden oppilaitoksissa on suoritettava. Komitea välittää vain viestin, että asteittaisten pyrkimysten eri jäsenvaltioissa suoritettavien tutkintojen avoimuuteen, tunnustamiseen ja siirrettävyyteen on oltava vakaita. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi jäsenvaltioissa on myös oltava kehittyneitä laadunvarmistusmekanismeja, etenkin todistuksia antavia tahoja. Ilman kyseisiä toimintapuitteita opiskelijoiden ja harjoittelijoiden liikkuvuus ei ole mielekästä, ja viitekehyksen puute vaikeuttaa työntekijöiden liikkuvuutta.

Kansallista tutkintojen viitekehystä koskevat päätökset olisi tehtävä valtakunnallisella ja aluetasolla yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa. Työmarkkinaosapuolten olisi yhdessä vastuuviranomaisten kanssa määriteltävä ja pantava täytäntöön periaatteet, säännöt ja tavoitteet, joita kansallisen tutkintojen viitekehyksen laadinnassa noudatetaan. Myös asiaa sivuavien kansalaisjärjestöjen rooli on otettava huomioon.

| 4.12 | Suositusehdotuksen mukaan eurooppalaista tutkintojen viitekehystä varten on tarkoitus perustaa neuvoa-antava ryhmä seuraamaan, koordinoimaan ja lujittamaan tutkintojärjestelmien ja EQF:n välisten yhteyksien vahvistamisprosessin laatua ja johdonmukaisuutta. Komitea katsoo, että kun otetaan huomioon ryhmään ehdotettujen jäsenten ammattipätevyys, ryhmän tehtävänä olisi oltava myös kansallisten tasojen ja viitekehyksen välisten yhteyksien validointi, ennen kuin tasojen väliset yhteydet vahvistetaan, jotta kansallisten järjestelmien ja eurooppalaisen viitekehyksen välisiä yhteyksiä vahvistettaessa noudatetaan varmasti yhtenäisiä kriteerejä. |
| --- | --- |

4.12

Suositusehdotuksen mukaan eurooppalaista tutkintojen viitekehystä varten on tarkoitus perustaa neuvoa-antava ryhmä seuraamaan, koordinoimaan ja lujittamaan tutkintojärjestelmien ja EQF:n välisten yhteyksien vahvistamisprosessin laatua ja johdonmukaisuutta. Komitea katsoo, että kun otetaan huomioon ryhmään ehdotettujen jäsenten ammattipätevyys, ryhmän tehtävänä olisi oltava myös kansallisten tasojen ja viitekehyksen välisten yhteyksien validointi, ennen kuin tasojen väliset yhteydet vahvistetaan, jotta kansallisten järjestelmien ja eurooppalaisen viitekehyksen välisiä yhteyksiä vahvistettaessa noudatetaan varmasti yhtenäisiä kriteerejä.

5.   Erityistä

| 5.1 | Suositusehdotuksen suomenkielisen toisinnon sivulla 11 viitataan Euroopan unionin kaikkiin 25 jäsenvaltioon. Viittausta on muutettava ja sisällytettävä siihen viimeisimmän laajentumisen jälkeen unioniin kuuluvat kaikki 27 jäsenvaltiota. |
| --- | --- |

5.1

Suositusehdotuksen suomenkielisen toisinnon sivulla 11 viitataan Euroopan unionin kaikkiin 25 jäsenvaltioon. Viittausta on muutettava ja sisällytettävä siihen viimeisimmän laajentumisen jälkeen unioniin kuuluvat kaikki 27 jäsenvaltiota.

| 5.2 | Komitea katsoo, että suosituksessa jäsenvaltioille asetetut määräajat, etenkin suosituksessa n:o 2 tarkoitettu määräaika, on liian aikainen, kun otetaan huomioon eri valtioiden kansallisten tutkintojen viitekehysten nykytila. Komitea tulkitsee määräajan pikemminkin toiveenomaiseksi, mutta huomauttaa, että todellisuus antaa viitteitä siitä, että määräaika tulee olemaan pidempi. |
| --- | --- |

5.2

Komitea katsoo, että suosituksessa jäsenvaltioille asetetut määräajat, etenkin suosituksessa n:o 2 tarkoitettu määräaika, on liian aikainen, kun otetaan huomioon eri valtioiden kansallisten tutkintojen viitekehysten nykytila. Komitea tulkitsee määräajan pikemminkin toiveenomaiseksi, mutta huomauttaa, että todellisuus antaa viitteitä siitä, että määräaika tulee olemaan pidempi.

| 5.3 | Ehdotetussa suosituksessa jätetään komission tehtäväksi seurata toteutettuja toimenpiteitä, tiedottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle saaduista kokemuksista sekä mahdollisesti tarkistaa suositusta (kohta 3). Komitea katsoo, että komission laatiman kertomuksen vastaanottajiin olisi lisättävä Euroopan talous- ja sosiaalikomitea, jotta tekstissä huomioitaisiin käytännössä EY:n perustamissopimuksen 149 artiklan 4 kohdan ja 150 artiklan 4 kohdan henki. |
| --- | --- |

5.3

Ehdotetussa suosituksessa jätetään komission tehtäväksi seurata toteutettuja toimenpiteitä, tiedottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle saaduista kokemuksista sekä mahdollisesti tarkistaa suositusta (kohta 3). Komitea katsoo, että komission laatiman kertomuksen vastaanottajiin olisi lisättävä Euroopan talous- ja sosiaalikomitea, jotta tekstissä huomioitaisiin käytännössä EY:n perustamissopimuksen 149 artiklan 4 kohdan ja 150 artiklan 4 kohdan henki.

| 5.4 | Ehdotetun suosituksen liitteessä I kuvataan kriteerit, joiden perusteella tasot yhdistetään. Komitean mielestä kuvauksia olisi yksinkertaistettava, jotta ne olisivat helppotajuisempia, selkeämpiä ja konkreettisempia, ja niissä käytettävän kielen olisi oltava vähemmän akateemista ja lähempänä ammattikoulutusta. Kuvausliitettä voitaisiin täydentää selittävällä liitteellä, jossa tutkinnot sijoitettaisiin tasoihin. Tämä helpottaisi tutkintojen myöhempää vertailua siirrettäessä niitä jäsenvaltiosta toiseen. |
| --- | --- |

5.4

Ehdotetun suosituksen liitteessä I kuvataan kriteerit, joiden perusteella tasot yhdistetään. Komitean mielestä kuvauksia olisi yksinkertaistettava, jotta ne olisivat helppotajuisempia, selkeämpiä ja konkreettisempia, ja niissä käytettävän kielen olisi oltava vähemmän akateemista ja lähempänä ammattikoulutusta. Kuvausliitettä voitaisiin täydentää selittävällä liitteellä, jossa tutkinnot sijoitettaisiin tasoihin. Tämä helpottaisi tutkintojen myöhempää vertailua siirrettäessä niitä jäsenvaltiosta toiseen.

| 5.5 | Selkeä määrittely helpottaa tarkasteltavassa asiakirjassa käytettyjen termien merkityksen ymmärtämistä. Komitea katsoo, että eräät asiakirjassa ”Towards a European Qualifications Framework for Lifelong Learning” (8) annetuista määritelmistä ovat selkeämpiä kuin tarkasteltavana olevan suositusehdotuksen määritelmät. Komitea ehdottaa esimerkiksi, että pätevyyden määritelmä muutettaisiin edellä mainitun [englanninkielisen] asiakirjan sivulla 47 käytetyksi määritelmäksi. |
| --- | --- |

5.5

Selkeä määrittely helpottaa tarkasteltavassa asiakirjassa käytettyjen termien merkityksen ymmärtämistä. Komitea katsoo, että eräät asiakirjassa ”Towards a European Qualifications Framework for Lifelong Learning” (8) annetuista määritelmistä ovat selkeämpiä kuin tarkasteltavana olevan suositusehdotuksen määritelmät. Komitea ehdottaa esimerkiksi, että pätevyyden määritelmä muutettaisiin edellä mainitun [englanninkielisen] asiakirjan sivulla 47 käytetyksi määritelmäksi.

| 5.6 | Komitea on komission kanssa yhtä mieltä eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen kolmen korkeimman tason (alemman ja ylemmän korkeakoulututkinnon sekä tohtorintutkinnon) vastaavuudesta Bolognan prosessin mukaisen korkeakoulututkintojen viitekehyksen kanssa. Näillä koulutustasoilla hankitut tiedot, taidot ja pätevyys on luokiteltava saadun yliopistokoulutuksen mukaan. |
| --- | --- |

5.6

Komitea on komission kanssa yhtä mieltä eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen kolmen korkeimman tason (alemman ja ylemmän korkeakoulututkinnon sekä tohtorintutkinnon) vastaavuudesta Bolognan prosessin mukaisen korkeakoulututkintojen viitekehyksen kanssa. Näillä koulutustasoilla hankitut tiedot, taidot ja pätevyys on luokiteltava saadun yliopistokoulutuksen mukaan.

| 5.7 | Komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että jäsenvaltioiden kaikilla koulutustasoilla on edelleen aiheellista käyttää laatukriteereitä. Komitea on useaan otteeseen ilmaissut tämänsuuntaisen kantansa sekä lausunnossaan aiheesta ”Ehdotus neuvoston suositukseksi eurooppalaisesta yhteistyöstä korkeakouluopetuksen laadun arvioinnissa” (9) että lausunnossaan ”Ehdotus: neuvoston ja Euroopan parlamentin suositus eurooppalaisen yhteistyön jatkamisesta korkea-asteen koulutuksen laadun varmistamisessa” (10). Viimeksi mainitussa lausunnossa komitea toteaa seuraavaa: ”Vaatimus korkeatasoisesta opetuksesta ja koulutuksesta on keskeinen seikka, mikäli halutaan saavuttaa Lissabonin strategiassa vahvistetut tavoitteet.” |
| --- | --- |

5.7

Komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että jäsenvaltioiden kaikilla koulutustasoilla on edelleen aiheellista käyttää laatukriteereitä. Komitea on useaan otteeseen ilmaissut tämänsuuntaisen kantansa sekä lausunnossaan aiheesta ”Ehdotus neuvoston suositukseksi eurooppalaisesta yhteistyöstä korkeakouluopetuksen laadun arvioinnissa” (9) että lausunnossaan ”Ehdotus: neuvoston ja Euroopan parlamentin suositus eurooppalaisen yhteistyön jatkamisesta korkea-asteen koulutuksen laadun varmistamisessa” (10). Viimeksi mainitussa lausunnossa komitea toteaa seuraavaa: ”Vaatimus korkeatasoisesta opetuksesta ja koulutuksesta on keskeinen seikka, mikäli halutaan saavuttaa Lissabonin strategiassa vahvistetut tavoitteet.”

| 5.8 | Komitea on komission kanssa yhtä mieltä ehdotetun suosituksen liitteen II sisällöstä. Komitea katsoo kuitenkin, että liitteen II otsikkona olisi oltava ”Koulutuksen laadun jatkuvaa parantamista koskevat periaatteet”, ja liitteen teksti olisi mukautettava vastaamaan kyseistä otsikkoa. Näin liite vastaisi koulutusalan nykyisiä suuntauksia. |
| --- | --- |

5.8

Komitea on komission kanssa yhtä mieltä ehdotetun suosituksen liitteen II sisällöstä. Komitea katsoo kuitenkin, että liitteen II otsikkona olisi oltava ”Koulutuksen laadun jatkuvaa parantamista koskevat periaatteet”, ja liitteen teksti olisi mukautettava vastaamaan kyseistä otsikkoa. Näin liite vastaisi koulutusalan nykyisiä suuntauksia.

| 5.9 | Komitea suosittaa, että jäsenvaltiot, niiden oppilaitokset ja työmarkkinaosapuolet noudattaisivat työskentelyssään Euroopan laadunhallintajärjestön EFQM:n mallia. Oppilaitokset voisivat ottaa jatkuvan laadunparantamisprosessin lähtökohdaksi tämän Euroopan unionin puoltaman akkreditoidun mallin. |
| --- | --- |

5.9

Komitea suosittaa, että jäsenvaltiot, niiden oppilaitokset ja työmarkkinaosapuolet noudattaisivat työskentelyssään Euroopan laadunhallintajärjestön EFQM:n mallia. Oppilaitokset voisivat ottaa jatkuvan laadunparantamisprosessin lähtökohdaksi tämän Euroopan unionin puoltaman akkreditoidun mallin.

Bryssel 30. toukokuuta 2007.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  SEC(2005) 957 [saatavilla ainoastaan englanninkielisenä].

1

(2)  A6-0248/2006, esittelijä Thomas Mann.

2

(3)  Ks. ETSK:n 18. syyskuuta 2002 antama lausunto aiheesta ”Ammattipätevyyden tunnustaminen”, esittelijä Ernst Ehnmark, EUVL C 61, 14.3.2003.

3

(4)  COM(2002) 119 final.

4

(5)  KOM(2006) 479 lopullinen.

5

(6)  SEC(2005) 957.

6

(7)  EYVL C 163, 9.7.2002, s. 1.

7

(8)  SEC(2005) 957.

8

(9)  ETSK:n 29. lokakuuta 1997 antama lausunto aiheesta ”Eurooppalainen yhteistyö korkeakouluopetuksen laadun arvioinnissa”, esittelijä José Isaías Rodríguez García-Caro, EYVL C 19, 21.1.1998.

9

(10)  ETSK:n 6. huhtikuuta 2005 antama lausunto aiheesta ”Korkea-asteen koulutuksen laadun varmistaminen”, esittelijä: Mário Soares, EUVL C 255, 14.10.2005.

10

---

| 27.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 175/78 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 175/78

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle EU:n strategia jäsenvaltioiden tukemiseksi alkoholiin liittyvien haittojen vähentämisessä”

KOM(2006) 625 lopullinen

(2007/C 175/19)

Komissio päätti 24. lokakuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 2. toukokuuta 2007. Esittelijä oli Jillian van Turnhout ja apulaisesittelijä Thomas Janson.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 30.-31. toukokuuta 2007 pitämässään 436. täysistunnossa (toukokuun 30. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 96 ääntä puolesta ja 14 vastaan 6:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Tiivistelmä

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon ”EU:n strategia jäsenvaltioiden tukemiseksi alkoholiin liittyvien haittojen vähentämisessä”. ETSK pahoittelee kuitenkin sitä, että tiedonannossa ei suinkaan esitetä ”kokonaisvaltaista strategiaa”, jollaisen neuvosto kehotti laatimaan 5. kesäkuuta 2001 antamissaan päätelmissä. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon ”EU:n strategia jäsenvaltioiden tukemiseksi alkoholiin liittyvien haittojen vähentämisessä”. ETSK pahoittelee kuitenkin sitä, että tiedonannossa ei suinkaan esitetä ”kokonaisvaltaista strategiaa”, jollaisen neuvosto kehotti laatimaan 5. kesäkuuta 2001 antamissaan päätelmissä.

| 1.2 | Lausunnossa tarkastellaan alkoholiin liittyvien haittojen vähentämistä kansanterveydellisenä ongelmana: haitallinen ja vaarallinen (harmful and hazardous) alkoholinkulutus sekä alaikäisten alkoholinkäyttö lisäävät alkoholiin liittyviä haittoja. |
| --- | --- |

1.2

Lausunnossa tarkastellaan alkoholiin liittyvien haittojen vähentämistä kansanterveydellisenä ongelmana: haitallinen ja vaarallinen (harmful and hazardous) alkoholinkulutus sekä alaikäisten alkoholinkäyttö lisäävät alkoholiin liittyviä haittoja.

| 1.3 | ETSK olisi odottanut, että komissio olisi tarkastellut kokonaisvaltaisemmin ja avoimemmin kaikkia vaikutustenarvioinnissa kartoitettuja aiheen kannalta merkityksellisiä EU:n toimintalohkoja sekä vaikeuksia, joita EU:n markkinasäännöt ovat aiheuttaneet eräille jäsenvaltioille niiden pyrkiessä jatkamaan laadukkaiden kansanterveydellisten alkoholipoliittisten toimien toteuttamista. |
| --- | --- |

1.3

ETSK olisi odottanut, että komissio olisi tarkastellut kokonaisvaltaisemmin ja avoimemmin kaikkia vaikutustenarvioinnissa kartoitettuja aiheen kannalta merkityksellisiä EU:n toimintalohkoja sekä vaikeuksia, joita EU:n markkinasäännöt ovat aiheuttaneet eräille jäsenvaltioille niiden pyrkiessä jatkamaan laadukkaiden kansanterveydellisten alkoholipoliittisten toimien toteuttamista.

| 1.4 | ETSK kehottaa komissiota kunnioittamaan perussopimusten mukaisia velvoitteitaan ja osoittamaan lujaa johtajuutta tukemalla jäsenvaltioita aktiivisesti niiden pyrkimyksissä turvata terveydensuojelun korkea taso vähentämällä alkoholiin liittyviä haittoja. Komission olisi myös varmistettava, että yhteisön toimet täydentävät jäsenvaltioiden toimia. |
| --- | --- |

1.4

ETSK kehottaa komissiota kunnioittamaan perussopimusten mukaisia velvoitteitaan ja osoittamaan lujaa johtajuutta tukemalla jäsenvaltioita aktiivisesti niiden pyrkimyksissä turvata terveydensuojelun korkea taso vähentämällä alkoholiin liittyviä haittoja. Komission olisi myös varmistettava, että yhteisön toimet täydentävät jäsenvaltioiden toimia.

| 1.5 | ETSK toteaa, että kulttuuritavat ovat erilaisia eri puolilla Eurooppaa. Nämä erot tulisi ottaa huomioon ehdotetuissa aloitteissa ja toimissa. |
| --- | --- |

1.5

ETSK toteaa, että kulttuuritavat ovat erilaisia eri puolilla Eurooppaa. Nämä erot tulisi ottaa huomioon ehdotetuissa aloitteissa ja toimissa.

| 1.6 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että ryhdytään kehittämään yhteistä tietopohjaa tiedonkeruussa käytettävine standardimääritelmineen. Näin saadaan aikaan vankka EU:n lisäarvoulottuvuus. ETSK pahoittelee sitä, ettei suurimmalla osalla määritellyistä painopistealoista ole erityisiä päämääriä selkeine mittauskelpoisine tavoitteineen ja aikatauluineen. |
| --- | --- |

1.6

ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että ryhdytään kehittämään yhteistä tietopohjaa tiedonkeruussa käytettävine standardimääritelmineen. Näin saadaan aikaan vankka EU:n lisäarvoulottuvuus. ETSK pahoittelee sitä, ettei suurimmalla osalla määritellyistä painopistealoista ole erityisiä päämääriä selkeine mittauskelpoisine tavoitteineen ja aikatauluineen.

| 1.7 | ETSK pahoittelee, ettei komissio myönnä tiedonannossa, että yksi syy alkoholiin liittyviin lukuisiin haittoihin on se, että alkoholi on liiallisesti käytettynä psykoaktiivi huumaava, myrkyllinen aine ja joillekin riippuvuutta aiheuttava aine. |
| --- | --- |

1.7

ETSK pahoittelee, ettei komissio myönnä tiedonannossa, että yksi syy alkoholiin liittyviin lukuisiin haittoihin on se, että alkoholi on liiallisesti käytettynä psykoaktiivi huumaava, myrkyllinen aine ja joillekin riippuvuutta aiheuttava aine.

| 1.8 | ETSK tukee vakaasti lasten oikeuksia ja katsoo, että lapset tarvitsevat haavoittuvuutensa ja erityistarpeidensa takia nimenomaan heitä koskevia suojatoimenpiteitä ja huolenpitoa, asianmukainen oikeusturva mukaan luettuna. ETSK suosittaa, että strategiassa määritellään lapsiksi kaikki alle 18-vuotiaat henkilöt, lapsen oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

1.8

ETSK tukee vakaasti lasten oikeuksia ja katsoo, että lapset tarvitsevat haavoittuvuutensa ja erityistarpeidensa takia nimenomaan heitä koskevia suojatoimenpiteitä ja huolenpitoa, asianmukainen oikeusturva mukaan luettuna. ETSK suosittaa, että strategiassa määritellään lapsiksi kaikki alle 18-vuotiaat henkilöt, lapsen oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen mukaisesti.

| 1.9 | ETSK kehottaa, että lasten altistumista alkoholituotteille, mainonnalle ja myynninedistämiselle vähennetään ja että tämä otetaan erityiseksi tavoitteeksi tehostettaessa lasten suojelua. |
| --- | --- |

1.9

ETSK kehottaa, että lasten altistumista alkoholituotteille, mainonnalle ja myynninedistämiselle vähennetään ja että tämä otetaan erityiseksi tavoitteeksi tehostettaessa lasten suojelua.

| 1.10 | ETSK kehottaa komissiota puuttumaan alkoholihaittojen taloudellisiin seurauksiin. Kielteiset vaikutukset ovat Lissabonin strategiassa määriteltyjen tavoitteiden vastaisia. Alkoholihaittojen vaikutukset näkyvät työpaikoilla, yhteiskunnassa ja taloudessa. |
| --- | --- |

1.10

ETSK kehottaa komissiota puuttumaan alkoholihaittojen taloudellisiin seurauksiin. Kielteiset vaikutukset ovat Lissabonin strategiassa määriteltyjen tavoitteiden vastaisia. Alkoholihaittojen vaikutukset näkyvät työpaikoilla, yhteiskunnassa ja taloudessa.

| 1.11 | ETSK suhtautuu myönteisesti alkoholi- ja terveysfoorumin perustamiseen ja katsoo, että se saattaa olla kaikkein asianomaisten sidosryhmien välinen hyödyllinen keskusteluareena ja edistää alkoholiin liittyvien haittojen vähentämiseen tähtääviä konkreettisia toimia. ETSK toivoo voivansa osallistua alkoholi- ja terveysfoorumin toimintaan tarkkailijana. |
| --- | --- |

1.11

ETSK suhtautuu myönteisesti alkoholi- ja terveysfoorumin perustamiseen ja katsoo, että se saattaa olla kaikkein asianomaisten sidosryhmien välinen hyödyllinen keskusteluareena ja edistää alkoholiin liittyvien haittojen vähentämiseen tähtääviä konkreettisia toimia. ETSK toivoo voivansa osallistua alkoholi- ja terveysfoorumin toimintaan tarkkailijana.

| 1.12 | ETSK kehottaa sisällyttämään kokonaisvaltaiseen strategiaan alkoholihaittojen vähentämiseksi valistustoimia ja tietoisuutta lisääviä aloitteita. |
| --- | --- |

1.12

ETSK kehottaa sisällyttämään kokonaisvaltaiseen strategiaan alkoholihaittojen vähentämiseksi valistustoimia ja tietoisuutta lisääviä aloitteita.

| 1.13 | ETSK on huolissaan siitä, että alkoholihaittojen vähentämiseen tähtäävien tehokkaiden tutkimuspohjaisten menetelmien ja yhteisön toimintaehdotusten välillä vallitsee häiritsevä epäjohdonmukaisuus. Tiedonannossa mainitaan usein aiottujen toimenpiteiden joukossa valistus ja tiedotus, mutta tutkimuspohjaiset tiedot osoittavat, että kyseiset toimenpiteet ovat jokseenkin tehottomia alkoholiin liittyviä haittoja vähennettäessä. |
| --- | --- |

1.13

ETSK on huolissaan siitä, että alkoholihaittojen vähentämiseen tähtäävien tehokkaiden tutkimuspohjaisten menetelmien ja yhteisön toimintaehdotusten välillä vallitsee häiritsevä epäjohdonmukaisuus. Tiedonannossa mainitaan usein aiottujen toimenpiteiden joukossa valistus ja tiedotus, mutta tutkimuspohjaiset tiedot osoittavat, että kyseiset toimenpiteet ovat jokseenkin tehottomia alkoholiin liittyviä haittoja vähennettäessä.

2.   Taustaa

| 2.1 | Haitalliseen ja vaaralliseen alkoholinkäyttöön liittyviin kansanterveysongelmiin puuttuminen kuuluu Euroopan unionin toimivaltaan ja vastuualueeseen. Perustamissopimuksen (1) 152 artiklan 1 kohdassa määrätään, että ”kaikkien yhteisön politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa varmistetaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu”. Siinä määrätään edelleen, että ”kansallista politiikkaa täydentävä yhteisön toiminta suuntautuu kansanterveyden parantamiseen, ihmisten sairauksien ja tautien ehkäisemiseen sekä ihmisten terveyttä vaarantavien tekijöiden torjuntaan”. |
| --- | --- |

2.1

Haitalliseen ja vaaralliseen alkoholinkäyttöön liittyviin kansanterveysongelmiin puuttuminen kuuluu Euroopan unionin toimivaltaan ja vastuualueeseen. Perustamissopimuksen (1) 152 artiklan 1 kohdassa määrätään, että ”kaikkien yhteisön politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa varmistetaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu”. Siinä määrätään edelleen, että ”kansallista politiikkaa täydentävä yhteisön toiminta suuntautuu kansanterveyden parantamiseen, ihmisten sairauksien ja tautien ehkäisemiseen sekä ihmisten terveyttä vaarantavien tekijöiden torjuntaan”.

| 2.2 | Neuvosto antoi vuonna 2001 erityisesti lasten ja nuorten alkoholinkäyttöä koskevan suosituksen (2), jossa komissiota kehotetaan seuraamaan, arvioimaan ja valvomaan tilanteen kehittymistä ja toteutettuja toimenpiteitä sekä raportoimaan lisätoimien tarpeellisuudesta. |
| --- | --- |

2.2

Neuvosto antoi vuonna 2001 erityisesti lasten ja nuorten alkoholinkäyttöä koskevan suosituksen (2), jossa komissiota kehotetaan seuraamaan, arvioimaan ja valvomaan tilanteen kehittymistä ja toteutettuja toimenpiteitä sekä raportoimaan lisätoimien tarpeellisuudesta.

| 2.3 | Neuvosto kehotti 5. kesäkuuta 2001 antamissaan päätelmissä komissiota tekemään ehdotuksia sellaiseksi kokonaisvaltaiseksi yhteisön strategiaksi, jolla pyritään alkoholiin liittyvien haittojen vähentämiseen ja täydennetään kansallisia toimenpiteitä. Neuvosto toisti kehotuksensa kesäkuussa 2004 (3). |
| --- | --- |

2.3

Neuvosto kehotti 5. kesäkuuta 2001 antamissaan päätelmissä komissiota tekemään ehdotuksia sellaiseksi kokonaisvaltaiseksi yhteisön strategiaksi, jolla pyritään alkoholiin liittyvien haittojen vähentämiseen ja täydennetään kansallisia toimenpiteitä. Neuvosto toisti kehotuksensa kesäkuussa 2004 (3).

3.   Yleistä

| 3.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon aiheesta ”EU:n strategia jäsenvaltioiden tukemiseksi alkoholiin liittyvien haittojen vähentämisessä” (4). |
| --- | --- |

3.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon aiheesta ”EU:n strategia jäsenvaltioiden tukemiseksi alkoholiin liittyvien haittojen vähentämisessä” (4).

| 3.1.1 | Eri maiden välillä on huomattavia eroja alkoholinkulutuksessa ja siihen liittyvissä haitoissa, kun ajatellaan kulutuksen määrää ja ilmiön esiintymismuotoja sekä sitä, miten vaarallinen ilmiö on terveydellisesti ja sosiaalisesti. Tätä silmällä pitäen ETSK katsoo, että ”yhteisön toimet”, jotka on toteutettava ”jäsenvaltioiden toimivaltuuksia” kunnioittaen, tulisi nähdä ”yhteisinä suuntauksina”, jotka perustuvat yhteisiin näkemyksiin kaikenlaisten alkoholiin liittyvien haittojen vähentämisestä. Näiden yhteisten suuntaviivojen pohjalta kunkin jäsenvaltion tulisi yksilöidä tavat, tekniikat ja intensiteetti, joilla se toteuttaa toimia. |
| --- | --- |

3.1.1

Eri maiden välillä on huomattavia eroja alkoholinkulutuksessa ja siihen liittyvissä haitoissa, kun ajatellaan kulutuksen määrää ja ilmiön esiintymismuotoja sekä sitä, miten vaarallinen ilmiö on terveydellisesti ja sosiaalisesti. Tätä silmällä pitäen ETSK katsoo, että ”yhteisön toimet”, jotka on toteutettava ”jäsenvaltioiden toimivaltuuksia” kunnioittaen, tulisi nähdä ”yhteisinä suuntauksina”, jotka perustuvat yhteisiin näkemyksiin kaikenlaisten alkoholiin liittyvien haittojen vähentämisestä. Näiden yhteisten suuntaviivojen pohjalta kunkin jäsenvaltion tulisi yksilöidä tavat, tekniikat ja intensiteetti, joilla se toteuttaa toimia.

| 3.2 | ETSK pahoittelee kuitenkin, ettei tiedonannossa suinkaan esitetä ”kokonaisvaltaista strategiaa”, jollaisen neuvosto päätelmissään kehotti laatimaan, vaikka kehittelyprosessi on ollut pitkällinen ja vaikka on olemassa todisteita alkoholinkulutukseen liittyvistä EU:n laajuisista ongelmista sekä niiden vaikutuksesta EU:n kansalaisten terveyteen, sosiaaliseen hyvinvointiin ja taloudelliseen vaurauteen. |
| --- | --- |

3.2

ETSK pahoittelee kuitenkin, ettei tiedonannossa suinkaan esitetä ”kokonaisvaltaista strategiaa”, jollaisen neuvosto päätelmissään kehotti laatimaan, vaikka kehittelyprosessi on ollut pitkällinen ja vaikka on olemassa todisteita alkoholinkulutukseen liittyvistä EU:n laajuisista ongelmista sekä niiden vaikutuksesta EU:n kansalaisten terveyteen, sosiaaliseen hyvinvointiin ja taloudelliseen vaurauteen.

| 3.3 | Neuvosto kehotti komissiota käynnistämään joukon yhteisön toimia kaikilla aiheen kannalta merkityksellisillä toiminnan osa-alueilla ja varmistamaan näin terveyden suojelun korkean tason. Merkityksellisiin toimintalohkoihin kuuluivat valmisteverot, liikenne, mainonta, markkinointi, sponsorointi, kuluttajansuoja ja tutkimus. Toiminnassa on kuitenkin kunnioitettava jäsenvaltioiden toimivaltuuksia. |
| --- | --- |

3.3

Neuvosto kehotti komissiota käynnistämään joukon yhteisön toimia kaikilla aiheen kannalta merkityksellisillä toiminnan osa-alueilla ja varmistamaan näin terveyden suojelun korkean tason. Merkityksellisiin toimintalohkoihin kuuluivat valmisteverot, liikenne, mainonta, markkinointi, sponsorointi, kuluttajansuoja ja tutkimus. Toiminnassa on kuitenkin kunnioitettava jäsenvaltioiden toimivaltuuksia.

| 3.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että haitallisen ja vaarallisen alkoholinkäytön myönnetään olevan keskeinen terveyteen vaikuttava tekijä ja yksi ennenaikaisten kuolemien ja vältettävissä olevien sairauksien pääsyistä EU:ssa Useissa alkoholiin liittyvissä tilanteissa ei ole ”turvallista” alkoholirajaa (5). |
| --- | --- |

3.4

ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että haitallisen ja vaarallisen alkoholinkäytön myönnetään olevan keskeinen terveyteen vaikuttava tekijä ja yksi ennenaikaisten kuolemien ja vältettävissä olevien sairauksien pääsyistä EU:ssa Useissa alkoholiin liittyvissä tilanteissa ei ole ”turvallista” alkoholirajaa (5).

| 3.5 | ETSK pahoittelee, ettei komissio myönnä tiedonannossa, että yksi syy alkoholiin liittyviin lukuisiin haittoihin on se, että alkoholi on liiallisesti käytettynä psykoaktiivi huumaava, myrkyllinen aine ja joillekin riippuvuutta aiheuttava aine. Se on ikävää, sillä strategia on laadittu komission terveysasioiden pääosastossa, jossa on runsaasti lääketieteellistä asiantuntemusta. |
| --- | --- |

3.5

ETSK pahoittelee, ettei komissio myönnä tiedonannossa, että yksi syy alkoholiin liittyviin lukuisiin haittoihin on se, että alkoholi on liiallisesti käytettynä psykoaktiivi huumaava, myrkyllinen aine ja joillekin riippuvuutta aiheuttava aine. Se on ikävää, sillä strategia on laadittu komission terveysasioiden pääosastossa, jossa on runsaasti lääketieteellistä asiantuntemusta.

| 3.6 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että haitallisen ja vaarallisen alkoholinkäytön myönnetään vaikuttavan kielteisesti alkoholinkäyttäjän lisäksi myös muihin ihmisiin ja liittyvän etenkin onnettomuuksiin, tapaturmiin ja väkivaltaan. ETSK toteaa, että lapset ovat herkin riskiryhmä, joita ovat myös oppimishäiriöiset, mielenterveysongelmista kärsivät sekä alkoholista ja huumaavista aineista riippuvaiset henkilöt. |
| --- | --- |

3.6

ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että haitallisen ja vaarallisen alkoholinkäytön myönnetään vaikuttavan kielteisesti alkoholinkäyttäjän lisäksi myös muihin ihmisiin ja liittyvän etenkin onnettomuuksiin, tapaturmiin ja väkivaltaan. ETSK toteaa, että lapset ovat herkin riskiryhmä, joita ovat myös oppimishäiriöiset, mielenterveysongelmista kärsivät sekä alkoholista ja huumaavista aineista riippuvaiset henkilöt.

| 3.7 | Perheväkivalta on monissa maissa vakava ongelma (6). ETSK kehottaa kiinnittämään tähän seikkaan erityistä huomiota, sillä perheväkivalta liittyy kiinteästi runsaaseen alkoholinkäyttöön (7). Vaikka perheväkivaltaa voi esiintyä ilman alkoholinkäyttöäkin, runsas juominen edistää tietyissä tilanteissa joidenkin ihmisten väkivaltaista käyttäytymistä. Runsaaseen alkoholinkäyttöön saattaa liittyä tavanomaista enemmän ja raaempaa väkivaltaa Alkoholiriippuvuuden hoito on osoittautunut parisuhdeväkivaltaa vähentäväksi tekijäksi. Runsaan alkoholinkäytön vähentämisestä hyötyvät sekä väkivallan uhrit ja väkivallantekijät että väkivaltaisissa perheissä elävät lapset. |
| --- | --- |

3.7

Perheväkivalta on monissa maissa vakava ongelma (6). ETSK kehottaa kiinnittämään tähän seikkaan erityistä huomiota, sillä perheväkivalta liittyy kiinteästi runsaaseen alkoholinkäyttöön (7). Vaikka perheväkivaltaa voi esiintyä ilman alkoholinkäyttöäkin, runsas juominen edistää tietyissä tilanteissa joidenkin ihmisten väkivaltaista käyttäytymistä. Runsaaseen alkoholinkäyttöön saattaa liittyä tavanomaista enemmän ja raaempaa väkivaltaa Alkoholiriippuvuuden hoito on osoittautunut parisuhdeväkivaltaa vähentäväksi tekijäksi. Runsaan alkoholinkäytön vähentämisestä hyötyvät sekä väkivallan uhrit ja väkivallantekijät että väkivaltaisissa perheissä elävät lapset.

| 3.8 | Euroopan kohtalo on terveen ja tuotantokykyisen väestön käsissä. ETSK onkin syvästi huolissaan siitä, että nuoret kärsivät yhä useammin haitallisen ja vaarallisen alkoholinkulutuksen aiheuttamista sairauksista (8). |
| --- | --- |

3.8

Euroopan kohtalo on terveen ja tuotantokykyisen väestön käsissä. ETSK onkin syvästi huolissaan siitä, että nuoret kärsivät yhä useammin haitallisen ja vaarallisen alkoholinkulutuksen aiheuttamista sairauksista (8).

| 3.9 | Vaikka Euroopassa on edelleen erilaisia alkoholinkäyttöön liittyviä kulttuuritottumuksia, nuorten aikuisten ja lasten juomatottumukset ovat samankaltaistuneet. ETSK on huolissaan siitä, että nuorten aikuisten ja lasten haitallinen ja vaarallinen alkoholinjuonti on viimeisten kymmenen vuoden aikana monissa maissa lisääntynyt, etenkin ajoittainen runsas alkoholinkäyttö, joka tunnetaan runsaana kertajuomisena. Sellaisen elämäntyylin hyväksyminen, jossa alkoholi on jatkuvasti läsnä, antaa pontta tällaisille haitallisille juomatavoille. |
| --- | --- |

3.9

Vaikka Euroopassa on edelleen erilaisia alkoholinkäyttöön liittyviä kulttuuritottumuksia, nuorten aikuisten ja lasten juomatottumukset ovat samankaltaistuneet. ETSK on huolissaan siitä, että nuorten aikuisten ja lasten haitallinen ja vaarallinen alkoholinjuonti on viimeisten kymmenen vuoden aikana monissa maissa lisääntynyt, etenkin ajoittainen runsas alkoholinkäyttö, joka tunnetaan runsaana kertajuomisena. Sellaisen elämäntyylin hyväksyminen, jossa alkoholi on jatkuvasti läsnä, antaa pontta tällaisille haitallisille juomatavoille.

| 3.10 | ETSK kehottaa komissiota myöntämään, että sellaiset säännöllisesti kohtuumääriä alkoholia nauttivat juojat, jotka ajoittain käyttävät alkoholia haitallisesti, pahentavat alkoholiin liittyviä haittoja esimerkiksi ajamalla juovuksissa, harjoittamalla alkoholin vaikutuksen alaisina väkivaltaa julkisilla paikoilla tai käyttämällä alkoholia liiallisesti urheilu- tai muiden erityistapahtumien yhteydessä. Tällainen enimmäkseen kohtuullisten alkoholinkäyttäjien keskuudessa toisinaan esiintyvä haitallinen juominen saattaa johtaa huomattaviin kansanterveys- ja yleisiin turvallisuusongelmiin (9). |
| --- | --- |

3.10

ETSK kehottaa komissiota myöntämään, että sellaiset säännöllisesti kohtuumääriä alkoholia nauttivat juojat, jotka ajoittain käyttävät alkoholia haitallisesti, pahentavat alkoholiin liittyviä haittoja esimerkiksi ajamalla juovuksissa, harjoittamalla alkoholin vaikutuksen alaisina väkivaltaa julkisilla paikoilla tai käyttämällä alkoholia liiallisesti urheilu- tai muiden erityistapahtumien yhteydessä. Tällainen enimmäkseen kohtuullisten alkoholinkäyttäjien keskuudessa toisinaan esiintyvä haitallinen juominen saattaa johtaa huomattaviin kansanterveys- ja yleisiin turvallisuusongelmiin (9).

| 3.11 | Strategiassa kiinnitetään nimenomaisesti huomiota perussopimuksen mukaiseen EU:n toimivaltaan täydentää kansanterveyden varmistamiseen tähtääviä jäsenvaltioiden toimia Siinä pannaan myös merkille, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on toistuvasti vahvistanut, että alkoholiin liittyvien haittojen vähentäminen on merkittävä ja perusteltu kansanterveystavoite. Tavoitteeseen pääsemiseksi on ryhdyttävä tarkoituksenmukaisiksi katsottuihin toimenpiteisiin ja noudatettava toissijaisuusperiaatetta. |
| --- | --- |

3.11

Strategiassa kiinnitetään nimenomaisesti huomiota perussopimuksen mukaiseen EU:n toimivaltaan täydentää kansanterveyden varmistamiseen tähtääviä jäsenvaltioiden toimia Siinä pannaan myös merkille, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on toistuvasti vahvistanut, että alkoholiin liittyvien haittojen vähentäminen on merkittävä ja perusteltu kansanterveystavoite. Tavoitteeseen pääsemiseksi on ryhdyttävä tarkoituksenmukaisiksi katsottuihin toimenpiteisiin ja noudatettava toissijaisuusperiaatetta.

| 3.12 | Edellä esitetyn valossa ETSK olisi odottanut, että komissio olisi tarkastellut kaikkia aiheen kannalta merkityksellisiä EU:n toimintalohkoja nykyistä kokonaisvaltaisemmin ja avoimemmin. |
| --- | --- |

3.12

Edellä esitetyn valossa ETSK olisi odottanut, että komissio olisi tarkastellut kaikkia aiheen kannalta merkityksellisiä EU:n toimintalohkoja nykyistä kokonaisvaltaisemmin ja avoimemmin.

| 3.13 | Komission tekemässä vaikutustenarvioinnissa kartoitettiin kaikki merkitykselliset toimintalohkot ja vaikeudet, joita rajatylittävä toiminta, kuten rajan takaa yksityisesti maahan tuotava alkoholi tai rajatylittävälle mainonnalle altistuminen, on aiheuttanut eräille jäsenvaltioille niiden pyrkiessä jatkamaan laadukkaiden kansanterveydellisten alkoholipoliittisten toimien toteuttamista. Alkoholistrategiassa ei kuitenkaan tehdä ehdotuksia tähän ongelmaan puuttumiseksi. |
| --- | --- |

3.13

Komission tekemässä vaikutustenarvioinnissa kartoitettiin kaikki merkitykselliset toimintalohkot ja vaikeudet, joita rajatylittävä toiminta, kuten rajan takaa yksityisesti maahan tuotava alkoholi tai rajatylittävälle mainonnalle altistuminen, on aiheuttanut eräille jäsenvaltioille niiden pyrkiessä jatkamaan laadukkaiden kansanterveydellisten alkoholipoliittisten toimien toteuttamista. Alkoholistrategiassa ei kuitenkaan tehdä ehdotuksia tähän ongelmaan puuttumiseksi.

4.   Yleiskatsaus haittavaikutuksiin

| 4.1 | Euroopan unionissa kulutetaan maailmanlaajuisesti kaikkein eniten alkoholia eli vuosittain 11 litraa puhdasta alkoholia henkeä kohden (10). Vaikka suuntauksena on kokonaiskulutuksen vähentyminen, juomatottumuksilla on myös taipumus muuttua entistä haitallisemmiksi. |
| --- | --- |

4.1

Euroopan unionissa kulutetaan maailmanlaajuisesti kaikkein eniten alkoholia eli vuosittain 11 litraa puhdasta alkoholia henkeä kohden (10). Vaikka suuntauksena on kokonaiskulutuksen vähentyminen, juomatottumuksilla on myös taipumus muuttua entistä haitallisemmiksi.

| 4.2 | ETSK toteaa, että useimmat alkoholinkuluttajat käyttävät alkoholia suurimmaksi osaksi vastuullisesti. Komitea on kuitenkin huolissaan siitä, että arviolta 55 miljoona aikuista (eli 15 prosenttia EU:n aikuisväestöstä) juo alkoholia säännöllisesti haitallisia määriä (11). Haitallisen alkoholinkulutuksen arvioidaan olevan EU:ssa vuosittain syynä noin 195 000 kuolemantapaukseen, jotka johtuvat onnettomuuksista, maksasairauksista, syövästä jne. Haitallinen alkoholinkäyttö on EU:ssa kolmanneksi suurin syy ennenaikaisiin kuolemiin ja sairauksiin (12). |
| --- | --- |

4.2

ETSK toteaa, että useimmat alkoholinkuluttajat käyttävät alkoholia suurimmaksi osaksi vastuullisesti. Komitea on kuitenkin huolissaan siitä, että arviolta 55 miljoona aikuista (eli 15 prosenttia EU:n aikuisväestöstä) juo alkoholia säännöllisesti haitallisia määriä (11). Haitallisen alkoholinkulutuksen arvioidaan olevan EU:ssa vuosittain syynä noin 195 000 kuolemantapaukseen, jotka johtuvat onnettomuuksista, maksasairauksista, syövästä jne. Haitallinen alkoholinkäyttö on EU:ssa kolmanneksi suurin syy ennenaikaisiin kuolemiin ja sairauksiin (12).

| 4.3 | Haitallinen alkoholinjuonti vaikuttaa myös talouteen, koska terveydenhuolto- ja sosiaalikulut lisääntyvät ja tuottavuus alenee. Alkoholihaittojen vuonna 2003 EU:n taloudelle aiheuttamiksi kustannuksiksi arvioitiin 125 miljardia euroa, joka on 1,3 prosenttia EU:n BKT:sta. Lukuun sisältyvät rikollisuus, liikenneonnettomuudet, ennenaikaiset kuolemat sekä sairauksien hoito ja ennaltaehkäisy (13). |
| --- | --- |

4.3

Haitallinen alkoholinjuonti vaikuttaa myös talouteen, koska terveydenhuolto- ja sosiaalikulut lisääntyvät ja tuottavuus alenee. Alkoholihaittojen vuonna 2003 EU:n taloudelle aiheuttamiksi kustannuksiksi arvioitiin 125 miljardia euroa, joka on 1,3 prosenttia EU:n BKT:sta. Lukuun sisältyvät rikollisuus, liikenneonnettomuudet, ennenaikaiset kuolemat sekä sairauksien hoito ja ennaltaehkäisy (13).

5.   Ensisijaiset teemat

| 5.1 | ETSK pahoittelee sitä, ettei neljälle viidestä painopistealasta ole määritelty tiedonannossa erityisiä päämääriä selkeine mittauskelpoisine tavoitteineen ja aikatauluineen. |
| --- | --- |

5.1

ETSK pahoittelee sitä, ettei neljälle viidestä painopistealasta ole määritelty tiedonannossa erityisiä päämääriä selkeine mittauskelpoisine tavoitteineen ja aikatauluineen.

Lasten suojelu

| 5.2 | Lapset ovat erityisen herkkiä alkoholin aiheuttamille haitoille. Arviolta 5-9 miljoonaa lasta kärsii kodeissa alkoholin haitallisista vaikutuksista. Alkoholin arvioidaan olevan syynä 16 prosenttiin lasten hyväksikäytöstä ja heitteillejätöstä, ja alkoholin vuoksi syntyy vuosittain arviolta 60 000 alipainoista lasta (14). |
| --- | --- |

5.2

Lapset ovat erityisen herkkiä alkoholin aiheuttamille haitoille. Arviolta 5-9 miljoonaa lasta kärsii kodeissa alkoholin haitallisista vaikutuksista. Alkoholin arvioidaan olevan syynä 16 prosenttiin lasten hyväksikäytöstä ja heitteillejätöstä, ja alkoholin vuoksi syntyy vuosittain arviolta 60 000 alipainoista lasta (14).

| 5.3 | Komissio tunnustaa jo lasten oikeudet ja tukee tarpeellisia toimia heidän perustarpeidensa turvaamiseksi. Komissio asettaa lasten oikeudet yhdeksi painopistealaksi ja on todennut, että lapsilla on oikeus tosiasialliseen suojeluun niin taloudelliselta hyödyntämiseltä kuin kaikenlaiselta hyväksikäytöltä (15). |
| --- | --- |

5.3

Komissio tunnustaa jo lasten oikeudet ja tukee tarpeellisia toimia heidän perustarpeidensa turvaamiseksi. Komissio asettaa lasten oikeudet yhdeksi painopistealaksi ja on todennut, että lapsilla on oikeus tosiasialliseen suojeluun niin taloudelliselta hyödyntämiseltä kuin kaikenlaiselta hyväksikäytöltä (15).

| 5.4 | ETSK tukee vakaasti lasten oikeuksia ja katsoo, että lapset tarvitsevat haavoittuvuutensa ja erityistarpeidensa takia nimenomaan heitä koskevia suojatoimenpiteitä ja huolenpitoa, asianmukainen oikeusturva mukaan luettuna. ETSK on niin ikään todennut, että perheiden rooli on tärkeä ja että jäsenvaltioilla on velvollisuus tukea vanhempia lasten kasvatuksessa (16). |
| --- | --- |

5.4

ETSK tukee vakaasti lasten oikeuksia ja katsoo, että lapset tarvitsevat haavoittuvuutensa ja erityistarpeidensa takia nimenomaan heitä koskevia suojatoimenpiteitä ja huolenpitoa, asianmukainen oikeusturva mukaan luettuna. ETSK on niin ikään todennut, että perheiden rooli on tärkeä ja että jäsenvaltioilla on velvollisuus tukea vanhempia lasten kasvatuksessa (16).

| 5.5 | ETSK toteaa, että lasten altistumisesta alkoholihaitoille saattaa olla heille vakavia kielteisiä seurauksia, muun muassa heitteillejättö, köyhyys, sosiaalinen syrjäytyminen, hyväksikäyttö ja väkivalta, mikä voi vaikuttaa heidän terveyteensä, koulunkäyntiinsä ja hyvinvointiinsa sekä nyt että tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

5.5

ETSK toteaa, että lasten altistumisesta alkoholihaitoille saattaa olla heille vakavia kielteisiä seurauksia, muun muassa heitteillejättö, köyhyys, sosiaalinen syrjäytyminen, hyväksikäyttö ja väkivalta, mikä voi vaikuttaa heidän terveyteensä, koulunkäyntiinsä ja hyvinvointiinsa sekä nyt että tulevaisuudessa.

| 5.6 | ETSK kehottaa, että lasten suojelu alkoholihaitoilta sisällytetään ehdotetun, lasten oikeuksia koskevan EU-strategian erityistavoitteisiin asettamalla se yhdeksi painopisteistä ja liittämällä se kuulemisprosessiin. |
| --- | --- |

5.6

ETSK kehottaa, että lasten suojelu alkoholihaitoilta sisällytetään ehdotetun, lasten oikeuksia koskevan EU-strategian erityistavoitteisiin asettamalla se yhdeksi painopisteistä ja liittämällä se kuulemisprosessiin.

| 5.7 | ETSK suosittaa, että EU:n alkoholistrategiassa lapsiksi määritellään kaikki alle 18-vuotiaat henkilöt, samaan tapaan kuin lapsen oikeuksia koskevassa YK:n yleissopimuksessa. Suositus esitetään myös aiheesta ”Tavoitteena lasten oikeuksia koskeva EU:n strategia” annetussa tiedonannossa. |
| --- | --- |

5.7

ETSK suosittaa, että EU:n alkoholistrategiassa lapsiksi määritellään kaikki alle 18-vuotiaat henkilöt, samaan tapaan kuin lapsen oikeuksia koskevassa YK:n yleissopimuksessa. Suositus esitetään myös aiheesta ”Tavoitteena lasten oikeuksia koskeva EU:n strategia” annetussa tiedonannossa.

| 5.8 | ETSK kehottaa komissiota kannustamaan paikallisyhteisöjen toimia, sillä on olemassa tutkimuksiin perustuvaa tietoa, joka vahvistaa tällaisen lähestymistavan olevan positiivinen vähennettäessä alaikäisten alkoholinkäyttöä ja alkoholiin liittyviä haittoja. Yhteisön toimet ovat tehokkaita, kun ne yhdistetään paikallisiin toimiin ja käytänteisiin. Toimia on tuettava tiedotuksella ja valistuksella ja niihin on nivottava mukaan kaikki asianomaiset sidosryhmät (17). |
| --- | --- |

5.8

ETSK kehottaa komissiota kannustamaan paikallisyhteisöjen toimia, sillä on olemassa tutkimuksiin perustuvaa tietoa, joka vahvistaa tällaisen lähestymistavan olevan positiivinen vähennettäessä alaikäisten alkoholinkäyttöä ja alkoholiin liittyviä haittoja. Yhteisön toimet ovat tehokkaita, kun ne yhdistetään paikallisiin toimiin ja käytänteisiin. Toimia on tuettava tiedotuksella ja valistuksella ja niihin on nivottava mukaan kaikki asianomaiset sidosryhmät (17).

| 5.9 | ETSK kehottaa komissiota tunnustamaan kaikkien EU:n jäsenvaltioiden vuonna 1995 hyväksymän WHO:n Euroopan aluetoimiston alkoholiasioiden peruskirjan (18) ja etenkin eettisen periaatteen, jonka mukaan ”kaikilla lapsilla ja nuorilla on oikeus kasvaa ympäristössä, jossa he ovat turvassa alkoholin käytön kielteisiltä vaikutuksilta ja mahdollisuuksien mukaan alkoholijuomien myynninedistämiseltä”. |
| --- | --- |

5.9

ETSK kehottaa komissiota tunnustamaan kaikkien EU:n jäsenvaltioiden vuonna 1995 hyväksymän WHO:n Euroopan aluetoimiston alkoholiasioiden peruskirjan (18) ja etenkin eettisen periaatteen, jonka mukaan ”kaikilla lapsilla ja nuorilla on oikeus kasvaa ympäristössä, jossa he ovat turvassa alkoholin käytön kielteisiltä vaikutuksilta ja mahdollisuuksien mukaan alkoholijuomien myynninedistämiseltä”.

| 5.10 | EU:n neuvoston suosituksessa jäsenvaltioita kehotetaan ottamaan käyttöön tehokas alkoholin myynninedistämis-, markkinointi- ja vähittäismyyntimekanismi ja varmistamaan, ettei alkoholituotteita tai niiden myynninedistämistä ole suunniteltu vetoamaan lapsiin ja nuoriin. Tähän liittyen ETSK nostaa esiin ”alkopopien” (19) kasvavan suosion varhaisnuorten keskuudessa koko Euroopassa. |
| --- | --- |

5.10

EU:n neuvoston suosituksessa jäsenvaltioita kehotetaan ottamaan käyttöön tehokas alkoholin myynninedistämis-, markkinointi- ja vähittäismyyntimekanismi ja varmistamaan, ettei alkoholituotteita tai niiden myynninedistämistä ole suunniteltu vetoamaan lapsiin ja nuoriin. Tähän liittyen ETSK nostaa esiin ”alkopopien” (19) kasvavan suosion varhaisnuorten keskuudessa koko Euroopassa.

| 5.11 | Monissa jäsenvaltioissa esiintyvä lisääntynyt taipumus kertajuomiseen ja alkoholinkäytön aloittaminen lapsuudessa antavat viitteitä siitä, etteivät nykyiset politiikat vaikuta toivotulla tavalla. Komissio toteaa tiedonannossaan, että on harkittava lisätoimia alaikäisten juomisen ja nuorten haitallisten juomatottumusten hillitsemiseksi. |
| --- | --- |

5.11

Monissa jäsenvaltioissa esiintyvä lisääntynyt taipumus kertajuomiseen ja alkoholinkäytön aloittaminen lapsuudessa antavat viitteitä siitä, etteivät nykyiset politiikat vaikuta toivotulla tavalla. Komissio toteaa tiedonannossaan, että on harkittava lisätoimia alaikäisten juomisen ja nuorten haitallisten juomatottumusten hillitsemiseksi.

| 5.12 | ETSK kehottaa vähentämään lasten altistumista alkoholituotteille, mainonnalle ja myynninedistämiselle ja ottamaan tämän erityiseksi tavoitteeksi tehostettaessa lasten suojelua. |
| --- | --- |

5.12

ETSK kehottaa vähentämään lasten altistumista alkoholituotteille, mainonnalle ja myynninedistämiselle ja ottamaan tämän erityiseksi tavoitteeksi tehostettaessa lasten suojelua.

| 5.13 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että alkoholijuomaketjun toimijat ilmoittavat tiedonannossa olevansa halukkaita ennakoimaan nykyistä paremmin sääntely- ja itsesääntelytoimien täytäntöönpanoa. Alkoholiteollisuuden sidosryhmillä on tärkeä rooli varmistettaessa, että tuotteiden valmistus, jakelu ja markkinointi on vastuullista ja että toimilla vähennetään osaltaan alkoholiin liittyviä haittoja. |
| --- | --- |

5.13

ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että alkoholijuomaketjun toimijat ilmoittavat tiedonannossa olevansa halukkaita ennakoimaan nykyistä paremmin sääntely- ja itsesääntelytoimien täytäntöönpanoa. Alkoholiteollisuuden sidosryhmillä on tärkeä rooli varmistettaessa, että tuotteiden valmistus, jakelu ja markkinointi on vastuullista ja että toimilla vähennetään osaltaan alkoholiin liittyviä haittoja.

| 5.14 | ETSK kehottaa jättämään jäsenvaltioille mahdollisuuden puuttua joustavasti tiettyjen, nuoria erityisesti houkuttelevien alkoholijuomien, kuten ”alkopopien”, mahdollisesti aiheuttamiin ongelmiin verotuksen avulla ja suojelemaan näin nuoria. |
| --- | --- |

5.14

ETSK kehottaa jättämään jäsenvaltioille mahdollisuuden puuttua joustavasti tiettyjen, nuoria erityisesti houkuttelevien alkoholijuomien, kuten ”alkopopien”, mahdollisesti aiheuttamiin ongelmiin verotuksen avulla ja suojelemaan näin nuoria.

Alkoholiin liittyvien tieliikenneonnettomuuksien vähentäminen

| 5.15 | ETSK suhtautuu myönteisesti erityistavoitteeseen vähentää tieliikenneonnettomuuksia ja pyrkimykseen puolittaa Euroopan maanteiden kuolonuhrien määrä 50 000:stä 25 000:een kymmenen vuoden kuluessa (vuosina 2000-2010) (20). Alkoholiin liittyvät tieliikenneonnettomuudet voivat myös aiheuttaa pitkäaikaisvammautumista. |
| --- | --- |

5.15

ETSK suhtautuu myönteisesti erityistavoitteeseen vähentää tieliikenneonnettomuuksia ja pyrkimykseen puolittaa Euroopan maanteiden kuolonuhrien määrä 50 000:stä 25 000:een kymmenen vuoden kuluessa (vuosina 2000-2010) (20). Alkoholiin liittyvät tieliikenneonnettomuudet voivat myös aiheuttaa pitkäaikaisvammautumista.

| 5.16 | ETSK on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että usein toistuvat ja järjestelmällisesti toteutetut satunnaiset puhalluskokeet ovat huomattavan tehokas tapa vähentää alkoholiin liittyviä tieliikenneonnettomuuksia. Valistus- ja tiedotuskampanjat ovat tukistrategia, mutta ne eivät ole osoittautuneet tehokkaiksi alkoholiin liittyviä, kuolemaan johtavia tieliikenneonnettomuuksia vähennettäessä (21). ETSK suosittaa, samaan tapaan kuin EU:n tieturvallisuussuosituksessa (22), että veren alkoholipitoisuuden enimmäismääräksi asetetaan vähintään 0,5 mg/ml ja että uusien ja ammattikuljettajien promillerajaa lasketaan. Veren alkoholipitoisuutta koskevaa tiukempaa lainsäädäntöä ja sen noudattamista on myös valvottava tehokkaasti. |
| --- | --- |

5.16

ETSK on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että usein toistuvat ja järjestelmällisesti toteutetut satunnaiset puhalluskokeet ovat huomattavan tehokas tapa vähentää alkoholiin liittyviä tieliikenneonnettomuuksia. Valistus- ja tiedotuskampanjat ovat tukistrategia, mutta ne eivät ole osoittautuneet tehokkaiksi alkoholiin liittyviä, kuolemaan johtavia tieliikenneonnettomuuksia vähennettäessä (21). ETSK suosittaa, samaan tapaan kuin EU:n tieturvallisuussuosituksessa (22), että veren alkoholipitoisuuden enimmäismääräksi asetetaan vähintään 0,5 mg/ml ja että uusien ja ammattikuljettajien promillerajaa lasketaan. Veren alkoholipitoisuutta koskevaa tiukempaa lainsäädäntöä ja sen noudattamista on myös valvottava tehokkaasti.

Alkoholiin liittyvien haittojen ehkäiseminen aikuisten keskuudessa ja työpaikalla

| 5.17 | ETSK kehottaa komissiota puuttumaan alkoholihaittojen taloudellisiin seurauksiin. Kielteiset vaikutukset ovat Lissabonin strategiassa määriteltyjen tavoitteiden vastaisia. Alkoholihaittojen vaikutukset näkyvät työpaikoilla, yhteiskunnassa ja taloudessa. |
| --- | --- |

5.17

ETSK kehottaa komissiota puuttumaan alkoholihaittojen taloudellisiin seurauksiin. Kielteiset vaikutukset ovat Lissabonin strategiassa määriteltyjen tavoitteiden vastaisia. Alkoholihaittojen vaikutukset näkyvät työpaikoilla, yhteiskunnassa ja taloudessa.

| 5.18 | ETSK toteaa, että alkoholin saatavuutta, jakelua ja myynninedistämistä, esimerkiksi aukioloaikoja, ”kaksi juomaa yhden hinnalla” -tarjouksia ja ikärajoja, on säänneltävä tehokkaasti. ETSK katsoo, ettei itsesääntely ole tällä alalla asianmukaista. |
| --- | --- |

5.18

ETSK toteaa, että alkoholin saatavuutta, jakelua ja myynninedistämistä, esimerkiksi aukioloaikoja, ”kaksi juomaa yhden hinnalla” -tarjouksia ja ikärajoja, on säänneltävä tehokkaasti. ETSK katsoo, ettei itsesääntely ole tällä alalla asianmukaista.

| 5.19 | Alkoholi voi aiheuttaa haittaa työpaikalla sekä itse alkoholinkäyttäjälle että kolmansille henkilöille. Alkoholihaittoihin olisi puututtava myös työpaikalla työterveysmääräysten yhteydessä, jotka kuuluvat ensisijaisesti työnantajan vastuulle. Työpaikan alkoholipolitiikalla voitaisiin osaltaan vähentää alkoholiin liittyviä tapaturmia ja poissaoloja sekä parantaa työkykyä (23). |
| --- | --- |

5.19

Alkoholi voi aiheuttaa haittaa työpaikalla sekä itse alkoholinkäyttäjälle että kolmansille henkilöille. Alkoholihaittoihin olisi puututtava myös työpaikalla työterveysmääräysten yhteydessä, jotka kuuluvat ensisijaisesti työnantajan vastuulle. Työpaikan alkoholipolitiikalla voitaisiin osaltaan vähentää alkoholiin liittyviä tapaturmia ja poissaoloja sekä parantaa työkykyä (23).

| 5.20 | ETSK kehottaa työnantajia, ammattiliittoja, paikallisviranomaisia ja muita asianomaisia organisaatioita suhtautumaan asiaan nykyistä vakavammin ja tekemään keskenään yhteistyötä alkoholihaittojen vähentämiseksi työpaikalla. Jäsenvaltioissa on esimerkkejä työmarkkinaosapuolten tiiviistä ja pitkäaikaisesta yhteistyöstä alkoholittomien työpaikkojen luomiseksi (24). |
| --- | --- |

5.20

ETSK kehottaa työnantajia, ammattiliittoja, paikallisviranomaisia ja muita asianomaisia organisaatioita suhtautumaan asiaan nykyistä vakavammin ja tekemään keskenään yhteistyötä alkoholihaittojen vähentämiseksi työpaikalla. Jäsenvaltioissa on esimerkkejä työmarkkinaosapuolten tiiviistä ja pitkäaikaisesta yhteistyöstä alkoholittomien työpaikkojen luomiseksi (24).

Tiedotus, valistus ja tietoisuuden lisääminen

| 5.21 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio myöntää yhden valistuksen ja tiedotuksen tärkeimmistä tehtävistä olevan saada yleisön tuki tehokkaiden toimien toteuttamiselle. Niiden toinen tärkeä rooli, joka tiedonannossa tunnustetaan, on antaa luotettavaa ja tarkoituksenmukaista tietoa haitallisen ja vaarallisen alkoholinkulutuksen terveysriskeistä ja seurauksista. |
| --- | --- |

5.21

ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio myöntää yhden valistuksen ja tiedotuksen tärkeimmistä tehtävistä olevan saada yleisön tuki tehokkaiden toimien toteuttamiselle. Niiden toinen tärkeä rooli, joka tiedonannossa tunnustetaan, on antaa luotettavaa ja tarkoituksenmukaista tietoa haitallisen ja vaarallisen alkoholinkulutuksen terveysriskeistä ja seurauksista.

| 5.22 | ETSK kehottaa sisällyttämään kokonaisvaltaiseen strategiaan alkoholihaittojen vähentämiseksi valistustoimia ja tietoisuutta lisääviä aloitteita. Valistusta ei tulisi suunnata pelkästään nuorille, vaan olisi lähtökohtaisesti myönnettävä, että haitallista alkoholinkulutusta esiintyy kaikissa ikäryhmissä. Aloitteiden olisi kannustettava nuoria tekemään terveellisiä elämäntapavalintoja. Niillä olisi pyrittävä korjaamaan viestimien yleisesti heijastamat, alkoholista vallitsevat loisteliaat mielikuvat ja liiallisen alkoholinkulutuksen arkipäiväistäminen. |
| --- | --- |

5.22

ETSK kehottaa sisällyttämään kokonaisvaltaiseen strategiaan alkoholihaittojen vähentämiseksi valistustoimia ja tietoisuutta lisääviä aloitteita. Valistusta ei tulisi suunnata pelkästään nuorille, vaan olisi lähtökohtaisesti myönnettävä, että haitallista alkoholinkulutusta esiintyy kaikissa ikäryhmissä. Aloitteiden olisi kannustettava nuoria tekemään terveellisiä elämäntapavalintoja. Niillä olisi pyrittävä korjaamaan viestimien yleisesti heijastamat, alkoholista vallitsevat loisteliaat mielikuvat ja liiallisen alkoholinkulutuksen arkipäiväistäminen.

Yhteinen tietopohja

| 5.23 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission tukeman yhteisen tietopohjan kehittämiseen alkoholinkäyttöä ja alkoholihaittoja koskevien tietojen määrittämiseksi standardeista käsin ottamalla huomioon sukupuolierot, eri ikäryhmät ja yhteiskuntaluokat. ETSK kannattaa myös vaikutustenarvioinnin laatimista alkoholipoliittisista toimista ja tiedonannossa mainituista aloitteista. ETSK kehottaa laatimaan joukon mittauskelpoisia indikaattoreita, jotta pystytään jäljittämään alkoholihaittojen vähentämisessä Euroopassa tapahtuvaa edistystä. Alalle ehdotetut toimet luovat EU:lle runsaasti lisäarvoa. |
| --- | --- |

5.23

ETSK suhtautuu myönteisesti komission tukeman yhteisen tietopohjan kehittämiseen alkoholinkäyttöä ja alkoholihaittoja koskevien tietojen määrittämiseksi standardeista käsin ottamalla huomioon sukupuolierot, eri ikäryhmät ja yhteiskuntaluokat. ETSK kannattaa myös vaikutustenarvioinnin laatimista alkoholipoliittisista toimista ja tiedonannossa mainituista aloitteista. ETSK kehottaa laatimaan joukon mittauskelpoisia indikaattoreita, jotta pystytään jäljittämään alkoholihaittojen vähentämisessä Euroopassa tapahtuvaa edistystä. Alalle ehdotetut toimet luovat EU:lle runsaasti lisäarvoa.

6.   Jäsenvaltioiden toteuttamien toimien kartoittaminen

| 6.1 | Koska komissio teetti tarkasteltavana olevaa EU-strategiaa valmisteltaessa laajan tilannekatsauksen tutkimustietoineen siitä, miten alkoholihaittoja olisi tehokasta vähentää, on silmiinpistävää, ettei strategiassa huomioida lainkaan tutkimustietoa (25). |
| --- | --- |

6.1

Koska komissio teetti tarkasteltavana olevaa EU-strategiaa valmisteltaessa laajan tilannekatsauksen tutkimustietoineen siitä, miten alkoholihaittoja olisi tehokasta vähentää, on silmiinpistävää, ettei strategiassa huomioida lainkaan tutkimustietoa (25).

| 6.2 | ETSK on huolissaan siitä, että alkoholihaittojen vähentämiseen tähtäävien tehokkaiden tutkimuspohjaisten menetelmien ja yhteisön toimintaehdotusten välillä vallitsee häiritsevä epäjohdonmukaisuus. Komission tiedonannossa mainitaan usein aiottujen toimenpiteiden joukossa valistus ja tiedotus, mutta tutkimukset osoittavat, että kyseiset toimenpiteet ovat jokseenkin tehottomia alkoholiin liittyviä haittoja vähennettäessä. |
| --- | --- |

6.2

ETSK on huolissaan siitä, että alkoholihaittojen vähentämiseen tähtäävien tehokkaiden tutkimuspohjaisten menetelmien ja yhteisön toimintaehdotusten välillä vallitsee häiritsevä epäjohdonmukaisuus. Komission tiedonannossa mainitaan usein aiottujen toimenpiteiden joukossa valistus ja tiedotus, mutta tutkimukset osoittavat, että kyseiset toimenpiteet ovat jokseenkin tehottomia alkoholiin liittyviä haittoja vähennettäessä.

| 6.3 | ETSK panee merkille, että komissio ei mainitse jäsenvaltioiden toteuttamia toimia kartoittaessaan kahta tehokasta strategiaa eli alkoholin kireään verotukseen perustuvaa hinnoittelua ja alkoholin markkinointilainsäädäntöä. Eräissä jäsenvaltioissa on tällä tavoin onnistuneesti puututtu alkoholiin liittyviin haittoihin. |
| --- | --- |

6.3

ETSK panee merkille, että komissio ei mainitse jäsenvaltioiden toteuttamia toimia kartoittaessaan kahta tehokasta strategiaa eli alkoholin kireään verotukseen perustuvaa hinnoittelua ja alkoholin markkinointilainsäädäntöä. Eräissä jäsenvaltioissa on tällä tavoin onnistuneesti puututtu alkoholiin liittyviin haittoihin.

7.   Toimien koordinointi EU:n tasolla

| 7.1 | ETSK kehottaa komissiota myöntämään perussopimusten mukaiset velvoitteet ja osoittamaan lujaa johtamistaitoa tukemalla jäsenvaltioita aktiivisesti niiden pyrkimyksissä turvata terveydensuojelun korkea taso vähentämällä alkoholiin liittyviä haittoja. Komission olisi myös varmistettava, että yhteisön toimet täydentävät jäsenvaltioiden toimia. |
| --- | --- |

7.1

ETSK kehottaa komissiota myöntämään perussopimusten mukaiset velvoitteet ja osoittamaan lujaa johtamistaitoa tukemalla jäsenvaltioita aktiivisesti niiden pyrkimyksissä turvata terveydensuojelun korkea taso vähentämällä alkoholiin liittyviä haittoja. Komission olisi myös varmistettava, että yhteisön toimet täydentävät jäsenvaltioiden toimia.

| 7.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio edistää jäsenvaltioiden parhaista toimintatavoista tiedottamista ja pyrkii saamaan alkoholiin liittyviin haittoihin vaikuttavat EU:n toimintalinjat vastaamaan paremmin toisiaan. |
| --- | --- |

7.2

ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio edistää jäsenvaltioiden parhaista toimintatavoista tiedottamista ja pyrkii saamaan alkoholiin liittyviin haittoihin vaikuttavat EU:n toimintalinjat vastaamaan paremmin toisiaan.

| 7.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti alkoholi- ja terveysfoorumin perustamiseen ja katsoo, että jos foorumi täyttää sille komission tiedonannossa määritellyn tehtävän, se saattaa olla kaikkein asianomaisten sidosryhmien välinen hyödyllinen keskusteluareena ja edistää alkoholiin liittyvien haittojen vähentämiseen tähtääviä konkreettisia toimia. ETSK toivoo voivansa osallistua alkoholi- ja terveysfoorumin toimintaan tarkkailijana. |
| --- | --- |

7.3

ETSK suhtautuu myönteisesti alkoholi- ja terveysfoorumin perustamiseen ja katsoo, että jos foorumi täyttää sille komission tiedonannossa määritellyn tehtävän, se saattaa olla kaikkein asianomaisten sidosryhmien välinen hyödyllinen keskusteluareena ja edistää alkoholiin liittyvien haittojen vähentämiseen tähtääviä konkreettisia toimia. ETSK toivoo voivansa osallistua alkoholi- ja terveysfoorumin toimintaan tarkkailijana.

| 7.4 | Euroopan laajuisen tietopohjan vahvistamista lukuun ottamatta EU:n alkoholistrategia perustuu siihen, että jäsenvaltiot tekevät edelleen aloitteita alkoholihaittojen vähentämistoimenpiteiksi. EU:n sisämarkkinalainsäädäntö aiheuttaa kuitenkin yhä tietyille jäsenvaltioille ongelmia ja saattaa näin hidastaa edistymistä alkoholiin liittyvien haittojen vähentämisessä. ETSK pahoittelee, ettei EU:n alkoholistrategiassa suositella lainkaan tämän puutteen korjaamiseen tähtääviä toimia. |
| --- | --- |

7.4

Euroopan laajuisen tietopohjan vahvistamista lukuun ottamatta EU:n alkoholistrategia perustuu siihen, että jäsenvaltiot tekevät edelleen aloitteita alkoholihaittojen vähentämistoimenpiteiksi. EU:n sisämarkkinalainsäädäntö aiheuttaa kuitenkin yhä tietyille jäsenvaltioille ongelmia ja saattaa näin hidastaa edistymistä alkoholiin liittyvien haittojen vähentämisessä. ETSK pahoittelee, ettei EU:n alkoholistrategiassa suositella lainkaan tämän puutteen korjaamiseen tähtääviä toimia.

| 7.5 | ETSK kehottaa komissiota arvioimaan terveysvaikutuksia, sillä se olisi oivallinen tapa varmistaa, että muut yhteisön toimintalinjat tarjoavat korkeatasoisen suojan. Se tehostaisi perustamissopimuksesta johtuvien velvoitteiden täyttämistä 152 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

7.5

ETSK kehottaa komissiota arvioimaan terveysvaikutuksia, sillä se olisi oivallinen tapa varmistaa, että muut yhteisön toimintalinjat tarjoavat korkeatasoisen suojan. Se tehostaisi perustamissopimuksesta johtuvien velvoitteiden täyttämistä 152 artiklan mukaisesti.

Bryssel 30. toukokuuta 2007.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Euroopan yhteisön perustamissopimus:

1

http://europa.eu.int/eur-lex/fi/treaties/selected/livre235.html.

(2)  Neuvoston suositus 2001/458/EY, 5. kesäkuuta 2001. Julkaistu kokonaisuudessaan osoitteessa

2

http://ec.europa.eu/health/index_fi.htm.

(3)  Neuvoston päätelmät 2001 ja 2004

3

http://ue.eu.int/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/lsa/80729.pdf.

(4)  Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle — EU:n strategia jäsenvaltioiden tukemiseksi alkoholiin liittyvien haittojen vähentämisessä (KOM(2006) 625 lopullinen). Tiedonantoon liittyy kaksi Euroopan komission tilaamaa laajaa raporttia: P. Anderson — A. Baumberg, Alcohol in Europe: A Public Health Perspective, St. Ives, Cambridgeshire, Institute of Alcohol Studies, 2006, (http://ec.europa.eu/employment_social/free_movement/index_en.htm) ja osana vaikutustenarviointimenettelyä tehty edellistä yksityiskohtaisempi taloudellinen analyysi alkoholin vaikutuksesta EU:n talouden kehittymiseen, ”RAND-raportti”, (http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/alcohol/documents/alcohol_com_625_a1_en.pdf).

4

Alcohol in Europe: A Public Health Perspective

(5)  Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.

5

Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.

(6)  ETSK:n 16. maaliskuuta 2006 antama lausunto aiheesta ”Naisiin kohdistuva perheväkivalta” (EUVL C 110, 9.5.2006) ja 14. joulukuuta 2006 antama lausunto aiheesta ”Lapset perheväkivallan välillisinä uhreina” (EUVL C 325, 30.12.2006), esittelijä: Renate Heinisch.

6

(7)  Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.

7

Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.

(8)  Keskeisiä tietoja alkoholiin liittyvistä haitoista Euroopassa, Bryssel lokakuu 2006, MEMO/06/397, 24. lokakuuta 2006. Lähde: Global Burden of Disease Project (Rehm et al 2004).

8

Global Burden of Disease Project

(9)  Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.

9

Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.

(10)  Mt.

10

(11)  Miehet yli 40 g alkoholia, ts. 4 lasillista päivässä, ja naiset yli 20 g eli 2 lasillista päivässä.

11

(12)  Keskeisiä tietoja alkoholiin liittyvistä haitoista Euroopassa, Bryssel lokakuu 2006, MEMO/06/397, 24. lokakuuta 2006. Lähde: Global Burden of Disease Project (Rehm et al 2004).

12

Global Burden of Disease Project

(13)  Mt.

13

(14)  Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.

14

Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.

(15)  Komission tiedonanto ”Tavoitteena lasten oikeuksia koskeva EU:n strategia”, KOM(2006) 367 lopullinen.

15

(16)  ETSK:n 13. joulukuuta 2006 antama lausunto aiheesta ”Tavoitteena lasten oikeuksia koskeva EU:n strategia” (EUVL C 325, 31.12.2006), esittelijä: Jillian van Turnhout.

16

(17)  Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.

17

Alcohol in Europe: A Public Health Perspective

(18)  Maailman terveysjärjestön hyväksymä Euroopan aluetoimiston alkoholiasioiden peruskirja, Kööpenhamina, WHO:n Euroopan aluetoimisto, 1995.

18

(19)  Alkopop on populääriviestimien käyttöön ottama termi, jolla kuvataan esimerkiksi virvoitusjuomia ja limonadeja muistuttavia pullotettuja alkoholijuomia (vrt. englanninkielinen määritelmä

19

http://en.wikipedia.org/wiki/Alcopop).

(20)  ETSK:n lausunto aiheesta ”EU:n liikenneturvallisuuspolitiikka ja ammattiautoilijat” (TEN/290), esittelijä: Thomas Etty.

20

(21)  Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.

21

Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.

(22)  Komission suositus 2004/345/EY sääntöjen noudattamisen valvonnasta tieliikenneturvallisuuden alalla, annettu 6. huhtikuuta 2004, EUVL L 111, 17.4.2004.

22

(23)  Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.

23

Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.

(24)  Ks. esimerkiksi www.alna.se.

24

(25)  Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.

25

Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.

---

LIITE

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon

Keskustelussa hylättiin seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat vähintään neljänneksen annetuista äänistä (työjärjestyksen 54 artiklan 3 kohta):

Kohta 1.1

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

”Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon ’EU:n strategia jäsenvaltioiden tukemiseksi alkoholiin liittyvien haittojen vähentämisessä’ja kannattaa komission ehdotusta laatia yhteinen, johdonmukainen strategia liiallisen alkoholinkäytön haittojen vähentämiseksi kaikkialla Euroopassa. ETSK pahoittelee kuitenkin sitä, että tiedonannossa ei suinkaan esitetä ’kokonaisvaltaista strategiaa’, jollaisen neuvosto kehotti laatimaan 5. kesäkuuta 2001 antamissaan päätelmissä.”

Äänestystulos

Puolesta 31

Vastaan 67

Pidättyi 6

Kohta 1.5

Poistetaan.

”ETSK pahoittelee, ettei komissio myönnä tiedonannossa, että yksi syy alkoholiin liittyviin lukuisiin haittoihin on se, että alkoholi on liiallisesti käytettynä psykoaktiivi huumaava, myrkyllinen aine ja joillekin riippuvuutta aiheuttava aine.”

Äänestystulos

Puolesta 29

Vastaan 74

Pidättyi 5

Kohta 1.11

Poistetaan.

”ETSK on huolissaan siitä, että alkoholihaittojen vähentämiseen tähtäävien tehokkaiden tutkimuspohjaisten menetelmien ja yhteisön toimintaehdotusten välillä vallitsee häiritsevä epäjohdonmukaisuus. Tiedonannossa mainitaan usein aiottujen toimenpiteiden joukossa valistus ja tiedotus, mutta tutkimuspohjaiset tiedot osoittavat, että kyseiset toimenpiteet ovat jokseenkin tehottomia alkoholiin liittyviä haittoja vähennettäessä.”

Äänestystulos

Puolesta 27

Vastaan 80

Pidättyi 2

Kohta 3.5

Poistetaan.

”ETSK pahoittelee, ettei komissio myönnä tiedonannossa, että yksi syy alkoholiin liittyviin lukuisiin haittoihin on se, että alkoholi on liiallisesti käytettynä psykoaktiivi huumaava, myrkyllinen aine ja joillekin riippuvuutta aiheuttava aine. Se on ikävää, sillä strategia on laadittu komission terveysasioiden pääosastossa, jossa on runsaasti lääketieteellistä asiantuntemusta.”

Äänestystulos

Puolesta 30

Vastaan 82

Pidättyi 4

Kohta 6.2

Poistetaan.

”ETSK on huolissaan siitä, että alkoholihaittojen vähentämiseen tähtäävien tehokkaiden tutkimuspohjaisten menetelmien ja yhteisön toimintaehdotusten välillä vallitsee häiritsevä epäjohdonmukaisuus. Komission tiedonannossa mainitaan usein aiottujen toimenpiteiden joukossa valistus ja tiedotus, mutta tutkimukset osoittavat, että kyseiset toimenpiteet ovat jokseenkin tehottomia alkoholiin liittyviä haittoja vähennettäessä.”

Äänestystulos

Puolesta 31

Vastaan 81

Pidättyi 3

Kohta 7.4

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

”Euroopan laajuisen tietopohjan vahvistamista lukuun ottamatta EU:n alkoholistrategia perustuu siihen, että jäsenvaltiot tekevät edelleen aloitteita alkoholihaittojen vähentämistoimenpiteiksi. EU:n sisämarkkinalainsäädäntö aiheuttaa kuitenkin yhä tietyille jäsenvaltioille ongelmia ja saattaa näin hidastaa edistymistä alkoholiin liittyvien haittojen vähentämisessä. ETSK pahoittelee, ettei EU:n alkoholistrategiassa suositella lainkaan tämän puutteen korjaamiseen tähtääviä toimia.”

Äänestystulos

Puolesta 28

Vastaan 83

Pidättyi 4

---

| 27.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 175/85 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 175/85

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä (uudelleen laadittu)”

KOM(2006) 396 lopullinen — 2006/0130 COD

(2007/C 175/20)

Neuvosto päätti 15. syyskuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 80 artiklan 2 kohdan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 7. toukokuuta 2007. Esittelijä oli Thomas McDonogh.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 30.-31. toukokuuta 2007 pitämässään 436. täysistunnossa (toukokuun 31. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 58 ääntä puolesta 4:n pidättyessä äänestämästä.

Suositukset:

| 1. | Kaikkien julkisen palvelun velvoitteiden piiriin kuuluvia reittejä liikennöivien lentoyhtiöiden olisi sitouduttava täyttämään tietyt suoritusvaatimukset. |
| --- | --- |

1.

Kaikkien julkisen palvelun velvoitteiden piiriin kuuluvia reittejä liikennöivien lentoyhtiöiden olisi sitouduttava täyttämään tietyt suoritusvaatimukset.

| 2. | Lentoasemien, joille liikennöidään julkisen palvelun velvoitteiden piiriin kuuluvia lentoja, ja kyseisistä palveluista sopineiden valtioiden olisi tehtävä palvelutasosopimuksia. |
| --- | --- |

2.

Lentoasemien, joille liikennöidään julkisen palvelun velvoitteiden piiriin kuuluvia lentoja, ja kyseisistä palveluista sopineiden valtioiden olisi tehtävä palvelutasosopimuksia.

| 3. | Julkisen palvelun velvoitteiden piiriin kuuluvia liikenneyhteyksiä käyttävien matkustajien tulisi voida saada suurempia korvauksia kuin asetuksessa (EY) N:o 261/2004 säädetään, sillä vaihtoehtoisia liikenneyhteyksiä ei ehkä ole käytettävissä. |
| --- | --- |

3.

Julkisen palvelun velvoitteiden piiriin kuuluvia liikenneyhteyksiä käyttävien matkustajien tulisi voida saada suurempia korvauksia kuin asetuksessa (EY) N:o 261/2004 säädetään, sillä vaihtoehtoisia liikenneyhteyksiä ei ehkä ole käytettävissä.

| 4. | Julkisen palvelun velvoitteita koskevan tarjousmenettelyn tulisi sisältää vähintään kaksi tarjouskilpailua. |
| --- | --- |

4.

Julkisen palvelun velvoitteita koskevan tarjousmenettelyn tulisi sisältää vähintään kaksi tarjouskilpailua.

| 5. | Euroopan sisäisillä lennoilla paluulipun tulisi olla samanhintainen menolipun kanssa. Jos menomatkan ja paluumatkan hinnat poikkeavat huomattavasti toisistaan, ero on perusteltava. |
| --- | --- |

5.

Euroopan sisäisillä lennoilla paluulipun tulisi olla samanhintainen menolipun kanssa. Jos menomatkan ja paluumatkan hinnat poikkeavat huomattavasti toisistaan, ero on perusteltava.

| 6. | Julkisen palvelun velvoitteiden piiriin kuuluvien lentoyhteyksien matkalippujen tulisi kaikkien muiden lentolippujen tavoin olla tietyin edellytyksin takaisinmaksettavia. |
| --- | --- |

6.

Julkisen palvelun velvoitteiden piiriin kuuluvien lentoyhteyksien matkalippujen tulisi kaikkien muiden lentolippujen tavoin olla tietyin edellytyksin takaisinmaksettavia.

| 7. | Verojen ja lentoasemamaksujen kaltaiset maksut olisi eriteltävä selvästi lipussa olevassa hintalaskelmassa. |
| --- | --- |

7.

Verojen ja lentoasemamaksujen kaltaiset maksut olisi eriteltävä selvästi lipussa olevassa hintalaskelmassa.

| 8. | a) | Eri liikennemuotojen yhdistetyn käytön yhteydessä olisi varmistettava, että kaikki liikennemuodot ovat tasavertaisessa asemassa. |
| --- | --- | --- |

8.

a)

Eri liikennemuotojen yhdistetyn käytön yhteydessä olisi varmistettava, että kaikki liikennemuodot ovat tasavertaisessa asemassa.

| b) | Lentoliikennealalla on suhteeton taakka turvatarkastuksista aiheutuvista kustannuksista. Asiantila tulisi korjata. |
| --- | --- |

b)

Lentoliikennealalla on suhteeton taakka turvatarkastuksista aiheutuvista kustannuksista. Asiantila tulisi korjata.

| 9. | Viittaus suurnopeusjuniin olisi säilytettävä, sillä eräissä jäsenvaltioissa niitä ei ole. |
| --- | --- |

9.

Viittaus suurnopeusjuniin olisi säilytettävä, sillä eräissä jäsenvaltioissa niitä ei ole.

| 10. | Komission olisi tehtävä tarkastuksia sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioiden ilmailuviranomaiset hoitavat tehtävänsä tasapuolisesti ja reilusti ja etteivät mitkään niiden toimenpiteet vääristä kilpailua. |
| --- | --- |

10.

Komission olisi tehtävä tarkastuksia sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioiden ilmailuviranomaiset hoitavat tehtävänsä tasapuolisesti ja reilusti ja etteivät mitkään niiden toimenpiteet vääristä kilpailua.

| 11. | Komission alun perin ehdottamaa ”keskitetyn turvaamisen” -periaatetta (one stop security) olisi alettava soveltaa Euroopan lentoasemien kautta kulkeviin matkustajiin. |
| --- | --- |

11.

Komission alun perin ehdottamaa ”keskitetyn turvaamisen” -periaatetta (one stop security) olisi alettava soveltaa Euroopan lentoasemien kautta kulkeviin matkustajiin.

| 12. | Tällöin tulisi muuttaa matkustajien turvatarkastusta lentokentillä ottamalla käyttöön nopeutetun turvatarkastuksen mahdollistava järjestelmä (biometriikka) säännöllisesti matkustavien tarkastuksen helpottamiseksi. |
| --- | --- |

12.

Tällöin tulisi muuttaa matkustajien turvatarkastusta lentokentillä ottamalla käyttöön nopeutetun turvatarkastuksen mahdollistava järjestelmä (biometriikka) säännöllisesti matkustavien tarkastuksen helpottamiseksi.

| 13. | Vähintään kuukautta aikaisemmin ostettuihin lippuihin tulisi sisällyttää mahdollisuus lipun perumiseen ilman maksua 48 tunnin kuluessa varauksesta. Lipun peruutuksen yhteydessä matkustajalle tulisi antaa myös täysi korvaus kaikista maksetuista lentoveroista. |
| --- | --- |

13.

Vähintään kuukautta aikaisemmin ostettuihin lippuihin tulisi sisällyttää mahdollisuus lipun perumiseen ilman maksua 48 tunnin kuluessa varauksesta. Lipun peruutuksen yhteydessä matkustajalle tulisi antaa myös täysi korvaus kaikista maksetuista lentoveroista.

1.   Johdanto

| 1.1 | Nyt kun lentoliikenteen sisämarkkinoiden kolmannen lainsäädäntöpaketin voimaantulosta on kulunut yli kymmenen vuotta, voidaan todeta, että se on laajalti toteuttanut tarkoituksensa ja mahdollistanut lentoliikenteen ennennäkemättömän kasvun Euroopassa. Vanhat monopolit ovat hävinneet, yhteisön sisäinen kabotaasi on otettu käyttöön ja kilpailu on voimistunut kaikilla markkinoilla kuluttajien hyödyksi. |
| --- | --- |

1.1

Nyt kun lentoliikenteen sisämarkkinoiden kolmannen lainsäädäntöpaketin voimaantulosta on kulunut yli kymmenen vuotta, voidaan todeta, että se on laajalti toteuttanut tarkoituksensa ja mahdollistanut lentoliikenteen ennennäkemättömän kasvun Euroopassa. Vanhat monopolit ovat hävinneet, yhteisön sisäinen kabotaasi on otettu käyttöön ja kilpailu on voimistunut kaikilla markkinoilla kuluttajien hyödyksi.

| 1.2 | Tästä menestyksestä huolimatta suurin osa EU:n lentoyhtiöistä kärsii edelleen ylikapasiteetista ja markkinoiden liiallisesta pirstaloituneisuudesta. Kolmannen paketin epäyhtenäinen soveltaminen jäsenvaltioissa sekä EU:n sisäiseen lentoliikenteeseen edelleen kohdistuvat rajoitukset vaikuttavat seuraavasti: |
| --- | --- |

1.2

Tästä menestyksestä huolimatta suurin osa EU:n lentoyhtiöistä kärsii edelleen ylikapasiteetista ja markkinoiden liiallisesta pirstaloituneisuudesta. Kolmannen paketin epäyhtenäinen soveltaminen jäsenvaltioissa sekä EU:n sisäiseen lentoliikenteeseen edelleen kohdistuvat rajoitukset vaikuttavat seuraavasti:

| 1.3 | Toimintaedellytykset eivät ole tasapuoliset, koska kilpailun vääristymät vaikuttavat markkinoiden toimintaan (esim. liikennelupavaatimusten epäyhtenäinen soveltaminen, kansalaisuuteen perustuva syrjintä EU:n lentoyhtiöiden välillä, kolmansiin maihin liikennöitävien reittien syrjivä kohtelu jne.). |
| --- | --- |

1.3

Toimintaedellytykset eivät ole tasapuoliset, koska kilpailun vääristymät vaikuttavat markkinoiden toimintaan (esim. liikennelupavaatimusten epäyhtenäinen soveltaminen, kansalaisuuteen perustuva syrjintä EU:n lentoyhtiöiden välillä, kolmansiin maihin liikennöitävien reittien syrjivä kohtelu jne.).

| 1.4 | Jäsenvaltiot soveltavat epäyhtenäisesti sääntöjä, jotka koskevat ilma-alusten vuokrausta miehistöineen kolmannesta maasta, mikä johtaa kilpailun vääristymiin ja sosiaalisiin seurauksiin. |
| --- | --- |

1.4

Jäsenvaltiot soveltavat epäyhtenäisesti sääntöjä, jotka koskevat ilma-alusten vuokrausta miehistöineen kolmannesta maasta, mikä johtaa kilpailun vääristymiin ja sosiaalisiin seurauksiin.

| 1.5 | Matkustajat eivät saa sisämarkkinoista täyttä hyötyä, mihin ovat syynä hintojen avoimuuden puute ja asuinpaikan perusteella sovellettavat syrjivät käytännöt. |
| --- | --- |

1.5

Matkustajat eivät saa sisämarkkinoista täyttä hyötyä, mihin ovat syynä hintojen avoimuuden puute ja asuinpaikan perusteella sovellettavat syrjivät käytännöt.

2.   Nykyiset säännökset ehdotuksen käsittelemällä alalla

| 2.1 | Ehdotuksen päämääränä on tarkistaa ja konsolidoida asiaa koskevat asetukset. |
| --- | --- |

2.1

Ehdotuksen päämääränä on tarkistaa ja konsolidoida asiaa koskevat asetukset.

| 2.2 | Ehdotus tehostaa sisämarkkinoita edistämällä entistä tehokkaampaa kilpailuympäristöä, jossa Euroopan lentoyhtiöt voivat vastata kansainvälisten kilpailijoidensa haasteeseen. |
| --- | --- |

2.2

Ehdotus tehostaa sisämarkkinoita edistämällä entistä tehokkaampaa kilpailuympäristöä, jossa Euroopan lentoyhtiöt voivat vastata kansainvälisten kilpailijoidensa haasteeseen.

| 2.3 | Joihinkin ehdotetuista muutoksista voi liittyä ympäristövaikutuksia, sillä niillä pyritään kannustamaan lentoliikenteen lisäämiseen. ETSK on tietoinen siitä, että lentoliikenteen jatkuva kasvu lisää merkittävästi kasvihuonekaasupäästöjä. Komitea valmistelee parhaillaan aiheesta lausuntoa. Riippumatta siitä, miten tässä yhteydessä on toimittava, komitea kannattaa lentoliikennealan tasapuolisten toimintaedellytysten vahvistamista, kuten komissio ehdottaa. |
| --- | --- |

2.3

Joihinkin ehdotetuista muutoksista voi liittyä ympäristövaikutuksia, sillä niillä pyritään kannustamaan lentoliikenteen lisäämiseen. ETSK on tietoinen siitä, että lentoliikenteen jatkuva kasvu lisää merkittävästi kasvihuonekaasupäästöjä. Komitea valmistelee parhaillaan aiheesta lausuntoa. Riippumatta siitä, miten tässä yhteydessä on toimittava, komitea kannattaa lentoliikennealan tasapuolisten toimintaedellytysten vahvistamista, kuten komissio ehdottaa.

3.   Vaikutusten arviointi

| 3.1 | Kolmannen paketin tarkistamisella ei pyritä uudistamaan lainsäädäntöä perinpohjaisesti, vaan tekemään siihen muutokset, joita kohdattujen ongelmien korjaaminen edellyttää. |
| --- | --- |

3.1

Kolmannen paketin tarkistamisella ei pyritä uudistamaan lainsäädäntöä perinpohjaisesti, vaan tekemään siihen muutokset, joita kohdattujen ongelmien korjaaminen edellyttää.

| 3.2 | Skenaariossa, jossa lainsäädäntöön ei tehdä muutoksia, lentoliikenteen sisämarkkinoiden kolmannen paketin muodostavat kolme asetusta jäävät nykyiselleen. |
| --- | --- |

3.2

Skenaariossa, jossa lainsäädäntöön ei tehdä muutoksia, lentoliikenteen sisämarkkinoiden kolmannen paketin muodostavat kolme asetusta jäävät nykyiselleen.

| 3.3 | Toisessa skenaariossa kolmanteen pakettiin tehdään muutoksia, joilla varmistetaan sen sääntöjen yhtenäinen ja tehokas soveltaminen. Tällöin tulisi muuttaa matkustajien turvatarkastusta lentokentillä ottamalla käyttöön nopeutetun turvatarkastuksen mahdollistava järjestelmä (biometriikka) säännöllisesti matkustavien tarkastuksen helpottamiseksi. |
| --- | --- |

3.3

Toisessa skenaariossa kolmanteen pakettiin tehdään muutoksia, joilla varmistetaan sen sääntöjen yhtenäinen ja tehokas soveltaminen. Tällöin tulisi muuttaa matkustajien turvatarkastusta lentokentillä ottamalla käyttöön nopeutetun turvatarkastuksen mahdollistava järjestelmä (biometriikka) säännöllisesti matkustavien tarkastuksen helpottamiseksi.

| 3.4 | Ehdotetulla asetuksella taataan lentoliikenteen sisämarkkinoita koskevan EU-lainsäädännön tehokas ja yhtenäinen soveltaminen ottamalla käyttöön tiukemmat ja täsmällisemmät soveltamisperusteet (esim. liikennelupia, ilma-alusten leasingia, julkisen palvelun velvoitteita ja liikenteen jakamissääntöjä varten). Lisäksi sillä tehostetaan sisämarkkinoita poistamalla lentoliikennepalvelujen tarjoamista edelleen haittaavia rajoituksia, jotka johtuvat vanhoista kahdenvälisistä sopimuksista jäsenvaltioiden välillä, ja antamalla yhteisölle oikeus neuvotella EU:n sisäisistä liikenneoikeuksista kolmansien maiden kanssa. Se parantaa myös kuluttajaoikeuksia edistämällä hintojen avoimuutta ja ei-syrjivää kohtelua. |
| --- | --- |

3.4

Ehdotetulla asetuksella taataan lentoliikenteen sisämarkkinoita koskevan EU-lainsäädännön tehokas ja yhtenäinen soveltaminen ottamalla käyttöön tiukemmat ja täsmällisemmät soveltamisperusteet (esim. liikennelupia, ilma-alusten leasingia, julkisen palvelun velvoitteita ja liikenteen jakamissääntöjä varten). Lisäksi sillä tehostetaan sisämarkkinoita poistamalla lentoliikennepalvelujen tarjoamista edelleen haittaavia rajoituksia, jotka johtuvat vanhoista kahdenvälisistä sopimuksista jäsenvaltioiden välillä, ja antamalla yhteisölle oikeus neuvotella EU:n sisäisistä liikenneoikeuksista kolmansien maiden kanssa. Se parantaa myös kuluttajaoikeuksia edistämällä hintojen avoimuutta ja ei-syrjivää kohtelua.

| 3.5 | Lentoliikenteen sisämarkkinoita koskevasta kolmannesta paketista saatu kokemus on osoittanut, ettei lainsäädäntöä sovelleta eikä tulkita yhdenmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa. Tämä tilanne estää aidosti tasapuolisten toimintaedellytysten synnyn EU:n lentoyhtiöiden välille. |
| --- | --- |

3.5

Lentoliikenteen sisämarkkinoita koskevasta kolmannesta paketista saatu kokemus on osoittanut, ettei lainsäädäntöä sovelleta eikä tulkita yhdenmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa. Tämä tilanne estää aidosti tasapuolisten toimintaedellytysten synnyn EU:n lentoyhtiöiden välille.

| 3.6 | Ehdotuksella yksinkertaistetaan lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

3.6

Ehdotuksella yksinkertaistetaan lainsäädäntöä.

4.   Ehdotuksen yksityiskohtainen selitys

| 4.1 | Liikenneluvan myöntämiseen ja peruuttamiseen liittyviä vaatimuksia tiukennetaan. Nykyisellään lentoyhtiöiden taloudellisen kunnon tarkastamista koskevat vaatimukset vaihtelevat riippuen siitä, mikä jäsenvaltio on myöntänyt luvan. |
| --- | --- |

4.1

Liikenneluvan myöntämiseen ja peruuttamiseen liittyviä vaatimuksia tiukennetaan. Nykyisellään lentoyhtiöiden taloudellisen kunnon tarkastamista koskevat vaatimukset vaihtelevat riippuen siitä, mikä jäsenvaltio on myöntänyt luvan.

| 4.2 | Ehdotuksen mukaan jäsenvaltiot velvoitetaan tiukentamaan liikennelupien valvontaa ja peruuttamaan liikennelupa määräajaksi tai kokonaan, jos asetuksen vaatimukset eivät enää täyty (5-10 artikla). |
| --- | --- |

4.2

Ehdotuksen mukaan jäsenvaltiot velvoitetaan tiukentamaan liikennelupien valvontaa ja peruuttamaan liikennelupa määräajaksi tai kokonaan, jos asetuksen vaatimukset eivät enää täyty (5-10 artikla).

| 4.3 | Ehdotus on laadittu siten, että se mahdollistaa Euroopan lentoturvallisuusviraston (EASA) toimivallan laajentamisen tulevaisuudessa turvallisuuden valvonnassa ja/tai lupakysymyksissä, jotta voidaan taata lentoyhtiöiden mahdollisimman tehokas ja yhdenmukainen valvonta. |
| --- | --- |

4.3

Ehdotus on laadittu siten, että se mahdollistaa Euroopan lentoturvallisuusviraston (EASA) toimivallan laajentamisen tulevaisuudessa turvallisuuden valvonnassa ja/tai lupakysymyksissä, jotta voidaan taata lentoyhtiöiden mahdollisimman tehokas ja yhdenmukainen valvonta.

5.   Ehdotuksella tiukennetaan ilma-alusten leasingiin liittyviä vaatimuksia.

| 5.1 | Mahdollisuus vuokrata ilma-aluksia miehistöineen (nk. wet leasing) kolmansista maista lisää EU:n lentoyhtiöiden toiminnan joustavuutta. Tällaiseen vuokraustoimintaan liittyy kuitenkin haittoja ja jopa vakavia turvallisuusriskejä, kuten äskettäin sattuneet erilaiset onnettomuudet osoittavat. |
| --- | --- |

5.1

Mahdollisuus vuokrata ilma-aluksia miehistöineen (nk. wet leasing) kolmansista maista lisää EU:n lentoyhtiöiden toiminnan joustavuutta. Tällaiseen vuokraustoimintaan liittyy kuitenkin haittoja ja jopa vakavia turvallisuusriskejä, kuten äskettäin sattuneet erilaiset onnettomuudet osoittavat.

| 5.2 | Kolmansista maista liisattavien ilma-alusten turvallisuusarviointia ei tehdä yhtä perusteellisesti kaikissa jäsenvaltioissa. Tämän vuoksi on erittäin tärkeää, että lupaviranomainen noudattaa täysin 13 artiklan säännöksiä (ilma-aluksen vuokraus miehistöineen tai ilman miehistöä). |
| --- | --- |

5.2

Kolmansista maista liisattavien ilma-alusten turvallisuusarviointia ei tehdä yhtä perusteellisesti kaikissa jäsenvaltioissa. Tämän vuoksi on erittäin tärkeää, että lupaviranomainen noudattaa täysin 13 artiklan säännöksiä (ilma-aluksen vuokraus miehistöineen tai ilman miehistöä).

6.   Ehdotuksella selvennetään julkisen palvelun velvoitteisiin sovellettavat säännöt.

| 6.1 | Julkisen palvelun velvoitteita koskevia sääntöjä on tarkistettu hallinnollisen taakan keventämiseksi, niiden liiallisen käytön välttämiseksi ja useampien tarjousten saamiseksi tarjousmenettelyssä. |
| --- | --- |

6.1

Julkisen palvelun velvoitteita koskevia sääntöjä on tarkistettu hallinnollisen taakan keventämiseksi, niiden liiallisen käytön välttämiseksi ja useampien tarjousten saamiseksi tarjousmenettelyssä.

| 6.2 | Julkisen palvelun velvoitteiden liiallisen käytön välttämiseksi komissio voi vaatia yksittäisissä tapauksissa erityistä taloudellista selvitystä, jossa esitetään julkisen palvelun velvoitteiden käytön tausta. Julkisen palvelun velvoitteiden soveltuvuus olisi arvioitava erityisen huolellisesti, kun niitä on määrä asettaa reiteille, joita jo liikennöidään suurnopeusjunilla, joiden matkustusaika on alle kolme tuntia. Tarjousmenettelyjä muutettaisiin pidentämällä toimiluvan enimmäiskesto kolmesta neljään vuoteen. |
| --- | --- |

6.2

Julkisen palvelun velvoitteiden liiallisen käytön välttämiseksi komissio voi vaatia yksittäisissä tapauksissa erityistä taloudellista selvitystä, jossa esitetään julkisen palvelun velvoitteiden käytön tausta. Julkisen palvelun velvoitteiden soveltuvuus olisi arvioitava erityisen huolellisesti, kun niitä on määrä asettaa reiteille, joita jo liikennöidään suurnopeusjunilla, joiden matkustusaika on alle kolme tuntia. Tarjousmenettelyjä muutettaisiin pidentämällä toimiluvan enimmäiskesto kolmesta neljään vuoteen.

7.   Kilpailu

| 7.1 | Jotta varmistettaisiin sisämarkkinoiden ja niihin liittyvien ulkoisten näkökohtien keskinäinen johdonmukaisuus, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan ulkoiset näkökohdat mukaan luettuina, kolmansien maiden lentoyhtiöiden pääsyn yhteisön sisäisen lentoliikenteen markkinoille olisi tapahduttava johdonmukaisella tavalla siten, että lento-oikeuksista neuvotellaan kolmansien maiden kanssa yhteisön tasolla. |
| --- | --- |

7.1

Jotta varmistettaisiin sisämarkkinoiden ja niihin liittyvien ulkoisten näkökohtien keskinäinen johdonmukaisuus, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan ulkoiset näkökohdat mukaan luettuina, kolmansien maiden lentoyhtiöiden pääsyn yhteisön sisäisen lentoliikenteen markkinoille olisi tapahduttava johdonmukaisella tavalla siten, että lento-oikeuksista neuvotellaan kolmansien maiden kanssa yhteisön tasolla.

| 7.2 | Edelleen jäljellä olevia, jäsenvaltioiden kahdenvälisistä sopimuksista johtuvia rajoituksia poistetaan. Näin taataan syrjimättömyys yhteistunnusten käytössä ja hinnoittelussa EU:n lentoyhtiöiden liikennöidessä kolmansiin maihin reiteillä, joihin liittyy välilaskuja muissa kuin niiden omassa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

7.2

Edelleen jäljellä olevia, jäsenvaltioiden kahdenvälisistä sopimuksista johtuvia rajoituksia poistetaan. Näin taataan syrjimättömyys yhteistunnusten käytössä ja hinnoittelussa EU:n lentoyhtiöiden liikennöidessä kolmansiin maihin reiteillä, joihin liittyy välilaskuja muissa kuin niiden omassa jäsenvaltiossa.

8.   Ehdotuksella edistetään hintojen avoimuutta matkustajille ja oikeudenmukaista hinnoittelua.

| 8.1 | Kuljetusmaksujen ilmoittamisesta ilman veroja, maksuja ja jopa polttoainemaksuja on tullut laajalle levinnyt käytäntö, ja se vähentää hintojen avoimuutta. Riittämätön hintojen avoimuus johtaa kilpailun vääristymiin ja siten kuluttajille korkeampiin keskimääräisiin kuljetusmaksuihin. Komissio on lisäksi edelleen pannut merkille tapauksia, jossa matkustajaan sovelletaan syrjivää kohtelua asuinpaikan perusteella. |
| --- | --- |

8.1

Kuljetusmaksujen ilmoittamisesta ilman veroja, maksuja ja jopa polttoainemaksuja on tullut laajalle levinnyt käytäntö, ja se vähentää hintojen avoimuutta. Riittämätön hintojen avoimuus johtaa kilpailun vääristymiin ja siten kuluttajille korkeampiin keskimääräisiin kuljetusmaksuihin. Komissio on lisäksi edelleen pannut merkille tapauksia, jossa matkustajaan sovelletaan syrjivää kohtelua asuinpaikan perusteella.

| 8.2 | Ehdotuksessa esitetään, että lentoliikenteen kuljetusmaksujen on sisällettävä kaikki niihin sovellettavat verot ja maksut ja että lentoyhtiöiden on annettava yleisölle kattavat tiedot kuljetus- ja rahtimaksuistaan. |
| --- | --- |

8.2

Ehdotuksessa esitetään, että lentoliikenteen kuljetusmaksujen on sisällettävä kaikki niihin sovellettavat verot ja maksut ja että lentoyhtiöiden on annettava yleisölle kattavat tiedot kuljetus- ja rahtimaksuistaan.

| 8.3 | Kaikki kuljetusmaksut on vahvistettava siten, ettei matkustajaan sovelleta yhteisössä asuinpaikan tai kansalaisuuden perusteella syrjiviä käytäntöjä. Lisäksi lentoyhtiöiden kuljetusmaksujen on oltava matkatoimistojen saatavilla riippumatta siitä, minne matkatoimisto on sijoittautunut. |
| --- | --- |

8.3

Kaikki kuljetusmaksut on vahvistettava siten, ettei matkustajaan sovelleta yhteisössä asuinpaikan tai kansalaisuuden perusteella syrjiviä käytäntöjä. Lisäksi lentoyhtiöiden kuljetusmaksujen on oltava matkatoimistojen saatavilla riippumatta siitä, minne matkatoimisto on sijoittautunut.

| 8.4 | Lentoliikenteen kuljetusmaksut on ilmoitettava selvästi. Nykyisin kuljetusmaksuihin lisätään useita lisämaksuja, jotka voivat nostaa merkittävästi kokonaishintaa. Lisämaksuista mainittakoon erityisesti lentoasemamaksut, joita lentoyhtiöiden tiedetään kasvattaneen tuottojensa lisäämiseksi.
  Euroopassa valuuttaerot vääristävät usein hintoja, joskin euron käyttöönoton jälkeen tilanteen pitäisi olla aikaisempaa parempi. Siitä huolimatta on vaikeasti selitettävissä, minkä vuoksi menolippu sellaisiin paikkoihin kuin Lontoo, Rooma tai Madrid on paluulippua halvempi.

  Meno- ja paluumatkojen hinnat poikkeavat toisistaan useimmilla reiteillä kaikkialla Euroopassa. |
| --- | --- |

8.4

Lentoliikenteen kuljetusmaksut on ilmoitettava selvästi. Nykyisin kuljetusmaksuihin lisätään useita lisämaksuja, jotka voivat nostaa merkittävästi kokonaishintaa. Lisämaksuista mainittakoon erityisesti lentoasemamaksut, joita lentoyhtiöiden tiedetään kasvattaneen tuottojensa lisäämiseksi.

Euroopassa valuuttaerot vääristävät usein hintoja, joskin euron käyttöönoton jälkeen tilanteen pitäisi olla aikaisempaa parempi. Siitä huolimatta on vaikeasti selitettävissä, minkä vuoksi menolippu sellaisiin paikkoihin kuin Lontoo, Rooma tai Madrid on paluulippua halvempi.

Meno- ja paluumatkojen hinnat poikkeavat toisistaan useimmilla reiteillä kaikkialla Euroopassa.

| 8.5 | Komitea kannattaa varauksetta ehdotusta, että Euroopan lentoturvallisuusvirastolle EASA:lle myönnetään riittävästi määrärahoja ja henkilöstöä ja että se valtuutetaan antamaan EU:n kaikkia jäsenvaltioita sitovia säännöksiä. Komitea on jo ehdottanut tätä aikaisemmassa lausunnossaan (1). |
| --- | --- |

8.5

Komitea kannattaa varauksetta ehdotusta, että Euroopan lentoturvallisuusvirastolle EASA:lle myönnetään riittävästi määrärahoja ja henkilöstöä ja että se valtuutetaan antamaan EU:n kaikkia jäsenvaltioita sitovia säännöksiä. Komitea on jo ehdottanut tätä aikaisemmassa lausunnossaan (1).

| 8.6 | Julkisen palvelun velvoitteet ovat tarpeellisia ja edelleen suotavia, jotta voidaan kannustaa palveluiden tarjoamista myös syrjäseuduilla. Julkisen palvelun velvoitteiden piiriin kuuluvia reittejä liikennöiviä lentoyhtiöitä koskevat säännöt ja määräykset ovat kuitenkin olleet erittäin epämääräisiä. Vaikka julkisen palvelun velvoitteissa määrätään lentojen lukumäärä ja lentokoneiden istuinkapasiteetti, lentojen myöhästymisestä tai aikataulujen huonosta noudattamisesta ei näytä asetettavan minkäänlaisia seuraamuksia. |
| --- | --- |

8.6

Julkisen palvelun velvoitteet ovat tarpeellisia ja edelleen suotavia, jotta voidaan kannustaa palveluiden tarjoamista myös syrjäseuduilla. Julkisen palvelun velvoitteiden piiriin kuuluvia reittejä liikennöiviä lentoyhtiöitä koskevat säännöt ja määräykset ovat kuitenkin olleet erittäin epämääräisiä. Vaikka julkisen palvelun velvoitteissa määrätään lentojen lukumäärä ja lentokoneiden istuinkapasiteetti, lentojen myöhästymisestä tai aikataulujen huonosta noudattamisesta ei näytä asetettavan minkäänlaisia seuraamuksia.

Bryssel 31. toukokuuta 2007.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  EUVL C 309, 16.12.2006, s. 51-54.

1

---

| 27.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 175/88 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 175/88

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”EU:n tieliikenneturvallisuuspolitiikka ja ammattiautoilijat — turvalliset ja valvotut pysäköintialueet”

(2007/C 175/21)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 16. helmikuuta 2007 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia lausunnon aiheesta EU:n tieliikenneturvallisuuspolitiikka ja ammattiautoilijat — turvalliset ja valvotut pysäköintialueet

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 7. toukokuuta 2007. Esittelijänä oli ensin Thomas Etty, jonka jälkeen Eduardo Chagas.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 30.-31. toukokuuta 2007 pitämässään 436. täysistunnossa (toukokuun 30. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 118 puolesta, 4 vastaan 2:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Tieliikenneturvallisuus, maanteiden tavarakuljetuksiin liittyvä rikollisuus sekä kuorma-autonkuljettajien terveys ja turvallisuus ovat syitä, joiden perusteella ammattiautoilijoille on koko EU:ssa luotava lisää turvallisia ja valvottuja lepoalueita. |
| --- | --- |

1.1

Tieliikenneturvallisuus, maanteiden tavarakuljetuksiin liittyvä rikollisuus sekä kuorma-autonkuljettajien terveys ja turvallisuus ovat syitä, joiden perusteella ammattiautoilijoille on koko EU:ssa luotava lisää turvallisia ja valvottuja lepoalueita.

| 1.2 | Kansainvälisen maantiekuljetusliitto (IRU) ja Euroopan kuljetustyöntekijöiden liitto (ETF) ovat määrittäneet yhteiset kriteerit, jotka ovat asianmukaiset ja toteuttamiskelpoiset ja jotka on otettava huomioon lepoalueita rakennettaessa. |
| --- | --- |

1.2

Kansainvälisen maantiekuljetusliitto (IRU) ja Euroopan kuljetustyöntekijöiden liitto (ETF) ovat määrittäneet yhteiset kriteerit, jotka ovat asianmukaiset ja toteuttamiskelpoiset ja jotka on otettava huomioon lepoalueita rakennettaessa.

| 1.3 | ETSK pitää tervetulleena Euroopan parlamentin esittämää ja Euroopan komission kannattamaa aloitetta toteuttaa kokeiluhanke, jonka avulla tutkitaan toteutettavuutta ja annetaan käynnistysavustuksia ammattiautoilijoille tarkoitettujen turvallisten ja valvottujen pysäköintialueiden perustamiseksi. |
| --- | --- |

1.3

ETSK pitää tervetulleena Euroopan parlamentin esittämää ja Euroopan komission kannattamaa aloitetta toteuttaa kokeiluhanke, jonka avulla tutkitaan toteutettavuutta ja annetaan käynnistysavustuksia ammattiautoilijoille tarkoitettujen turvallisten ja valvottujen pysäköintialueiden perustamiseksi.

Komitea suosittaa seuraavaa:

| 1.4 | Komission olisi Euroopan laajuisen tieverkon suunnittelun ja yhteisrahoituksen yhteydessä kiinnitettävä huomiota ammattikuljettajia palvelevien turvallisten ja valvottujen pysäköintialueiden perustamiseen. |
| --- | --- |

1.4

Komission olisi Euroopan laajuisen tieverkon suunnittelun ja yhteisrahoituksen yhteydessä kiinnitettävä huomiota ammattikuljettajia palvelevien turvallisten ja valvottujen pysäköintialueiden perustamiseen.

| 1.5 | Komission tulisi kiinnittää asiaan huomiota myös, kun se hyväksyy Euroopan aluekehitysrahastosta osarahoitusta saavia tieinfrastruktuurihankkeita. Myös Euroopan investointipankin tulisi toimia samalla tavalla, kun se myöntää lainoja tieinfrastruktuurihankkeisiin. |
| --- | --- |

1.5

Komission tulisi kiinnittää asiaan huomiota myös, kun se hyväksyy Euroopan aluekehitysrahastosta osarahoitusta saavia tieinfrastruktuurihankkeita. Myös Euroopan investointipankin tulisi toimia samalla tavalla, kun se myöntää lainoja tieinfrastruktuurihankkeisiin.

| 1.6 | Jäsenvaltioiden tulisi pohtia asiaa, kun ne toteuttavat tieliikenneturvallisuuden toimintaohjelmaa.
  (HUOM. Näiden kolmen ehdotuksen yhteydessä on otettava erityisesti huomioon, että ammattiautoilijoille tarkoitettuja lepotiloja tarvitaan nykyistä enemmän, etenkin kun vanhojen ja uusien jäsenvaltioiden välinen liikenne kasvaa jatkuvasti.) |
| --- | --- |

1.6

Jäsenvaltioiden tulisi pohtia asiaa, kun ne toteuttavat tieliikenneturvallisuuden toimintaohjelmaa.

(HUOM. Näiden kolmen ehdotuksen yhteydessä on otettava erityisesti huomioon, että ammattiautoilijoille tarkoitettuja lepotiloja tarvitaan nykyistä enemmän, etenkin kun vanhojen ja uusien jäsenvaltioiden välinen liikenne kasvaa jatkuvasti.)

| 1.7 | Komission tulisi huhtikuuhun 2009 mennessä arvioida, minkälainen lainsäätäjän rooli EU:lla voisi olla asiassa ja voisiko unioni kehittää oikeudellisesti sitomattomia määräyksiä (soft law) aloilla, jotka kuuluvat ensisijaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaan. Tämä antaisi komissiolle ja jäsenvaltioille mahdollisuuden ryhtyä nopeasti koordinoituihin toimenpiteisiin sen jälkeen, kun tämän lausunnon kohdissa 2.9, 2.10 ja 2.11 mainittu kokeiluhanke on saatu päätökseen. Arviointi olisi tehtävä perustamissopimuksen 71 artiklan valossa, minkä lisäksi olisi otettava huomioon työaikaa sekä työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelua koskevien toimenpiteiden väliset yhteydet. Myös toimenpiteet turvallisten ja valvottujen pysäköintialueiden perustamiseksi ammattiautoilijoille voisivat siten olla mukana tarkastelussa. |
| --- | --- |

1.7

Komission tulisi huhtikuuhun 2009 mennessä arvioida, minkälainen lainsäätäjän rooli EU:lla voisi olla asiassa ja voisiko unioni kehittää oikeudellisesti sitomattomia määräyksiä (soft law) aloilla, jotka kuuluvat ensisijaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaan. Tämä antaisi komissiolle ja jäsenvaltioille mahdollisuuden ryhtyä nopeasti koordinoituihin toimenpiteisiin sen jälkeen, kun tämän lausunnon kohdissa 2.9, 2.10 ja 2.11 mainittu kokeiluhanke on saatu päätökseen. Arviointi olisi tehtävä perustamissopimuksen 71 artiklan valossa, minkä lisäksi olisi otettava huomioon työaikaa sekä työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelua koskevien toimenpiteiden väliset yhteydet. Myös toimenpiteet turvallisten ja valvottujen pysäköintialueiden perustamiseksi ammattiautoilijoille voisivat siten olla mukana tarkastelussa.

| 1.8 | Komission olisi kutsuttava työmarkkinaosapuolet osallistumaan täysimääräisesti hankkeeseen. |
| --- | --- |

1.8

Komission olisi kutsuttava työmarkkinaosapuolet osallistumaan täysimääräisesti hankkeeseen.

| 1.9 | Komission tulisi selvittää, miten kyseiset tahot voisivat auttaa järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan tekemien, turvallisiin ja valvottuihin pysäköintialueisiin liittyvien aloitteiden toteuttamisessa sekä tukea asianomaisia järjestöjä kannustamaan jäseniään käyttämään vanhoja ja vastaperustettuja lepoalueita mahdollisimman tehokkaasti. Komissio voisi esimerkiksi auttaa järjestöjä täydentämään ja parantamaan lepoalueita koskevia tietoja ja tehostamaan tietojen saatavuutta, myös sähköisesti. Niin ikään voitaisiin luoda turvallisten ja valvottujen pysäköintialueiden (Kansainvälisen maantiekuljetusliiton IRU:n ja Euroopan kuljetustyöntekijöiden liiton ETF:n yhteisiin kriteereihin perustuva) sertifiointijärjestelmä, joka tarjoaisi päivittäin ajantasaista tietoa vapaana olevista pysäköintialueista. Yhdessä jäsenvaltioiden ja asianomaisten organisaatioiden kanssa komissio voisi kehittää menetelmiä, joiden avulla kuljettajille voidaan tiedottaa riittävän ajoissa. |
| --- | --- |

1.9

Komission tulisi selvittää, miten kyseiset tahot voisivat auttaa järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan tekemien, turvallisiin ja valvottuihin pysäköintialueisiin liittyvien aloitteiden toteuttamisessa sekä tukea asianomaisia järjestöjä kannustamaan jäseniään käyttämään vanhoja ja vastaperustettuja lepoalueita mahdollisimman tehokkaasti. Komissio voisi esimerkiksi auttaa järjestöjä täydentämään ja parantamaan lepoalueita koskevia tietoja ja tehostamaan tietojen saatavuutta, myös sähköisesti. Niin ikään voitaisiin luoda turvallisten ja valvottujen pysäköintialueiden (Kansainvälisen maantiekuljetusliiton IRU:n ja Euroopan kuljetustyöntekijöiden liiton ETF:n yhteisiin kriteereihin perustuva) sertifiointijärjestelmä, joka tarjoaisi päivittäin ajantasaista tietoa vapaana olevista pysäköintialueista. Yhdessä jäsenvaltioiden ja asianomaisten organisaatioiden kanssa komissio voisi kehittää menetelmiä, joiden avulla kuljettajille voidaan tiedottaa riittävän ajoissa.

2.   Yleistä

| 2.1 | EU:n tieliikenneturvallisuuspolitiikka — kolmas tieliikenneturvallisuuden eurooppalainen toimintaohjelma (2003) ja kyseisen toimintaohjelman väliarviointi (2006) mukaan luettuina — on suunnattu muun muassa sellaisille kohderyhmille kuin moottoripyöräilijät, jalankulkijat, nuoret sekä ammattiautoilijat. Komissio on kuitenkin jättänyt huomioimatta useita asiaan liittyviä kysymyksiä. Yksi näistä kysymyksistä on erittäin tärkeä työmarkkinaosapuolille: osana liikenneinfrastruktuurin turvallisuuden parantamista ammattiautoilijoille olisi perustettava lepoalueita, joiden olisi ennen kaikkea oltava turvallisia ja valvottuja. |
| --- | --- |

2.1

EU:n tieliikenneturvallisuuspolitiikka — kolmas tieliikenneturvallisuuden eurooppalainen toimintaohjelma (2003) ja kyseisen toimintaohjelman väliarviointi (2006) mukaan luettuina — on suunnattu muun muassa sellaisille kohderyhmille kuin moottoripyöräilijät, jalankulkijat, nuoret sekä ammattiautoilijat. Komissio on kuitenkin jättänyt huomioimatta useita asiaan liittyviä kysymyksiä. Yksi näistä kysymyksistä on erittäin tärkeä työmarkkinaosapuolille: osana liikenneinfrastruktuurin turvallisuuden parantamista ammattiautoilijoille olisi perustettava lepoalueita, joiden olisi ennen kaikkea oltava turvallisia ja valvottuja.

| 2.2 | On ainakin kolme hyvää syytä, joiden vuoksi asia on erityisen tärkeä. |
| --- | --- |

2.2

On ainakin kolme hyvää syytä, joiden vuoksi asia on erityisen tärkeä.

| 2.3 | Ensimmäinen syy on liikenneturvallisuus. Hiljattain tuli voimaan ajo- ja lepoaikoja koskeva uusi asetus (EY) N:o 561/2006. Asetuksen 12 artiklassa tunnustetaan epäsuorasti sen tärkeys, että EU:n moottoriteillä on riittävästi turvallisia ja valvottuja lepoalueita ammattiautoilijoita varten (1). Tämän EU:n lainsäädäntöön pohjautuvan huomion lisäksi olisi mainittava myös kansalliset säädökset, joilla raskas maantieliikenne kielletään tietyissä jäsenvaltioissa viikonloppuisin. Säädösten vuoksi jäsenvaltioiden on parannettava tiedotustaan ja toimiensa koordinointia. |
| --- | --- |

2.3

Ensimmäinen syy on liikenneturvallisuus. Hiljattain tuli voimaan ajo- ja lepoaikoja koskeva uusi asetus (EY) N:o 561/2006. Asetuksen 12 artiklassa tunnustetaan epäsuorasti sen tärkeys, että EU:n moottoriteillä on riittävästi turvallisia ja valvottuja lepoalueita ammattiautoilijoita varten (1). Tämän EU:n lainsäädäntöön pohjautuvan huomion lisäksi olisi mainittava myös kansalliset säädökset, joilla raskas maantieliikenne kielletään tietyissä jäsenvaltioissa viikonloppuisin. Säädösten vuoksi jäsenvaltioiden on parannettava tiedotustaan ja toimiensa koordinointia.

| 2.4 | Toinen syy on maanteiden tavarakuljetuksiin liittyvä rikollisuus. Vaikka jäsenvaltioista saatava tilastotieto on monessa suhteessa puutteellista ja vaikeasti vertailtavaa, vaikuttaa siltä, että (kuorma-autojen ja lastin) varkaudet sekä kuljettajiin kohdistuvat väkivallanteot ovat lisääntymässä. Eri lähteistä saatu tieto osoittaa, että noin 40 prosenttia kansainvälisessä tieliikenteessä tehtävistä rikoksista tapahtuu moottoriteiden varsilla sijaitsevilla pysäköintialueilla. Euroopan liikenneministerikonferenssin ja Kansainvälisen maantiekuljetusliiton äskettäin tekemästä tutkimuksesta saadaan tuoretta tietoa ammattiautoilijoihin lepoalueilla viime aikoina kohdistuneista hyökkäyksistä ja väkivallanteoista. |
| --- | --- |

2.4

Toinen syy on maanteiden tavarakuljetuksiin liittyvä rikollisuus. Vaikka jäsenvaltioista saatava tilastotieto on monessa suhteessa puutteellista ja vaikeasti vertailtavaa, vaikuttaa siltä, että (kuorma-autojen ja lastin) varkaudet sekä kuljettajiin kohdistuvat väkivallanteot ovat lisääntymässä. Eri lähteistä saatu tieto osoittaa, että noin 40 prosenttia kansainvälisessä tieliikenteessä tehtävistä rikoksista tapahtuu moottoriteiden varsilla sijaitsevilla pysäköintialueilla. Euroopan liikenneministerikonferenssin ja Kansainvälisen maantiekuljetusliiton äskettäin tekemästä tutkimuksesta saadaan tuoretta tietoa ammattiautoilijoihin lepoalueilla viime aikoina kohdistuneista hyökkäyksistä ja väkivallanteoista.

| 2.4.1 | Parlamentti julkaisi äskettäin (toukokuussa 2007) tutkimuksen hyötyajoneuvoihin ja niiden kuormiin kohdistuvasta järjestäytyneestä rikollisuudesta (2). Tutkimuksessa arvioidaan, että varkauksista aiheutuu vuosittain yli 8,2:n miljardin euron suuruiset arvonalennukset, mikä merkitsee 6,72:n euron suuruista menetystä kutakin kuljetusmatkaa kohden. Tutkimuksen mukaan noin 9000 ammattikuljettajaa joutuu vuosittain tällaisen tieliikennerikollisuuden uhriksi EU:n valtateillä. |
| --- | --- |

2.4.1

Parlamentti julkaisi äskettäin (toukokuussa 2007) tutkimuksen hyötyajoneuvoihin ja niiden kuormiin kohdistuvasta järjestäytyneestä rikollisuudesta (2). Tutkimuksessa arvioidaan, että varkauksista aiheutuu vuosittain yli 8,2:n miljardin euron suuruiset arvonalennukset, mikä merkitsee 6,72:n euron suuruista menetystä kutakin kuljetusmatkaa kohden. Tutkimuksen mukaan noin 9000 ammattikuljettajaa joutuu vuosittain tällaisen tieliikennerikollisuuden uhriksi EU:n valtateillä.

| 2.5 | Kolmanneksi olisi kiinnitettävä huomiota kuorma-autonkuljettajien työsuojeluun. Väsynyt kuljettaja on vaara tieliikenneturvallisuudelle. Ajoaikojen lyhentäminen on kuitenkin liikennepolitiikassa tärkeää ennen kaikkea kilpailun näkökulmasta, ja kyseisellä näkökohdalla on nykyisessä lainsäädännössä itsenäisenä kysymyksenä parhaimmillaankin vain hyvin vaatimaton osa. |
| --- | --- |

2.5

Kolmanneksi olisi kiinnitettävä huomiota kuorma-autonkuljettajien työsuojeluun. Väsynyt kuljettaja on vaara tieliikenneturvallisuudelle. Ajoaikojen lyhentäminen on kuitenkin liikennepolitiikassa tärkeää ennen kaikkea kilpailun näkökulmasta, ja kyseisellä näkökohdalla on nykyisessä lainsäädännössä itsenäisenä kysymyksenä parhaimmillaankin vain hyvin vaatimaton osa.

| 2.6 | On myös muita asioita, jotka on otettava huomioon. Esimerkiksi alle 3,5:n tonnin painoisten ajoneuvojen ammattikuljettajat on vapautettu noudattamasta ajo- ja lepoaikoja sekä nopeudenrajoittimia koskevia yhteisön asetuksia. Näin siitäkin huolimatta, että — myös erittäin arvokkaan rahdin kuljettaminen — kuljetukset tämäntyyppisillä ajoneuvoilla lisääntyvät jatkuvasti ja myös onnettomuudet, joissa tällainen ajoneuvo on mukana, lisääntyvät. |
| --- | --- |

2.6

On myös muita asioita, jotka on otettava huomioon. Esimerkiksi alle 3,5:n tonnin painoisten ajoneuvojen ammattikuljettajat on vapautettu noudattamasta ajo- ja lepoaikoja sekä nopeudenrajoittimia koskevia yhteisön asetuksia. Näin siitäkin huolimatta, että — myös erittäin arvokkaan rahdin kuljettaminen — kuljetukset tämäntyyppisillä ajoneuvoilla lisääntyvät jatkuvasti ja myös onnettomuudet, joissa tällainen ajoneuvo on mukana, lisääntyvät.

| 2.7 | Yksi huomionarvoinen kysymys on mahdollisuus helpottaa kuorma-autonkuljettajia koskevaan lainsäädäntöön sisältyvien sosiaalisten säännösten soveltamista, jota tähän asti ei ole otettu vielä riittävästi huomioon. |
| --- | --- |

2.7

Yksi huomionarvoinen kysymys on mahdollisuus helpottaa kuorma-autonkuljettajia koskevaan lainsäädäntöön sisältyvien sosiaalisten säännösten soveltamista, jota tähän asti ei ole otettu vielä riittävästi huomioon.

| 2.8 | Sopivin välimatkoin EU:n moottoriteiden varsilla sijaitsevat turvalliset ja valvotut pysäköintialueet voivat myös vaikuttaa myönteisesti ympäristöön ja edistää liikenteen sujuvuutta. |
| --- | --- |

2.8

Sopivin välimatkoin EU:n moottoriteiden varsilla sijaitsevat turvalliset ja valvotut pysäköintialueet voivat myös vaikuttaa myönteisesti ympäristöön ja edistää liikenteen sujuvuutta.

| 2.9 | Ammattiautoilijoille tarkoitettujen turvallisten ja valvottujen lepoalueiden merkityksestä käydään parhaillaan keskustelua. Erittäin tärkeä panos keskusteluun on alan työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen Kansainvälisen maantiekuljetusliiton (IRU) ja Euroopan kuljetustyöntekijöiden liiton (ETF) EU:lle sekä jäsenvaltioiden viranomaisille ja alue- ja paikallisviranomaisille äskettäin esittämä pyyntö perustaa riittävä määrä tiloja, jotka täyttävät kyseisten järjestöjen yhdessä määrittämät vaatimukset. |
| --- | --- |

2.9

Ammattiautoilijoille tarkoitettujen turvallisten ja valvottujen lepoalueiden merkityksestä käydään parhaillaan keskustelua. Erittäin tärkeä panos keskusteluun on alan työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen Kansainvälisen maantiekuljetusliiton (IRU) ja Euroopan kuljetustyöntekijöiden liiton (ETF) EU:lle sekä jäsenvaltioiden viranomaisille ja alue- ja paikallisviranomaisille äskettäin esittämä pyyntö perustaa riittävä määrä tiloja, jotka täyttävät kyseisten järjestöjen yhdessä määrittämät vaatimukset.

| 2.10 | Euroopan parlamentissa kiinnitettiin uuden asetuksen (EY) N:o 561/2006 käsittelyn yhteydessä huomiota myös turvallisiin ja valvottuihin pysäköintialueisiin. Erityisen huolestuneita oltiin maanteiden tavarakuljetuksiin liittyvästä rikollisuudesta. Euroopan parlamentin aloitteesta, jota myös komissio kannattaa, asiaa koskevan kokeiluhankkeen käyttöön osoitettiin 5,5 miljoonan euron suuruiset määrärahat. Hanke on nyt käynnissä. Sen yhteydessä tehdään toteutettavuustutkimuksia ja annetaan käynnistysavustuksia turvallisten pysäköintialueiden perustamiseksi. |
| --- | --- |

2.10

Euroopan parlamentissa kiinnitettiin uuden asetuksen (EY) N:o 561/2006 käsittelyn yhteydessä huomiota myös turvallisiin ja valvottuihin pysäköintialueisiin. Erityisen huolestuneita oltiin maanteiden tavarakuljetuksiin liittyvästä rikollisuudesta. Euroopan parlamentin aloitteesta, jota myös komissio kannattaa, asiaa koskevan kokeiluhankkeen käyttöön osoitettiin 5,5 miljoonan euron suuruiset määrärahat. Hanke on nyt käynnissä. Sen yhteydessä tehdään toteutettavuustutkimuksia ja annetaan käynnistysavustuksia turvallisten pysäköintialueiden perustamiseksi.

| 2.11 | Euroopan komissio tilasi vuonna 2006 tutkimuksen turvallisten pysäköintialueiden verkoston luomisesta Euroopan laajuista tieverkkoa käyttäviä liikenteenharjoittajia varten. Tutkimus valmistui vuoden 2007 alussa (Study on the feasibility of organising a network of secured parking areas for road transport operators on the Trans European Road Network) (3). |
| --- | --- |

2.11

Euroopan komissio tilasi vuonna 2006 tutkimuksen turvallisten pysäköintialueiden verkoston luomisesta Euroopan laajuista tieverkkoa käyttäviä liikenteenharjoittajia varten. Tutkimus valmistui vuoden 2007 alussa (Study on the feasibility of organising a network of secured parking areas for road transport operators on the Trans European Road Network) (3).

| 2.12 | Käynnistysavustusta on myönnetty viidelle malliprojektille. Päätavoitteena on määrittää yhteiset kriteerit turvallisille pysäköintialueille sekä rakentaa muutamia uusia turvallisia pysäköintialueita ainakin kahdessa jäsenvaltiossa. Yksi keskeinen asia, jota on tutkittava, on mallien kehittäminen julkisen ja yksityisen sektorien kumppanuuksia varten. |
| --- | --- |

2.12

Käynnistysavustusta on myönnetty viidelle malliprojektille. Päätavoitteena on määrittää yhteiset kriteerit turvallisille pysäköintialueille sekä rakentaa muutamia uusia turvallisia pysäköintialueita ainakin kahdessa jäsenvaltiossa. Yksi keskeinen asia, jota on tutkittava, on mallien kehittäminen julkisen ja yksityisen sektorien kumppanuuksia varten.

| 2.13 | Euroopan komissio arvioi kokeiluhanketta heti sen päätyttyä huhtikuussa 2009. Se kutsuu arviointityöhön mukaan asian kanssa suoraan tekemisissä olevat tahot samalla tavalla kuin kyseiset tahot kutsutaan mukaan myös hankkeen toteuttamisvaiheeseen. Komissio saattaa vuonna 2009 tehdä poliittisia aloitteita kyseiseen arvioinnin pohjalta (esimerkiksi ehdottaa lainsäädäntötoimia, oikeudellisesti sitomattomia välineitä, koordinointitoimia ja parhaiden käytänteiden vaihtoa). |
| --- | --- |

2.13

Euroopan komissio arvioi kokeiluhanketta heti sen päätyttyä huhtikuussa 2009. Se kutsuu arviointityöhön mukaan asian kanssa suoraan tekemisissä olevat tahot samalla tavalla kuin kyseiset tahot kutsutaan mukaan myös hankkeen toteuttamisvaiheeseen. Komissio saattaa vuonna 2009 tehdä poliittisia aloitteita kyseiseen arvioinnin pohjalta (esimerkiksi ehdottaa lainsäädäntötoimia, oikeudellisesti sitomattomia välineitä, koordinointitoimia ja parhaiden käytänteiden vaihtoa).

| 2.14 | Euroopan parlamentti on lisäksi varannut vuoden 2007 talousarviossa 2 miljoonaa euroa turvallisten ja valvottujen pysäköintialueiden sertifiointijärjestelmän kehittämistä varten. |
| --- | --- |

2.14

Euroopan parlamentti on lisäksi varannut vuoden 2007 talousarviossa 2 miljoonaa euroa turvallisten ja valvottujen pysäköintialueiden sertifiointijärjestelmän kehittämistä varten.

| 2.15 | ETSK on käsitellyt lyhyesti turvallisten ja vartioitujen pysäköintialueiden perustamista ammattikuljettajille vastikään antamissaan lausunnoissa TEN/217 (4) ja TEN/270 (5). |
| --- | --- |

2.15

ETSK on käsitellyt lyhyesti turvallisten ja vartioitujen pysäköintialueiden perustamista ammattikuljettajille vastikään antamissaan lausunnoissa TEN/217 (4) ja TEN/270 (5).

| 2.16 | Pysäköintimahdollisuuksiin puututaan myös Euroopan parlamentin 20. maaliskuuta 2007 päivätyssä mietintöluonnoksessa aiheesta ”Tieinfrastruktuurin turvallisuusjohtaminen” (2006/0182/COD, väliaikainen). |
| --- | --- |

2.16

Pysäköintimahdollisuuksiin puututaan myös Euroopan parlamentin 20. maaliskuuta 2007 päivätyssä mietintöluonnoksessa aiheesta ”Tieinfrastruktuurin turvallisuusjohtaminen” (2006/0182/COD, väliaikainen).

3.   Erityistä

| 3.1 | Komitea katsoo, että antaessaan ajo- ja lepoaikoja koskevia sääntöjä komissio ottaa samalla vastuun siitä, että ammattiautoilijoilla on mahdollisuus noudattaa kyseisiä sääntöjä. Tämä merkitsee sitä, että Euroopan tärkeimmillä moottoriteillä on oltava sopivia pysäköintialueita sellaisten välimatkojen päässä toisistaan, että kuljettajat voivat tarvittaessa viettää heille määrätyt lepoajat. |
| --- | --- |

3.1

Komitea katsoo, että antaessaan ajo- ja lepoaikoja koskevia sääntöjä komissio ottaa samalla vastuun siitä, että ammattiautoilijoilla on mahdollisuus noudattaa kyseisiä sääntöjä. Tämä merkitsee sitä, että Euroopan tärkeimmillä moottoriteillä on oltava sopivia pysäköintialueita sellaisten välimatkojen päässä toisistaan, että kuljettajat voivat tarvittaessa viettää heille määrätyt lepoajat.

| 3.2 | Kansainvälisen maantiekuljetusliiton (IRU) ja Euroopan kuljetustyöntekijöiden liiton (ETF) tällaisia sopivia pysäköintialueita varten maaliskuussa 2006 määrittämät kriteerit ovat asianmukaiset ja toteuttamiskelpoiset. Kriteerien yhteydessä on otettu riittävästi huomioon useat niistä toimintasuosituksista, jotka on annettu edellä kohdassa 2.10 mainitussa toteutettavuustutkimuksessa. Kriteerit koskevat kahdentyyppisiä lepoalueita: ensinnäkin sellaisia alueita, joilla on tarjolla vain peruspalvelut, ja toiseksi liikenteen strategisissa solmukohdissa sijaitsevia lepotiloja, joita varten on asetettava enemmän pakollisia vaatimuksia. IRU ja ETF ehdottavat lisäksi lepoalueiden hoitajilla myös muita palveluita, joiden käyttöönotto on erittäin suositeltavaa, jos niille vain on riittävästi kysyntää. Komitean mielestä kriteerit varmistavat asianmukaisen tasapainon tieliikenneturvallisuutta, kuljettajien ja rahdin turvallisuutta sekä työsuojelua koskevien näkökohtien välillä. |
| --- | --- |

3.2

Kansainvälisen maantiekuljetusliiton (IRU) ja Euroopan kuljetustyöntekijöiden liiton (ETF) tällaisia sopivia pysäköintialueita varten maaliskuussa 2006 määrittämät kriteerit ovat asianmukaiset ja toteuttamiskelpoiset. Kriteerien yhteydessä on otettu riittävästi huomioon useat niistä toimintasuosituksista, jotka on annettu edellä kohdassa 2.10 mainitussa toteutettavuustutkimuksessa. Kriteerit koskevat kahdentyyppisiä lepoalueita: ensinnäkin sellaisia alueita, joilla on tarjolla vain peruspalvelut, ja toiseksi liikenteen strategisissa solmukohdissa sijaitsevia lepotiloja, joita varten on asetettava enemmän pakollisia vaatimuksia. IRU ja ETF ehdottavat lisäksi lepoalueiden hoitajilla myös muita palveluita, joiden käyttöönotto on erittäin suositeltavaa, jos niille vain on riittävästi kysyntää. Komitean mielestä kriteerit varmistavat asianmukaisen tasapainon tieliikenneturvallisuutta, kuljettajien ja rahdin turvallisuutta sekä työsuojelua koskevien näkökohtien välillä.

| 3.3 | Tällä hetkellä sekä EU:n vanhoissa että uusissa jäsenvaltioissa on liian vähän IRU:n ja ETF:n kriteerit täyttäviä pysäköintialueita. Tämä tulisi ottaa huomioon suunniteltaessa ja rakennettaessa uusia moottoriteitä Keski- ja Itä-Eurooppaan. Lisäksi olisi kiinnitettävä erityishuomiota EU:n ulkorajojen ylityspaikkoihin, joissa kuljettajat joutuvat usein odottamaan pitkiä aikoja. |
| --- | --- |

3.3

Tällä hetkellä sekä EU:n vanhoissa että uusissa jäsenvaltioissa on liian vähän IRU:n ja ETF:n kriteerit täyttäviä pysäköintialueita. Tämä tulisi ottaa huomioon suunniteltaessa ja rakennettaessa uusia moottoriteitä Keski- ja Itä-Eurooppaan. Lisäksi olisi kiinnitettävä erityishuomiota EU:n ulkorajojen ylityspaikkoihin, joissa kuljettajat joutuvat usein odottamaan pitkiä aikoja.

| 3.4 | Euroopan komission ja jäsenvaltioiden olisi puututtava tilanteeseen kiireesti keskinäisen vastuunjaon ja toimivaltuuksiensa mukaisesti. Komitea panee kiinnostuneena merkille Euroopan parlamentin ja komission aloitteet ja toivoo, että komissio ja jäsenvaltiot ryhtyvät niiden pohjalta hyvissä ajoin valmistelemaan poliittisia toimia, jotka voitaisiin toteuttaa edellä kohdassa 2.11 mainittujen kokeiluhankkeiden päättymisen jälkeen. |
| --- | --- |

3.4

Euroopan komission ja jäsenvaltioiden olisi puututtava tilanteeseen kiireesti keskinäisen vastuunjaon ja toimivaltuuksiensa mukaisesti. Komitea panee kiinnostuneena merkille Euroopan parlamentin ja komission aloitteet ja toivoo, että komissio ja jäsenvaltiot ryhtyvät niiden pohjalta hyvissä ajoin valmistelemaan poliittisia toimia, jotka voitaisiin toteuttaa edellä kohdassa 2.11 mainittujen kokeiluhankkeiden päättymisen jälkeen.

| 3.5 | Komitea panee tyytyväisenä merkille, että järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta — erityisesti tieliikennealan työmarkkinaosapuolet — on suhtautunut rakentavasti ja käytännönläheisesti turvallisten ja valvottujen pysäköintialueiden perustamiseen. Se kehottaa komissiota selvittämään, miten kyseiset tahot voisivat auttaa aloitteen toteuttamisessa sekä tukea asianomaisia järjestöjä kannustamaan jäseniään käyttämään vanhoja ja vastaperustettuja lepoalueita mahdollisimman tehokkaasti. Komissio voisi esimerkiksi auttaa järjestöjä täydentämään ja parantamaan lepoalueita koskevia tietoja ja tehostamaan tietojen saatavuutta, myös sähköisesti. Niin ikään voitaisiin luoda järjestelmä, joka tarjoaisi päivittäin ajantasaista tietoa vapaana olevista pysäköintialueista. Yhdessä jäsenvaltioiden ja asianomaisten organisaatioiden kanssa komissio voisi kehittää menetelmiä, joiden avulla kuljettajille voidaan tiedottaa riittävän ajoissa. |
| --- | --- |

3.5

Komitea panee tyytyväisenä merkille, että järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta — erityisesti tieliikennealan työmarkkinaosapuolet — on suhtautunut rakentavasti ja käytännönläheisesti turvallisten ja valvottujen pysäköintialueiden perustamiseen. Se kehottaa komissiota selvittämään, miten kyseiset tahot voisivat auttaa aloitteen toteuttamisessa sekä tukea asianomaisia järjestöjä kannustamaan jäseniään käyttämään vanhoja ja vastaperustettuja lepoalueita mahdollisimman tehokkaasti. Komissio voisi esimerkiksi auttaa järjestöjä täydentämään ja parantamaan lepoalueita koskevia tietoja ja tehostamaan tietojen saatavuutta, myös sähköisesti. Niin ikään voitaisiin luoda järjestelmä, joka tarjoaisi päivittäin ajantasaista tietoa vapaana olevista pysäköintialueista. Yhdessä jäsenvaltioiden ja asianomaisten organisaatioiden kanssa komissio voisi kehittää menetelmiä, joiden avulla kuljettajille voidaan tiedottaa riittävän ajoissa.

Bryssel 30. toukokuuta 2007.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  12 artikla: ”Saadakseen ajoneuvon sopivaan pysähdyspaikkaan kuljettaja voi poiketa 6-9 artiklasta siinä määrin kuin on tarpeen henkilöiden, ajoneuvon tai kuorman turvallisuuden varmistamiseksi, jos hän ei siten vaaranna liikenneturvallisuutta. Kuljettajan on tehtävä tällaisen poikkeamisen luonteesta ja syystä käsin merkintä valvontalaitteen piirturilevyyn tai valvontalaitteesta tulostettuun asiakirjaan tai työvuorolistaan viimeistään saavuttuaan sopivaan pysähdyspaikkaan”.

1

(2)  Väliaikainen versio, 3.5.2007, IP/B/TRAN/IC/2006-194. Tutkimuksen teki NEA Transport Research and Training Euroopan parlamentin liikenne- ja matkailuvaliokunnan pyynnöstä.

2

NEA Transport Research and Training

(3)  NEA Transport Research Training, Rijswijk, Alankomaat, tammikuu 2007.

3

(4)  Lausunto aiheesta ”Kuljetusmuotojen turvallisuus”, CESE 1488/2005, 14.12.2005, kohta 3.10., EUVL C 65, 17.3.2006.

4

(5)  Lausunto aiheesta ”Tieinfrastruktuurin turvallisuusjohtaminen”, CESE 613/2007, 26.4.2007, kohta 4.8.

5

---

| 27.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 175/91 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 175/91

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Esteetöntä tietoyhteiskuntaa koskeva tuleva lainsäädäntö”

(2007/C 175/22)

Euroopan komissio pyysi 26. helmikuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa laatimaan lausunnon aiheesta Esteetöntä tietoyhteiskuntaa koskeva tuleva lainsäädäntö

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 7. toukokuuta 2007. Esittelijä oli Bernardo Hernández Bataller.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 30.-31. toukokuuta 2007 pitämässään täysistunnossa (toukokuun 30. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 136 puolesta 3:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK tukee komission toteuttamia, esteettömään tietoyhteiskuntaan liittyviä toimia ja kehottaa komissiota jatkamaan niitä samansuuntaisesti kuin tähänkin asti. Koska aihe herättää runsaasti mielenkiintoa, komitea pidättää itsellään mahdollisuuden antaa siitä lisälausunto. |
| --- | --- |

1.1

ETSK tukee komission toteuttamia, esteettömään tietoyhteiskuntaan liittyviä toimia ja kehottaa komissiota jatkamaan niitä samansuuntaisesti kuin tähänkin asti. Koska aihe herättää runsaasti mielenkiintoa, komitea pidättää itsellään mahdollisuuden antaa siitä lisälausunto.

| 1.2 | ETSK katsoo, että komission on toteutettava yhteisön tasolla seuraavanlaisia toimia:






  — | vahvistettava nykyistä lainsäädäntöä, jotta se on johdonmukaista ja sitovaa ja jotta vältytään jäsenvaltioiden kesken nykyisin etenkin sähköisen viestinnän (erityisesti yleishyödylliset palvelut) ja julkisten hankintojen alalla vallitsevalta eriarvoisuudelta ja hajanaisuudelta. Edelleen säännöstöä on vahvistettava ryhtymällä EY:n perustamissopimuksen 13 ja 95 artiklan nojalla sellaisiin uusiin ylikansallisiin toimiin, joilla turvataan velvollisuus luoda esteetön tietoyhteiskunta julkisen palvelun velvoitteen muodossa |
| --- | --- | --- |

1.2

ETSK katsoo, että komission on toteutettava yhteisön tasolla seuraavanlaisia toimia:

—

vahvistettava nykyistä lainsäädäntöä, jotta se on johdonmukaista ja sitovaa ja jotta vältytään jäsenvaltioiden kesken nykyisin etenkin sähköisen viestinnän (erityisesti yleishyödylliset palvelut) ja julkisten hankintojen alalla vallitsevalta eriarvoisuudelta ja hajanaisuudelta. Edelleen säännöstöä on vahvistettava ryhtymällä EY:n perustamissopimuksen 13 ja 95 artiklan nojalla sellaisiin uusiin ylikansallisiin toimiin, joilla turvataan velvollisuus luoda esteetön tietoyhteiskunta julkisen palvelun velvoitteen muodossa

| — | ulotettava esteetön tietoyhteiskunta kattamaan laaja-alaisesti kaikki muut yhteisön toimintaperiaatteet |
| --- | --- |

—

ulotettava esteetön tietoyhteiskunta kattamaan laaja-alaisesti kaikki muut yhteisön toimintaperiaatteet

| — | ryhdyttävä esteetöntä tietoyhteiskuntaa koskeviin ei-sitoviin toimenpiteisiin, joilla parannetaan vammaisten ja ikääntyneiden elämänlaatua. |
| --- | --- |

—

ryhdyttävä esteetöntä tietoyhteiskuntaa koskeviin ei-sitoviin toimenpiteisiin, joilla parannetaan vammaisten ja ikääntyneiden elämänlaatua.

| 1.3 | Asianmukaisen esteetöntä tietoyhteiskuntaa koskevan politiikan toimeenpanon kannalta on tärkeää, että järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan organisaatiot osallistuvat toimintaan, sillä näin vauhditetaan esimerkiksi toimintamalleihin ja yhteissääntelyyn liittyviä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

1.3

Asianmukaisen esteetöntä tietoyhteiskuntaa koskevan politiikan toimeenpanon kannalta on tärkeää, että järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan organisaatiot osallistuvat toimintaan, sillä näin vauhditetaan esimerkiksi toimintamalleihin ja yhteissääntelyyn liittyviä toimenpiteitä.

| 1.4 | Tukitoimissa olisi keskityttävä näkökohtiin, joilla helpotetaan vammaisten ja ikääntyneiden esteetöntä pääsyä tietoyhteiskuntaan ja perehdytetään heidät käyttämään uutta tekniikkaa ihanteellisena keinona integroitua yhteiskuntaan, välttää digitaalinen syrjäytyminen ja parantaa kyseisten väestöryhmien elämänlaatua. |
| --- | --- |

1.4

Tukitoimissa olisi keskityttävä näkökohtiin, joilla helpotetaan vammaisten ja ikääntyneiden esteetöntä pääsyä tietoyhteiskuntaan ja perehdytetään heidät käyttämään uutta tekniikkaa ihanteellisena keinona integroitua yhteiskuntaan, välttää digitaalinen syrjäytyminen ja parantaa kyseisten väestöryhmien elämänlaatua.

| 1.5 | Jäsenvaltioiden viranomaisten olisi noudatettava ylikansallista ohjeistusta ja rahoitettava kaikin mahdollisin tukitoimin vammaisia ja ikääntyneitä ihmisiä edustavien organisaatioiden osallistumista digitaaliympäristön aikaansaamiseen ja helpotettava esteettömän tietoyhteiskunnan luomista. |
| --- | --- |

1.5

Jäsenvaltioiden viranomaisten olisi noudatettava ylikansallista ohjeistusta ja rahoitettava kaikin mahdollisin tukitoimin vammaisia ja ikääntyneitä ihmisiä edustavien organisaatioiden osallistumista digitaaliympäristön aikaansaamiseen ja helpotettava esteettömän tietoyhteiskunnan luomista.

2.   Johdanto

| 2.1 | Komissio on pyytänyt kirjeitse ETSK:ta laatimaan valmistelevan lausunnon aiheesta ”Esteetöntä tietoyhteiskuntaa koskeva tuleva lainsäädäntö” ja kiinnittämään erityistä huomiota ikääntyneisiin ihmisiin.
  Kun puhutaan niiden teknisten esteiden ja vaikeuksien voittamisesta, joita tasavertainen osallistuminen tietoyhteiskuntaan aiheuttaa vammaisille ja muillekin kansalaisille, voidaan käyttää termiä ”esteetön tietoyhteiskunta” (eAccessibility). Tämä on osa laajempaa käsitettä ”osallisuus tietoyhteiskuntaan” (eInclusion), jossa ratkotaan muitakin — kuten taloudellisia, maantieteellisiä ja koulutuksellisia — esteitä. |
| --- | --- |

2.1

Komissio on pyytänyt kirjeitse ETSK:ta laatimaan valmistelevan lausunnon aiheesta ”Esteetöntä tietoyhteiskuntaa koskeva tuleva lainsäädäntö” ja kiinnittämään erityistä huomiota ikääntyneisiin ihmisiin.

Kun puhutaan niiden teknisten esteiden ja vaikeuksien voittamisesta, joita tasavertainen osallistuminen tietoyhteiskuntaan aiheuttaa vammaisille ja muillekin kansalaisille, voidaan käyttää termiä ”esteetön tietoyhteiskunta” (eAccessibility). Tämä on osa laajempaa käsitettä ”osallisuus tietoyhteiskuntaan” (eInclusion), jossa ratkotaan muitakin — kuten taloudellisia, maantieteellisiä ja koulutuksellisia — esteitä.

| 2.2 | Lausunnossa pyritään ennen kaikkea kartoittamaan, missä muodossa annettavan johdetun oikeuden pohjalta EU voi päästä tavoitteeseensa eli tehdä yhteiskunnan rakenteista kaikilta osin osallistavia nopeasti muuttuvassa taloudellisessa ja sosiaalisessa ympäristössä. |
| --- | --- |

2.2

Lausunnossa pyritään ennen kaikkea kartoittamaan, missä muodossa annettavan johdetun oikeuden pohjalta EU voi päästä tavoitteeseensa eli tehdä yhteiskunnan rakenteista kaikilta osin osallistavia nopeasti muuttuvassa taloudellisessa ja sosiaalisessa ympäristössä.

| 2.3 | Lainsäädäntöaloitteiden on epäilemättä liityttävä kiinteästi eurooppalaisia arvoja ja periaatteita ilmentävään oikeusperustaan, kuten EY:n perustamissopimuksen 13 artiklaan, tai nimenomaisiin mainintoihin ”kaikkien unionin asukkaiden” osallistumisesta demokratian ja sosiaalisen edistyksen toteuttamiseen. Tästä on mainintoja muun muassa Euroopan perustuslakisopimuksen toisessa ja neljännessä kappaleessa sekä sopimuksen I-3 artiklan kolmannessa kohdassa, II-81 artiklassa ja II-86 artiklassa. |
| --- | --- |

2.3

Lainsäädäntöaloitteiden on epäilemättä liityttävä kiinteästi eurooppalaisia arvoja ja periaatteita ilmentävään oikeusperustaan, kuten EY:n perustamissopimuksen 13 artiklaan, tai nimenomaisiin mainintoihin ”kaikkien unionin asukkaiden” osallistumisesta demokratian ja sosiaalisen edistyksen toteuttamiseen. Tästä on mainintoja muun muassa Euroopan perustuslakisopimuksen toisessa ja neljännessä kappaleessa sekä sopimuksen I-3 artiklan kolmannessa kohdassa, II-81 artiklassa ja II-86 artiklassa.

| 2.4 | Myös EU:n toimi- ja muiden elinten keskeiset kannanotot ja niiden tekemät päätökset muodostavat jo runsaan varannon, joka hajanaisuudestaan huolimatta vaikuttaa omalta osaltaan sellaisten yhteisön politiikkojen muotoutumiseen, joissa sitoudutaan ennakoivasti syrjimättömyyteen ja esteettömään tietoyhteiskuntaan:






  — | Neuvoston päätöslauselmassa, annettu 2. joulukuuta 2002, ”Vammaisten tietoyhteiskuntaan osallistumisen helpottaminen”, komissiota kehotetaan hyödyntämään tietoyhteiskunnan vammaisille tarjoamia mahdollisuuksia ja etenkin poistamaan kaikenlaiset heidän tiellään olevat esteet. |
| --- | --- | --- |

2.4

Myös EU:n toimi- ja muiden elinten keskeiset kannanotot ja niiden tekemät päätökset muodostavat jo runsaan varannon, joka hajanaisuudestaan huolimatta vaikuttaa omalta osaltaan sellaisten yhteisön politiikkojen muotoutumiseen, joissa sitoudutaan ennakoivasti syrjimättömyyteen ja esteettömään tietoyhteiskuntaan:

—

Neuvoston päätöslauselmassa, annettu 2. joulukuuta 2002, ”Vammaisten tietoyhteiskuntaan osallistumisen helpottaminen”, komissiota kehotetaan hyödyntämään tietoyhteiskunnan vammaisille tarjoamia mahdollisuuksia ja etenkin poistamaan kaikenlaiset heidän tiellään olevat esteet.

| — | Televiestintäneuvosto on puolestaan ilmaissut tarpeen parantaa eurooppalaista esteetöntä tietoyhteiskuntaa (1), ja sosiaalipolitiikkaneuvosto on vuonna 2003 antamassaan eAccessibility-päätöslauselmassa (2) kehottanut jäsenvaltioita ryhtymään kaikkiin tarpeellisiin toimenpiteisiin avoimen, osallistavan ja kaikkien kansalaisten ulottuvilla olevan tietopohjaisen yhteiskunnan aikaansaamiseksi. |
| --- | --- |

—

Televiestintäneuvosto on puolestaan ilmaissut tarpeen parantaa eurooppalaista esteetöntä tietoyhteiskuntaa (1), ja sosiaalipolitiikkaneuvosto on vuonna 2003 antamassaan eAccessibility-päätöslauselmassa (2) kehottanut jäsenvaltioita ryhtymään kaikkiin tarpeellisiin toimenpiteisiin avoimen, osallistavan ja kaikkien kansalaisten ulottuvilla olevan tietopohjaisen yhteiskunnan aikaansaamiseksi.

| 2.4.1 | Komissio julkaisi vuonna 2005 tiedonannon ”i2010” (3), jonka tarkoituksena oli luoda eurooppalaiselle tietoyhteiskunnalle uusi strateginen kehys. Sittemmin komissio on antanut esteetöntä tietoyhteiskuntaa käsittelevän tiedonannon (4) ja ehdottanut toiminta-aloitteita tietoyhteiskunnan saavutettavuuden parantamiseksi. |
| --- | --- |

2.4.1

Komissio julkaisi vuonna 2005 tiedonannon ”i2010” (3), jonka tarkoituksena oli luoda eurooppalaiselle tietoyhteiskunnalle uusi strateginen kehys. Sittemmin komissio on antanut esteetöntä tietoyhteiskuntaa käsittelevän tiedonannon (4) ja ehdottanut toiminta-aloitteita tietoyhteiskunnan saavutettavuuden parantamiseksi.

| 2.4.2 | Edellä mainitussa esteetöntä tietoyhteiskuntaa käsittelevässä tiedonannossa esitellään kolme erilaista tapaa puuttua ongelmaan:






  — | Ryhdytään sisällyttämään julkisia hankintoja koskeviin sopimuksiin esteettömyysvaatimuksia. |
| --- | --- | --- |

2.4.2

Edellä mainitussa esteetöntä tietoyhteiskuntaa käsittelevässä tiedonannossa esitellään kolme erilaista tapaa puuttua ongelmaan:

—

Ryhdytään sisällyttämään julkisia hankintoja koskeviin sopimuksiin esteettömyysvaatimuksia.

| — | Varmistetaan esteettömyyden sertifiointi. |
| --- | --- |

—

Varmistetaan esteettömyyden sertifiointi.

| — | Hyödynnetään nykyistä lainsäädäntöä entistä paremmin. |
| --- | --- |

—

Hyödynnetään nykyistä lainsäädäntöä entistä paremmin.

Kahden vuoden kuluttua komission tiedonannon julkaisemisesta on määrä toteuttaa seurantatutkimus ja harkita tarvittaessa mahdollisuutta ryhtyä lisätoimenpiteisiin.

| 2.4.3 | Komitea käsitteli tiedonannosta antamassaan lausunnossa (5) seuraavia aiheita: yhtenäiset standardit ja yhteentoimivuus, julkiset hankinnat, sertifiointi ja kolmannen osapuolen suorittama arviointi verrattuna itse annettavaan vakuutukseen, lainsäädännön hyödyntäminen, valtavirtaistaminen, verkkosisällön saavutettavuus, lainsäädäntö ja Euroopan tietoyhteiskunnan uusi strateginen kehys. |
| --- | --- |

2.4.3

Komitea käsitteli tiedonannosta antamassaan lausunnossa (5) seuraavia aiheita: yhtenäiset standardit ja yhteentoimivuus, julkiset hankinnat, sertifiointi ja kolmannen osapuolen suorittama arviointi verrattuna itse annettavaan vakuutukseen, lainsäädännön hyödyntäminen, valtavirtaistaminen, verkkosisällön saavutettavuus, lainsäädäntö ja Euroopan tietoyhteiskunnan uusi strateginen kehys.

| 2.5 | Turvallisen tietoyhteiskunnan strategiaa koskevassa neuvoston päätöslauselmassa, joka annettiin hiljattain, eli 22. maaliskuuta 2007, korostetaan kohdassa 6 seuraavaa: ”erityistä huomiota olisi kiinnitettävä käyttäjiin, joilla on erityistarpeita tai vain vähän tietoa verkko- ja tietoturvallisuuteen liittyvistä kysymyksistä”. Tällaisia käyttäjiä ovat muun muassa ikääntyneet ja vammaiset. |
| --- | --- |

2.5

Turvallisen tietoyhteiskunnan strategiaa koskevassa neuvoston päätöslauselmassa, joka annettiin hiljattain, eli 22. maaliskuuta 2007, korostetaan kohdassa 6 seuraavaa: ”erityistä huomiota olisi kiinnitettävä käyttäjiin, joilla on erityistarpeita tai vain vähän tietoa verkko- ja tietoturvallisuuteen liittyvistä kysymyksistä”. Tällaisia käyttäjiä ovat muun muassa ikääntyneet ja vammaiset.

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK ottaa erittäin kiinnostuneena vastaan komission kehotuksen laatia käsillä oleva valmisteleva lausunto. Komitea toteaa, että vaikka tietoyhteiskuntaan osallistamiseen tähtäävissä yhteisön toimissa on ylipäätään omaksuttava kokonaisvaltainen lähestymistapa, tiettyihin väestöryhmiin, kuten ikääntyneisiin ja vammaisiin, on kiinnitettävä erityistä huomiota, jotta ne pääsevät asianmukaisesti osallisiksi tietoyhteiskunnasta (6).
  Koska lausuntopyynnön kohteena oleva aihe herättää runsaasti mielenkiintoa, ETSK pidättää mahdollisuuden antaa tätä lausuntoa täydentävä lausunto tai lisälausunto. |
| --- | --- |

3.1

ETSK ottaa erittäin kiinnostuneena vastaan komission kehotuksen laatia käsillä oleva valmisteleva lausunto. Komitea toteaa, että vaikka tietoyhteiskuntaan osallistamiseen tähtäävissä yhteisön toimissa on ylipäätään omaksuttava kokonaisvaltainen lähestymistapa, tiettyihin väestöryhmiin, kuten ikääntyneisiin ja vammaisiin, on kiinnitettävä erityistä huomiota, jotta ne pääsevät asianmukaisesti osallisiksi tietoyhteiskunnasta (6).

Koska lausuntopyynnön kohteena oleva aihe herättää runsaasti mielenkiintoa, ETSK pidättää mahdollisuuden antaa tätä lausuntoa täydentävä lausunto tai lisälausunto.

| 3.1.1 | Edellä esitetty on lisäksi täysin johdonmukaista Riiassa (7) kokoontuneiden ministereiden antaman julistuksen 8 kohdan kanssa. Kohdassa todetaan seuraavaa: ”Järeä puuttuminen tietoyhteiskuntaan osallisuuteen edellyttäisi, että vuoteen 2010 mennessä puolitetaan erot Internetin keskivertokäyttäjien sekä Internetiä käyttävien ikääntyneiden ihmisten, vammaisten, naisten, heikosti koulutettujen väestöryhmien, työttömien ja muita heikommin kehittyneillä EU:n alueilla asuvien Internetin käyttäjien välillä.”
  ETSK katsoo olevan ensiarvoisen tärkeää toimia esteettömän tietoyhteiskunnan edistämiseksi yhteisön tasolla, sillä viime vuosina on tapahtunut merkittäviä poliittisia ja sosiaalisia muutoksia. Tieto- ja viestintäteknologian saavutettavuus on asetettava julkisissa palveluissa kansalaisoikeuden asemaan.
  Yhteisön toimintaan on sisällyttävä lainsäädäntöväline, jolla vahvistetaan nykyistä lainsäädäntöä ja johon liittyy muita, ei-sitovia toimenpiteitä politiikan eri lohkoilla, sillä yhteisön toiminta tuo alalle lisäarvoa.
  ETSK kannattaa yhteisön toimia seuraavista syistä:






  — | Sosiaalisesta näkökulmasta tarkasteltuna ne parantavat kansalaisten oikeuksia ja taloudellisesti tarkasteltuna ne tehostavat mittakaavaetuja, sisämarkkinoiden toimintaa sekä tämän keskeisen elinkeinoalan kilpailukykyä ja innovointia. |
| --- | --- | --- |

3.1.1

Edellä esitetty on lisäksi täysin johdonmukaista Riiassa (7) kokoontuneiden ministereiden antaman julistuksen 8 kohdan kanssa. Kohdassa todetaan seuraavaa: ”Järeä puuttuminen tietoyhteiskuntaan osallisuuteen edellyttäisi, että vuoteen 2010 mennessä puolitetaan erot Internetin keskivertokäyttäjien sekä Internetiä käyttävien ikääntyneiden ihmisten, vammaisten, naisten, heikosti koulutettujen väestöryhmien, työttömien ja muita heikommin kehittyneillä EU:n alueilla asuvien Internetin käyttäjien välillä.”

ETSK katsoo olevan ensiarvoisen tärkeää toimia esteettömän tietoyhteiskunnan edistämiseksi yhteisön tasolla, sillä viime vuosina on tapahtunut merkittäviä poliittisia ja sosiaalisia muutoksia. Tieto- ja viestintäteknologian saavutettavuus on asetettava julkisissa palveluissa kansalaisoikeuden asemaan.

Yhteisön toimintaan on sisällyttävä lainsäädäntöväline, jolla vahvistetaan nykyistä lainsäädäntöä ja johon liittyy muita, ei-sitovia toimenpiteitä politiikan eri lohkoilla, sillä yhteisön toiminta tuo alalle lisäarvoa.

ETSK kannattaa yhteisön toimia seuraavista syistä:

—

Sosiaalisesta näkökulmasta tarkasteltuna ne parantavat kansalaisten oikeuksia ja taloudellisesti tarkasteltuna ne tehostavat mittakaavaetuja, sisämarkkinoiden toimintaa sekä tämän keskeisen elinkeinoalan kilpailukykyä ja innovointia.

| — | Komitea korostaa, että jäsenvaltioiden toisistaan poikkeavat hajanaiset lähestymistavat aiheuttavat tiettyjä ongelmia. Ne johtuvat erityisesti siitä, että nykyiset direktiivit on saatettu eri tavoin osaksi kansallista lainsäädäntöä. Tilannetta on siis selkiytettävä etenkin julkisten hankintojen tai yleishyödyllisten palveluiden osalta. |
| --- | --- |

—

Komitea korostaa, että jäsenvaltioiden toisistaan poikkeavat hajanaiset lähestymistavat aiheuttavat tiettyjä ongelmia. Ne johtuvat erityisesti siitä, että nykyiset direktiivit on saatettu eri tavoin osaksi kansallista lainsäädäntöä. Tilannetta on siis selkiytettävä etenkin julkisten hankintojen tai yleishyödyllisten palveluiden osalta.

| — | Samalla tulevat toimenpiteet on pantava täytäntöön mahdollisimman hyvin. |
| --- | --- |

—

Samalla tulevat toimenpiteet on pantava täytäntöön mahdollisimman hyvin.

| 3.2 | On suositeltavaa, että esteettömään tietoyhteiskuntaan liittyviä kysymyksiä säänneltäessä oikeusperustana käytetään






  — | yhtäältä EY:n perustamissopimuksen 13 artiklaa, jossa neuvostolle annetaan yleisesti valtuudet antaa yhteisön säädöksiä syrjinnän torjumiseksi |
| --- | --- | --- |

3.2

On suositeltavaa, että esteettömään tietoyhteiskuntaan liittyviä kysymyksiä säänneltäessä oikeusperustana käytetään

—

yhtäältä EY:n perustamissopimuksen 13 artiklaa, jossa neuvostolle annetaan yleisesti valtuudet antaa yhteisön säädöksiä syrjinnän torjumiseksi

| — | ja toisaalta EY:n perustamissopimuksen 95 artiklaa, sillä kyseessä olevilla seikoilla pyritään luomaan toimivat sisämarkkinat, ja niihin liittyvien ehdotusten on perustuttava suojelun korkeaan tasoon. |
| --- | --- |

—

ja toisaalta EY:n perustamissopimuksen 95 artiklaa, sillä kyseessä olevilla seikoilla pyritään luomaan toimivat sisämarkkinat, ja niihin liittyvien ehdotusten on perustuttava suojelun korkeaan tasoon.

Esteettömään tietoyhteiskuntaan liittyvillä kysymyksillä on oltava myös horisontaalinen vaikutus.

| 3.2.1 | Koska Euroopan perustuslakisopimus ei valitettavasti ole voimassa, edellä tarkoitettuja säädöksiä ei voida hyväksyä perustuslakisopimuksen III-124 artiklan 1 kohdan nojalla. Siinä todetaan, että neuvosto tekee ratkaisunsa yksimielisesti ”Euroopan parlamentin hyväksynnän saatuaan”. Koska nykyisin voimassa olevan EY:n perustamissopimuksen 13 artiklassa määrätään ainoastaan, että neuvosto tekee ratkaisunsa yksimielisesti ”Euroopan parlamenttia kuultuaan”, ratkaisuista ei voida käydä laajaa demokraattista keskustelua eikä niillä ole vankempaa legitiimiyttä, kuten EU:n yhteispäätösmenettelyn puitteissa hyväksymillä säädöksillä. |
| --- | --- |

3.2.1

Koska Euroopan perustuslakisopimus ei valitettavasti ole voimassa, edellä tarkoitettuja säädöksiä ei voida hyväksyä perustuslakisopimuksen III-124 artiklan 1 kohdan nojalla. Siinä todetaan, että neuvosto tekee ratkaisunsa yksimielisesti ”Euroopan parlamentin hyväksynnän saatuaan”. Koska nykyisin voimassa olevan EY:n perustamissopimuksen 13 artiklassa määrätään ainoastaan, että neuvosto tekee ratkaisunsa yksimielisesti ”Euroopan parlamenttia kuultuaan”, ratkaisuista ei voida käydä laajaa demokraattista keskustelua eikä niillä ole vankempaa legitiimiyttä, kuten EU:n yhteispäätösmenettelyn puitteissa hyväksymillä säädöksillä.

| 3.2.2 | On kuitenkin erittäin asianmukaista, että ratkaisut määrätään tehtäviksi neuvostossa nimenomaan yksimielisesti, sillä kaikissa tässä tarkoitetuissa säädöksissä on noudatettava toissijaisuusperiaatetta. EU:n jäsenvaltioiden hallitusten yksimielinen tuki sitoo luonnollisesti maiden keskushallinnon entistä tehokkaammin panemaan säädökset täytäntöön ja antamaan omia soveltamissääntöjään. Se merkitsee niin ikään, ettei toimenpiteiden tavoitteissa tyydytä vain poistamaan alan esteitä vaan niitä toteuttamalla otetaan myös käyttöön todellisia osallistamisvälineitä, jotka ovat luonteeltaan ennakoivia, kuten kaikkien EY:n perustamissopimuksen 13 ja 95 artiklan mukaisten yhteisön toimien tulee olla. |
| --- | --- |

3.2.2

On kuitenkin erittäin asianmukaista, että ratkaisut määrätään tehtäviksi neuvostossa nimenomaan yksimielisesti, sillä kaikissa tässä tarkoitetuissa säädöksissä on noudatettava toissijaisuusperiaatetta. EU:n jäsenvaltioiden hallitusten yksimielinen tuki sitoo luonnollisesti maiden keskushallinnon entistä tehokkaammin panemaan säädökset täytäntöön ja antamaan omia soveltamissääntöjään. Se merkitsee niin ikään, ettei toimenpiteiden tavoitteissa tyydytä vain poistamaan alan esteitä vaan niitä toteuttamalla otetaan myös käyttöön todellisia osallistamisvälineitä, jotka ovat luonteeltaan ennakoivia, kuten kaikkien EY:n perustamissopimuksen 13 ja 95 artiklan mukaisten yhteisön toimien tulee olla.

| 3.2.3 | Asianmukaisin säädöstyyppi olisi direktiivi, sillä se jättää tavallisesti jäsenvaltioille runsaasti liikkumavaraa valita keinot ylikansallisella tasolla asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

3.2.3

Asianmukaisin säädöstyyppi olisi direktiivi, sillä se jättää tavallisesti jäsenvaltioille runsaasti liikkumavaraa valita keinot ylikansallisella tasolla asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi.

| 3.3 | Yhteisön tuleviin säädöspuitteisiin on sisällytettävä konkreettisesti muun muassa seuraavat päämäärät ja jaoteltava ne yleis- ja erityisluonteisiin tavoitteisiin. |
| --- | --- |

3.3

Yhteisön tuleviin säädöspuitteisiin on sisällytettävä konkreettisesti muun muassa seuraavat päämäärät ja jaoteltava ne yleis- ja erityisluonteisiin tavoitteisiin.

| 3.4 | Yleisluonteisiin tavoitteisiin olisi sisällytettävä seuraavat toimet:






  a) | Edistetään tieto- ja viestintätekniikan avulla tarjottavien palveluiden yhteentoimivuutta standardein ja yhteisin spesifioinnein siten, että eurooppalaiset standardointijärjestöt ottavat huomioon esteettömyyden kyseisiä normeja hyväksyessään ja laatiessaan.






  — | Lujitetaan sähköisestä viestinnästä annettuihin direktiiveihin sisältyviä esteetöntä tietoyhteiskuntaa koskevia säännöksiä INCOM-ryhmän (Inclusive Communication -ryhmä) (8) suositusten mukaisesti ja tuetaan esteetöntä tietoyhteiskuntaa esimerkiksi tarkistettaessa audiovisuaalisista palveluista annettua direktiiviä (televisio ilman rajoja), kuten komitea on jo todennut (9), tai tietoyhteiskunnan tekijänoikeuksista annettua direktiiviä. |
| --- | --- | --- | --- |

3.4

Yleisluonteisiin tavoitteisiin olisi sisällytettävä seuraavat toimet:

a)

Edistetään tieto- ja viestintätekniikan avulla tarjottavien palveluiden yhteentoimivuutta standardein ja yhteisin spesifioinnein siten, että eurooppalaiset standardointijärjestöt ottavat huomioon esteettömyyden kyseisiä normeja hyväksyessään ja laatiessaan.

—

Lujitetaan sähköisestä viestinnästä annettuihin direktiiveihin sisältyviä esteetöntä tietoyhteiskuntaa koskevia säännöksiä INCOM-ryhmän (Inclusive Communication -ryhmä) (8) suositusten mukaisesti ja tuetaan esteetöntä tietoyhteiskuntaa esimerkiksi tarkistettaessa audiovisuaalisista palveluista annettua direktiiviä (televisio ilman rajoja), kuten komitea on jo todennut (9), tai tietoyhteiskunnan tekijänoikeuksista annettua direktiiviä.

| b) | Helpotetaan tieto- ja viestintäverkkojen käyttömahdollisuutta rakentamalla infrastruktuuria ja sijoittamalla päätteitä digitaalisesta kahtiajaosta kärsiville unionin alueille. Rakennerahastoista ja maaseudun kehittämisrahastosta sekä äskettäin perustetusta T&K-rahastosta on varattava tietoyhteiskuntaan osallistamiseen erityisiä budjettikohtia, jotta vuoteen 2010 mennessä 90 % EU:n alueesta on tieto- ja viestintäteknologian tavoitettavissa. |
| --- | --- |

b)

Helpotetaan tieto- ja viestintäverkkojen käyttömahdollisuutta rakentamalla infrastruktuuria ja sijoittamalla päätteitä digitaalisesta kahtiajaosta kärsiville unionin alueille. Rakennerahastoista ja maaseudun kehittämisrahastosta sekä äskettäin perustetusta T&K-rahastosta on varattava tietoyhteiskuntaan osallistamiseen erityisiä budjettikohtia, jotta vuoteen 2010 mennessä 90 % EU:n alueesta on tieto- ja viestintäteknologian tavoitettavissa.

| c) | Huolehditaan siitä, että yhteiskunnan kaikki jäsenet voivat hyödyntää tieto- ja viestintätekniikan tarjoamia kaikkia tuotteita ja palveluita. Niiden suunnittelussa ja toiminnassa on siis otettava huomioon myös yhteiskunnan heikko-osaisimmat väestöryhmät ja erityisesti vammaiset ja ikääntyneet. Sekä julkisen vallan että yksityisten on kannettava tästä vastuu. |
| --- | --- |

c)

Huolehditaan siitä, että yhteiskunnan kaikki jäsenet voivat hyödyntää tieto- ja viestintätekniikan tarjoamia kaikkia tuotteita ja palveluita. Niiden suunnittelussa ja toiminnassa on siis otettava huomioon myös yhteiskunnan heikko-osaisimmat väestöryhmät ja erityisesti vammaiset ja ikääntyneet. Sekä julkisen vallan että yksityisten on kannettava tästä vastuu.

| 3.4.1 | Yhteisön ja jäsenvaltioiden viranomaiset päättävät, kukin toimivaltansa puitteissa, sisämarkkinoilla toimivien tieto- ja viestintäteknologian alan yritysten toimintaparametreista, etenkin mm. standardeista, ja huolehtivat siitä, että parametreja noudatetaan asianmukaisesti. |
| --- | --- |

3.4.1

Yhteisön ja jäsenvaltioiden viranomaiset päättävät, kukin toimivaltansa puitteissa, sisämarkkinoilla toimivien tieto- ja viestintäteknologian alan yritysten toimintaparametreista, etenkin mm. standardeista, ja huolehtivat siitä, että parametreja noudatetaan asianmukaisesti.

| 3.4.2 | Edellä mainittuja vaatimuksia sovelletaan mahdollisuuksien mukaan yhteiseen kauppapolitiikkaan, jotta esteettömän tietoyhteiskunnan eduilla olisi eurooppalaisen ulottuvuuden lisäksi myös maailmanlaajuinen ulottuvuus. Lisäksi tuetaan kunkin muita epäedullisemmassa asemassa olevan väestöryhmän tarpeiden kannalta tarkoituksenmukaisia toimintamalleja, jotta yritykset alkaisivat tiedostaa sosiaalisen vastuunsa tällä osa-alueella. |
| --- | --- |

3.4.2

Edellä mainittuja vaatimuksia sovelletaan mahdollisuuksien mukaan yhteiseen kauppapolitiikkaan, jotta esteettömän tietoyhteiskunnan eduilla olisi eurooppalaisen ulottuvuuden lisäksi myös maailmanlaajuinen ulottuvuus. Lisäksi tuetaan kunkin muita epäedullisemmassa asemassa olevan väestöryhmän tarpeiden kannalta tarkoituksenmukaisia toimintamalleja, jotta yritykset alkaisivat tiedostaa sosiaalisen vastuunsa tällä osa-alueella.

| 3.4.3 | Toimintaan on nivottava myös teknologisen innovoinnin sekä tieto- ja viestintätekniikan saatavuuden ja käytön yleistämiseen liittyvien hyvien käytänteiden parissa työskentelevät kansalaisyhteiskunnan merkittävät toimijat yhdistämällä yliopistojen ja alan yritysten tutkimuskeskukset valtakunnan rajat ylittäviksi verkoiksi. Vuosittain olisi muun muassa toteutettava EU:n ja jäsenvaltioiden yhteisesti rahoittamia verkottumishankkeita ja tuettava tutkimusalan osaamiskeskuskäytäntöä esimerkiksi perustamalla eurooppalainen laatupalkinto, joka myönnettäisiin tietoyhteiskuntaan osallistamista edistäville, uutta tekniikkaa hyödyntäville hankkeille. |
| --- | --- |

3.4.3

Toimintaan on nivottava myös teknologisen innovoinnin sekä tieto- ja viestintätekniikan saatavuuden ja käytön yleistämiseen liittyvien hyvien käytänteiden parissa työskentelevät kansalaisyhteiskunnan merkittävät toimijat yhdistämällä yliopistojen ja alan yritysten tutkimuskeskukset valtakunnan rajat ylittäviksi verkoiksi. Vuosittain olisi muun muassa toteutettava EU:n ja jäsenvaltioiden yhteisesti rahoittamia verkottumishankkeita ja tuettava tutkimusalan osaamiskeskuskäytäntöä esimerkiksi perustamalla eurooppalainen laatupalkinto, joka myönnettäisiin tietoyhteiskuntaan osallistamista edistäville, uutta tekniikkaa hyödyntäville hankkeille.

| 3.5 | Erityistavoitteisiin olisi sisällytettävä seuraavat toimet:






  a) | Laajennetaan yleishyödyllisistä palveluista annetun direktiivin soveltamisalaa, joka nykyisellään kattaa maksullisten yleisöpuhelinten sekä hätäpalveluiden ja numerotiedustelun käytön, käsittämään myös laajakaistatekniikan ja matkapuhelimet, kuten ETSK on useissa yhteyksissä kehottanut tekemään. |
| --- | --- | --- |

3.5

Erityistavoitteisiin olisi sisällytettävä seuraavat toimet:

a)

Laajennetaan yleishyödyllisistä palveluista annetun direktiivin soveltamisalaa, joka nykyisellään kattaa maksullisten yleisöpuhelinten sekä hätäpalveluiden ja numerotiedustelun käytön, käsittämään myös laajakaistatekniikan ja matkapuhelimet, kuten ETSK on useissa yhteyksissä kehottanut tekemään.

| b) | Kielletään julkishallintoa käyttämästä sellaisia tieto- ja viestintäteknisiä tuotteita ja palveluita, jotka eivät vastaa tuotteiden ja palveluiden saatavuudelle nykyisin asetettuja vaatimuksia, ja velvoitetaan sisällyttämään vastaisuudessa annettavaan, julkisia hankintoja koskevaan yhteisön lainsäädäntöön esteetöntä tietoyhteiskuntaa koskevia velvoittavia säädöksiä. |
| --- | --- |

b)

Kielletään julkishallintoa käyttämästä sellaisia tieto- ja viestintäteknisiä tuotteita ja palveluita, jotka eivät vastaa tuotteiden ja palveluiden saatavuudelle nykyisin asetettuja vaatimuksia, ja velvoitetaan sisällyttämään vastaisuudessa annettavaan, julkisia hankintoja koskevaan yhteisön lainsäädäntöön esteetöntä tietoyhteiskuntaa koskevia velvoittavia säädöksiä.

| c) | Yhtenäistetään hätäpalveluita ja interaktiivisia digitaalitelevisiopalveluita sisältävien IP-verkkojen käyttöä koskevat esteettömän tietoyhteiskunnan vaatimukset. |
| --- | --- |

c)

Yhtenäistetään hätäpalveluita ja interaktiivisia digitaalitelevisiopalveluita sisältävien IP-verkkojen käyttöä koskevat esteettömän tietoyhteiskunnan vaatimukset.

| d) | Kehotetaan jälleen kerran (10) jäsenvaltioita ottamaan kaikilta osin käyttöön verkon sisällön saavutettavuutta koskevan WAI-aloitteen (Web Accessiility Initiative) versio 2 ja käyttämään sitä julkisissa Internet-sivustoissa. |
| --- | --- |

d)

Kehotetaan jälleen kerran (10) jäsenvaltioita ottamaan kaikilta osin käyttöön verkon sisällön saavutettavuutta koskevan WAI-aloitteen (Web Accessiility Initiative) versio 2 ja käyttämään sitä julkisissa Internet-sivustoissa.

| e) | Yleistetään oppiaineiston ohjelmistotyökalujen käyttö, kunhan ne vastaavat edellä mainitun WAI-aloitteen versiota 2. |
| --- | --- |

e)

Yleistetään oppiaineiston ohjelmistotyökalujen käyttö, kunhan ne vastaavat edellä mainitun WAI-aloitteen versiota 2.

4.   Erityistä

| 4.1 | Yli 65-vuotiaiden osuus väestöpyramidista eli väestörakenteen ikäjakaumasta kasvaa. Pääasiallisia syitä ovat alhainen syntyvyys, elämänlaadun koheneminen ja elinajanodotteen piteneminen. Niinpä neuvoston puheenjohtajavaltiot ovat sisällyttäneet väestön ikääntymisen puheenjohtajakauden yhteisohjelmassa käsiteltävien aiheiden joukkoon. |
| --- | --- |

4.1

Yli 65-vuotiaiden osuus väestöpyramidista eli väestörakenteen ikäjakaumasta kasvaa. Pääasiallisia syitä ovat alhainen syntyvyys, elämänlaadun koheneminen ja elinajanodotteen piteneminen. Niinpä neuvoston puheenjohtajavaltiot ovat sisällyttäneet väestön ikääntymisen puheenjohtajakauden yhteisohjelmassa käsiteltävien aiheiden joukkoon.

| 4.2 | Uudessa ikäihmisten yhteiskunnassa on tekijöitä, jotka edistävät taipuvaisuutta yksinäisyyteen. Yksi näistä tekijöistä on suurperheen katoaminen. Sen tilalle on ilmaantunut yksinhuoltajaperhe. Tietoyhteiskunta tarjoaa uusia mahdollisuuksia rikkoa sosiaalinen eristäytyneisyys. Ikääntyneiden on hyödynnettävä näitä mahdollisuuksia, joten on kehitettävä toimia, joilla nykyistä digitaalista kahtiajakoa kavennetaan.
  Edellä esitetty käy erityisen ilmeiseksi esteettömään tietoyhteiskuntaan liittyvissä seikoissa. Kuten Riiassa kokoontuneiden ministereiden yksimielisesti hyväksymässä julistuksessa todetaan, Euroopassa asuvista yli 65-vuotiaista henkilöistä vain 10 % käyttää Internetiä. |
| --- | --- |

4.2

Uudessa ikäihmisten yhteiskunnassa on tekijöitä, jotka edistävät taipuvaisuutta yksinäisyyteen. Yksi näistä tekijöistä on suurperheen katoaminen. Sen tilalle on ilmaantunut yksinhuoltajaperhe. Tietoyhteiskunta tarjoaa uusia mahdollisuuksia rikkoa sosiaalinen eristäytyneisyys. Ikääntyneiden on hyödynnettävä näitä mahdollisuuksia, joten on kehitettävä toimia, joilla nykyistä digitaalista kahtiajakoa kavennetaan.

Edellä esitetty käy erityisen ilmeiseksi esteettömään tietoyhteiskuntaan liittyvissä seikoissa. Kuten Riiassa kokoontuneiden ministereiden yksimielisesti hyväksymässä julistuksessa todetaan, Euroopassa asuvista yli 65-vuotiaista henkilöistä vain 10 % käyttää Internetiä.

| 4.3 | Internetin yleisen käyttömahdollisuuden lisäksi ikääntyneiden ja vammaisten sosiaalista osallistamista tietoyhteiskuntaan on kannustettava kehittämällä toissijaisuusperiaatteen mukaisesti poikkialaisia sosiaalipoliittisia aloitteita, joilla ikääntyneille pyritään luomaan yhtäläiset mahdollisuudet ja parantamaan heidän elämänlaatuaan tarjoamalla heille mahdollisimman hyviä palveluita ja tukemalla heidän osallistumistaan tietoyhteiskuntaan poistamalla digitaalialan koulutuksen ja vapaasti käytettävissä olevien ohjelmistojen tiellä olevat esteet.
  Ikääntyneiden ja vammaisten mahdollisuus hyödyntää tietoyhteiskuntaa saattaa antaa virikkeitä älylliseen toimintaan ja lisätä heidän viihtyvyyttään, jos vammaisille ja ikääntyneille tarjotaan muun muassa seuraavanlaisia palveluita:






  — | ilmaista neuvontaa |
| --- | --- | --- |

4.3

Internetin yleisen käyttömahdollisuuden lisäksi ikääntyneiden ja vammaisten sosiaalista osallistamista tietoyhteiskuntaan on kannustettava kehittämällä toissijaisuusperiaatteen mukaisesti poikkialaisia sosiaalipoliittisia aloitteita, joilla ikääntyneille pyritään luomaan yhtäläiset mahdollisuudet ja parantamaan heidän elämänlaatuaan tarjoamalla heille mahdollisimman hyviä palveluita ja tukemalla heidän osallistumistaan tietoyhteiskuntaan poistamalla digitaalialan koulutuksen ja vapaasti käytettävissä olevien ohjelmistojen tiellä olevat esteet.

Ikääntyneiden ja vammaisten mahdollisuus hyödyntää tietoyhteiskuntaa saattaa antaa virikkeitä älylliseen toimintaan ja lisätä heidän viihtyvyyttään, jos vammaisille ja ikääntyneille tarjotaan muun muassa seuraavanlaisia palveluita:

—

ilmaista neuvontaa

| — | mahdollisuus saada asiakirjat kotiin |
| --- | --- |

—

mahdollisuus saada asiakirjat kotiin

| — | henkilökohtaista tai eläkeläis- ja vammaiskeskuksille annettavaa oikeudellista neuvontaa |
| --- | --- |

—

henkilökohtaista tai eläkeläis- ja vammaiskeskuksille annettavaa oikeudellista neuvontaa

| — | vapaa-ajan ja virkistystoimintaa |
| --- | --- |

—

vapaa-ajan ja virkistystoimintaa

| — | gerontologista apua ja yhteys alueen sosiaalipalveluihin |
| --- | --- |

—

gerontologista apua ja yhteys alueen sosiaalipalveluihin

| — | virtuaaliopetusta |
| --- | --- |

—

virtuaaliopetusta

| — | lomamatkaohjelmia |
| --- | --- |

—

lomamatkaohjelmia

| — | valinnaisia etälääkäripalveluita. |
| --- | --- |

—

valinnaisia etälääkäripalveluita.

ETSK korostaa tieto- ja viestintäteknologian merkitystä ikääntyneitä ja vammaisia edustavien organisaatioiden tukiessa kyseisten väestöryhmien osallistumista talous- ja yhteiskuntaelämään. Näin parannetaan EU:n tämänhetkistä tilannetta. Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan toimijoiden osallistuminen saattaa osoittautua merkittäväksi esimerkiksi yhteissääntelyn alalla, laadittaessa toimintamalleja tai keskusteltaessa yritysten sosiaalisesta vastuusta.

| 4.4 | ETSK katsoo, että on ryhdyttävä tukemaan hankkeita ja toimia, joilla helpotetaan vammaisten ja ikääntyneiden esteetöntä pääsyä tietoyhteiskuntaan ja perehdytetään heidät käyttämään uutta tekniikkaa ihanteellisena keinona integroitua yhteiskuntaan, välttää digitaalinen syrjäytyminen ja parantaa kyseisten väestöryhmien elämänlaatua. Näin onnistutaan






  — | luomaan ja kehittämään sähköisiä verkkoja, joilla tuetaan asianmukaisesti varustettujen sekä ikääntyneiden ja vammaisryhmien tarpeisiin sopeutettujen tahojen ja järjestöjen hallinnointijärjestelmien ammattimaisuutta ja tehokkuutta |
| --- | --- | --- |

4.4

ETSK katsoo, että on ryhdyttävä tukemaan hankkeita ja toimia, joilla helpotetaan vammaisten ja ikääntyneiden esteetöntä pääsyä tietoyhteiskuntaan ja perehdytetään heidät käyttämään uutta tekniikkaa ihanteellisena keinona integroitua yhteiskuntaan, välttää digitaalinen syrjäytyminen ja parantaa kyseisten väestöryhmien elämänlaatua. Näin onnistutaan

—

luomaan ja kehittämään sähköisiä verkkoja, joilla tuetaan asianmukaisesti varustettujen sekä ikääntyneiden ja vammaisryhmien tarpeisiin sopeutettujen tahojen ja järjestöjen hallinnointijärjestelmien ammattimaisuutta ja tehokkuutta

| — | toteuttamaan sellaisiin sovelluksiin ja välineisiin perustuvia kokeiluhankkeita, jotka omalta osaltaan helpottavat vammaisten ja ikäihmisten aktiivista, itsenäistä elämää nivomalla heidät tietoyhteiskuntaan. |
| --- | --- |

—

toteuttamaan sellaisiin sovelluksiin ja välineisiin perustuvia kokeiluhankkeita, jotka omalta osaltaan helpottavat vammaisten ja ikäihmisten aktiivista, itsenäistä elämää nivomalla heidät tietoyhteiskuntaan.

| 4.5 | Taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta voidaan vahvistaa noudattamalla EU:n politiikoissa Yhdistyneiden Kansakuntien hyväksymiä ikäihmisiin sovellettavia periaatteita ja edistämällä niiden mukaisesti mahdollisuutta osallistua sopiviin perus- ja jatkokoulutusohjelmiin. |
| --- | --- |

4.5

Taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta voidaan vahvistaa noudattamalla EU:n politiikoissa Yhdistyneiden Kansakuntien hyväksymiä ikäihmisiin sovellettavia periaatteita ja edistämällä niiden mukaisesti mahdollisuutta osallistua sopiviin perus- ja jatkokoulutusohjelmiin.

| 4.6 | Komission on tarkistettava ”uudenlaista lähestymistapaa”. Annettavassa lainsäädännössä on otettava huomioon ikääntyvien tarpeet, jotta heidän on entistä helpompi käyttää kehitettävien tuotteiden avulla tarjottavia palveluita. Standardointijärjestöjen ja teollisuuden on puolestaan otettava huomioon kyseinen seikka omilla toimintalohkoillaan. |
| --- | --- |

4.6

Komission on tarkistettava ”uudenlaista lähestymistapaa”. Annettavassa lainsäädännössä on otettava huomioon ikääntyvien tarpeet, jotta heidän on entistä helpompi käyttää kehitettävien tuotteiden avulla tarjottavia palveluita. Standardointijärjestöjen ja teollisuuden on puolestaan otettava huomioon kyseinen seikka omilla toimintalohkoillaan.

| 4.7 | Ympäristön vaalimisen näkökulmasta tarkasteltuna sähköisten tiedonsiirtovälineiden käyttöä voidaan lisätä. Tiettyjen palveluiden saamiseksi ei näin tarvitse siirtyä paikasta toiseen yhtä usein kuin ennen. Komission olisi tutkittava tätä potentiaalia ja ehdotettava vastaisuudessa esteettömään sähköiseen tiedonsiirtoon nykyistä kunnianhimoisempia ylikansallisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

4.7

Ympäristön vaalimisen näkökulmasta tarkasteltuna sähköisten tiedonsiirtovälineiden käyttöä voidaan lisätä. Tiettyjen palveluiden saamiseksi ei näin tarvitse siirtyä paikasta toiseen yhtä usein kuin ennen. Komission olisi tutkittava tätä potentiaalia ja ehdotettava vastaisuudessa esteettömään sähköiseen tiedonsiirtoon nykyistä kunnianhimoisempia ylikansallisia toimenpiteitä.

Bryssel 30. toukokuuta 2007.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Neuvoston eEurope 2002 -toimintasuunnitelmasta antama päätöslauselma ”Julkisten verkkosivujen saavutettavuus ja niiden sisältö”, EYVL C 86, 10.4.2002.

1

(2)  Neuvoston päätöslauselma 14892/02.

2

(3)  KOM(2005) 229 lopullinen. ETSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — i2010 — kasvua ja työllisyyttä edistävä eurooppalainen tietoyhteiskunta”, EUVL C 110, 9.5.2006, s. 83.

3

(4)  KOM(2005) 425 lopullinen.

4

(5)  ETSK:n lausunto CESE 404/2006, hyväksytty täysistunnossa 15. maaliskuuta 2006. Esittelijä: Miguel Ángel Cabra de Luna. EYVL C 110, 9.5.2006.

5

(6)  ETSK:n lausunto CESE 404/2006, kohta 3.4: ”Vammaiset ovat heterogeeninen ryhmä. Samalla on kuitenkin oikein sanoa, että pääasialliset vammaisryhmät, joille TVT:n käyttö aiheuttaa ongelmia ovat henkilöt, joilla on kognitiivisia häiriöitä tai oppimishäiriöitä, sekä aistivammaiset (kuurot ja huonokuuloiset, sokeat ja näkövammaiset, kuurosokeat, puhevammaiset) ja ne, joilla on ruumiinvamma.”EUVL C 110, 9.5.2006.

6

(7)  Eu:n ministerien i2010-aloitteen yhteydessä Riiassa 11.11.2006 hyväksymä julistus osallisuudesta tietoyhteiskuntaan (eInclusion) vahvisti poliittista sitoumusta esteettömän tietoyhteiskunnan (eAccessibility) parantamiseen.

7

eInclusion

eAccessibility

http://ec.europa.eu/information_society/events/ict_riga_2006/index_en.htm.

http://

(8)  INCOM-ryhmä perustettiin vuonna 2003, ja siihen kuuluu jäsenvaltioiden, televiestintäoperaattoreiden, käyttäjäjärjestöjen ja standardointijärjestöjen edustajia.

8

(9)  ETSK:n lausunto CESE 486/2006. EUVL C 185, 8.8.2006.

9

(10)  ETSK:n lausunto CESE 404/2006, kohta 7.5.1: ”ETSK kehottaa kaikkia jäsenvaltioita hyväksymään virallisesti ja sellaisenaan verkkosisällön saavutettavuutta koskevien Web Accessibility Initiative (WAI) -suuntaviivojen 2. version ja soveltamaan uudistusta kaikkiin julkisiin verkkosivuihin.”EUVL C 110, 9.5.2006.

10

Web Accessibility Initiative

---