# Az Európai Unió L 338/2010

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2010.338.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 338 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 53. évfolyam2010. december 22. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2010.338.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 338

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

53. évfolyam2010. december 22.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 1239/2010/EU rendelete (2010. december 20.) az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazásának és nyugdíjának, valamint az azokra alkalmazott korrekciós együtthatóknak 2010. július 1-jétől kezdődő hatállyal történő kiigazításáról | 1 |
| | * | A Tanács 1240/2010/EU rendelete (2010. december 20.) az Európai Unió tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira vonatkozó nyugdíjjárulékok mértékének 2010. július 1-jétől történő kiigazításáról | 7 |
| | * | A Tanács 1241/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. december 20.) a többek között a Kínai Népköztársaságból származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 452/2007/EK rendelet módosításáról | 8 |
| | * | A Tanács 1242/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. december 20.) az Indiából származó műszálas kötél behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetéséről | 10 |
| | * | A Tanács 1243/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. december 20.) a Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd. által gyártott vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről | 22 |
| | * | A Bizottság 1244/2010/EU rendelete (2010. december 9.) a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint a 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (
  1
  ) | 35 |
| | * | A Bizottság 1245/2010/EU rendelete (2010. december 21.) a juhokra, kecskékre, valamint a juh- és kecskehúsra vonatkozó 2011. évi uniós vámkontingensek megnyitásáról | 37 |
| | | A Bizottság 1246/2010/EU rendelete (2010. december 21.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 40 |
| | | A Bizottság 1247/2010/EU rendelete (2010. december 21.) a cukorágazat egyes termékeire a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó, a 867/2010/EU rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról | 42 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | A Bizottság 2010/92/EU irányelve (2010. december 21.) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a bromukonazol hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról (
  2
  ) | 44 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2010/795/EU |
| | * | A Tanács határozata (2010. december 14.) a Tanács eljárási szabályzatának módosításáról | 47 |
| | | 2010/796/KKBP |
| | * | A Politikai és Biztonsági Bizottság EUPOL COPPS/1/2010 határozata (2010. december 21.) az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziója (EUPOL COPPS) misszióvezetője megbízatásának meghosszabbításáról | 49 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | | 2010/797/EU |
| | * | Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodással létrehozott állategészségügyi vegyes bizottság 1/2010 határozata (2010. december 1.) a megállapodás 11. melléklete 1., 2., 5., 6., 10. és 11. függelékének módosításáról | 50 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 1239/2010/EU rendelete (2010. december 20.) az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazásának és nyugdíjának, valamint az azokra alkalmazott korrekciós együtthatóknak 2010. július 1-jétől kezdődő hatállyal történő kiigazításáról

1

*

A Tanács 1240/2010/EU rendelete (2010. december 20.) az Európai Unió tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira vonatkozó nyugdíjjárulékok mértékének 2010. július 1-jétől történő kiigazításáról

7

*

A Tanács 1241/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. december 20.) a többek között a Kínai Népköztársaságból származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 452/2007/EK rendelet módosításáról

8

*

A Tanács 1242/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. december 20.) az Indiából származó műszálas kötél behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetéséről

10

*

A Tanács 1243/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. december 20.) a Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd. által gyártott vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

22

*

A Bizottság 1244/2010/EU rendelete (2010. december 9.) a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint a 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (
  1
  )

1

35

*

A Bizottság 1245/2010/EU rendelete (2010. december 21.) a juhokra, kecskékre, valamint a juh- és kecskehúsra vonatkozó 2011. évi uniós vámkontingensek megnyitásáról

37

A Bizottság 1246/2010/EU rendelete (2010. december 21.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

40

A Bizottság 1247/2010/EU rendelete (2010. december 21.) a cukorágazat egyes termékeire a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó, a 867/2010/EU rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

42

IRÁNYELVEK

*

A Bizottság 2010/92/EU irányelve (2010. december 21.) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a bromukonazol hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról (
  2
  )

2

44

HATÁROZATOK

2010/795/EU

*

A Tanács határozata (2010. december 14.) a Tanács eljárási szabályzatának módosításáról

47

2010/796/KKBP

*

A Politikai és Biztonsági Bizottság EUPOL COPPS/1/2010 határozata (2010. december 21.) az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziója (EUPOL COPPS) misszióvezetője megbízatásának meghosszabbításáról

49

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

2010/797/EU

*

Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodással létrehozott állategészségügyi vegyes bizottság 1/2010 határozata (2010. december 1.) a megállapodás 11. melléklete 1., 2., 5., 6., 10. és 11. függelékének módosításáról

50

| | | III   Egyéb jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 291/10/COL határozata (2010. július 7.) a Bonamia ostreae és a Marteilia refringens tekintetében mentes norvégiai övezetek elismeréséről | 60 |

III   Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 291/10/COL határozata (2010. július 7.) a Bonamia ostreae és a Marteilia refringens tekintetében mentes norvégiai övezetek elismeréséről

Bonamia ostreae

Marteilia refringens

60

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA) és a Közlekedési Dolgozók Szakszervezeteinek Szövetsége az Európai Unióban (FST) között, a tengerészek munkaidejének szervezésére vonatkozóan kötött megállapodásról szóló, 1999. június 21-i 1999/63/EK tanácsi irányelvhez (HL L 167., 1999.7.2.) (Magyar nyelvű különkiadás, 5. fejezet, 3. kötet, 363. o.) | 62 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA) és a Közlekedési Dolgozók Szakszervezeteinek Szövetsége az Európai Unióban (FST) között, a tengerészek munkaidejének szervezésére vonatkozóan kötött megállapodásról szóló, 1999. június 21-i 1999/63/EK tanácsi irányelvhez (HL L 167., 1999.7.2.) (Magyar nyelvű különkiadás, 5. fejezet, 3. kötet, 363. o.)

(HL L 167., 1999.7.2.) (Magyar nyelvű különkiadás, 5. fejezet, 3. kötet, 363. o.)

62

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT- és Svájc-vonatkozású szöveg |
| | (2)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT- és Svájc-vonatkozású szöveg

1

(2)   EGT-vonatkozású szöveg

2

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 22.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 338/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 338/1

---

A TANÁCS 1239/2010/EU RENDELETE

(2010. december 20.)

az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazásának és nyugdíjának, valamint az azokra alkalmazott korrekciós együtthatóknak 2010. július 1-jétől kezdődő hatállyal történő kiigazításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvre és különösen annak 12. cikkére,

tekintettel az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról, valamint egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről szóló 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendeletre (1) és különösen a személyzeti szabályzat 63., 64., 65. és 82. cikkére, valamint VII., XI. és XIII. mellékletére, továbbá az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 20. cikkének (1) bekezdésére, valamint 64., 92. és 132. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, mivel:

Annak biztosítása érdekében, hogy az Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazásának vásárlóereje kövesse a nemzeti köztisztviselők illetményei vásárlóerejének változásait, a 2010. évi éves felülvizsgálat keretében ki kell igazítani az Unió tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak díjazását és nyugdíját,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

2010. július 1-jei hatállyal, a személyzeti szabályzat 63. cikkének második bekezdésében a „2009. július 1.” időpont helyébe a „2010. július 1.” időpont lép.

2. cikk

2010. július 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat 66. cikkében a díjazás és a nyugdíjak kiszámításánál alkalmazandó havi alapilletményekre vonatkozó táblázat helyébe a következő táblázat lép:

| 2010.7.1. | FIZETÉSI FOKOZAT |
| --- | --- |
| BESOROLÁSI OSZTÁLY | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 16 | 16 919,04 | 17 630,00 | 18 370,84 | | |
| 15 | 14 953,61 | 15 581,98 | 16 236,75 | 16 688,49 | 16 919,04 |
| 14 | 13 216,49 | 13 771,87 | 14 350,58 | 14 749,83 | 14 953,61 |
| 13 | 11 681,17 | 12 172,03 | 12 683,51 | 13 036,39 | 13 216,49 |
| 12 | 10 324,20 | 10 758,04 | 11 210,11 | 11 521,99 | 11 681,17 |
| 11 | 9 124,87 | 9 508,31 | 9 907,86 | 10 183,52 | 10 324,20 |
| 10 | 8 064,86 | 8 403,76 | 8 756,90 | 9 000,53 | 9 124,87 |
| 9 | 7 127,99 | 7 427,52 | 7 739,63 | 7 954,96 | 8 064,86 |
| 8 | 6 299,95 | 6 564,69 | 6 840,54 | 7 030,86 | 7 127,99 |
| 7 | 5 568,11 | 5 802,09 | 6 045,90 | 6 214,10 | 6 299,95 |
| 6 | 4 921,28 | 5 128,07 | 5 343,56 | 5 492,23 | 5 568,11 |
| 5 | 4 349,59 | 4 532,36 | 4 722,82 | 4 854,21 | 4 921,28 |
| 4 | 3 844,31 | 4 005,85 | 4 174,18 | 4 290,31 | 4 349,59 |
| 3 | 3 397,73 | 3 540,50 | 3 689,28 | 3 791,92 | 3 844,31 |
| 2 | 3 003,02 | 3 129,21 | 3 260,71 | 3 351,42 | 3 397,73 |
| 1 | 2 654,17 | 2 765,70 | 2 881,92 | 2 962,10 | 3 003,02 |

2010.7.1.

FIZETÉSI FOKOZAT

BESOROLÁSI OSZTÁLY

1

2

3

4

5

16

16 919,04

17 630,00

18 370,84

15

14 953,61

15 581,98

16 236,75

16 688,49

16 919,04

14

13 216,49

13 771,87

14 350,58

14 749,83

14 953,61

13

11 681,17

12 172,03

12 683,51

13 036,39

13 216,49

12

10 324,20

10 758,04

11 210,11

11 521,99

11 681,17

11

9 124,87

9 508,31

9 907,86

10 183,52

10 324,20

10

8 064,86

8 403,76

8 756,90

9 000,53

9 124,87

9

7 127,99

7 427,52

7 739,63

7 954,96

8 064,86

8

6 299,95

6 564,69

6 840,54

7 030,86

7 127,99

7

5 568,11

5 802,09

6 045,90

6 214,10

6 299,95

6

4 921,28

5 128,07

5 343,56

5 492,23

5 568,11

5

4 349,59

4 532,36

4 722,82

4 854,21

4 921,28

4

3 844,31

4 005,85

4 174,18

4 290,31

4 349,59

3

3 397,73

3 540,50

3 689,28

3 791,92

3 844,31

2

3 003,02

3 129,21

3 260,71

3 351,42

3 397,73

1

2 654,17

2 765,70

2 881,92

2 962,10

3 003,02

3. cikk

2010. július 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat 64. cikke értelmében a tisztviselők és egyéb alkalmazottak díjazására alkalmazandó korrekciós együtthatókat az alábbi táblázat 2. oszlopa tartalmazza.

2011. január 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat VII. melléklete 17. cikkének (3) bekezdése értelmében a tisztviselők és egyéb alkalmazottak átutalásaira alkalmazandó korrekciós együtthatókat az alábbi táblázat 3. oszlopa tartalmazza.

2010. július 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat XIII. melléklete 20. cikkének (1) bekezdése értelmében a nyugdíjakra alkalmazandó korrekciós együtthatókat az alábbi táblázat 4. oszlopa tartalmazza.

2010. május 16-ai hatállyal a személyzeti szabályzat 64. cikke értelmében a tisztviselők és egyéb alkalmazottak díjazására alkalmazandó korrekciós együtthatókat az alábbi táblázat 5. oszlopa tartalmazza. A felsorolt alkalmazási helyek tekintetében az éves kiigazítás hatálybalépésének időpontja 2010. május 16-a.

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ország/hely | Illetmény
  2010.7.1. | Átutalás
  2011.1.1. | Nyugdíj
  2010.7.1. | Illetmény
  2010.5.16. |
| Bulgária | 62,7 | 59,3 | 100,0 | |
| Cseh Közt. | 84,2 | 77,5 | 100,0 | |
| Dánia | 134,1 | 130,5 | 130,5 | |
| Németország | 94,8 | 96,5 | 100,0 | |
| Bonn | 94,7 | | | |
| Karlsruhe | 92,1 | | | |
| München | 103,7 | | | |
| Észtország | 75,6 | 76,6 | 100,0 | |
| Írország | 109,1 | 103,9 | 103,9 | |
| Görögország | 94,8 | 94,3 | 100,0 | |
| Spanyolország | 97,7 | 91,0 | 100,0 | |
| Franciaország | 116,1 | 107,6 | 107,6 | |
| Olaszország | 106,6 | 102,3 | 102,3 | |
| Varese | 92,3 | | | |
| Ciprus | 83,7 | 86,7 | 100,0 | |
| Lettország | 74,3 | 69,4 | 100,0 | |
| Litvánia | 72,5 | 68,8 | 100,0 | |
| Magyarország | 79,2 | 68,6 | 100,0 | |
| Málta | 82,2 | 84,8 | 100,0 | |
| Hollandia | 104,1 | 98,0 | 100,0 | |
| Ausztria | 106,2 | 105,1 | 105,1 | |
| Lengyelország | 77,1 | 68,1 | 100,0 | |
| Portugália | 85,0 | 85,1 | 100,0 | |
| Románia | | 59,1 | 100,0 | 69,5 |
| Szlovénia | 89,6 | 84,4 | 100,0 | |
| Szlovákia | 80,0 | 75,4 | 100,0 | |
| Finnország | 119,4 | 112,4 | 112,4 | |
| Svédország | 118,6 | 112,6 | 112,6 | |
| Egyesült Kir. | | 108,4 | 108,4 | 134,4 |
| Culham | 104,5 | | | |

1

2

3

4

5

Ország/hely

Illetmény

2010.7.1.

Átutalás

2011.1.1.

Nyugdíj

2010.7.1.

Illetmény

2010.5.16.

Bulgária

62,7

59,3

100,0

Cseh Közt.

84,2

77,5

100,0

Dánia

134,1

130,5

130,5

Németország

94,8

96,5

100,0

Bonn

94,7

Karlsruhe

92,1

München

103,7

Észtország

75,6

76,6

100,0

Írország

109,1

103,9

103,9

Görögország

94,8

94,3

100,0

Spanyolország

97,7

91,0

100,0

Franciaország

116,1

107,6

107,6

Olaszország

106,6

102,3

102,3

Varese

92,3

Ciprus

83,7

86,7

100,0

Lettország

74,3

69,4

100,0

Litvánia

72,5

68,8

100,0

Magyarország

79,2

68,6

100,0

Málta

82,2

84,8

100,0

Hollandia

104,1

98,0

100,0

Ausztria

106,2

105,1

105,1

Lengyelország

77,1

68,1

100,0

Portugália

85,0

85,1

100,0

Románia

59,1

100,0

69,5

Szlovénia

89,6

84,4

100,0

Szlovákia

80,0

75,4

100,0

Finnország

119,4

112,4

112,4

Svédország

118,6

112,6

112,6

Egyesült Kir.

108,4

108,4

134,4

Culham

104,5

4. cikk

2010. július 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat 42a. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett szülői szabadság esetén nyújtott támogatás összege 911,73 EUR, egyedülálló szülő esetén 1 215,63 EUR.

5. cikk

2010. július 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat VII. melléklete 1. cikkének (1) bekezdésében említett háztartási támogatás alapösszege 170,52 EUR.

2010. július 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat VII. melléklete 2. cikkének (1) bekezdésében említett eltartott gyermek után nyújtott támogatás alapösszege 372,61 EUR.

2010. július 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat VII. melléklete 3. cikkének (1) bekezdésében említett iskoláztatási támogatás alapösszege 252,81 EUR.

2010. július 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat VII. melléklete 3. cikkének (2) bekezdésében említett iskoláztatási támogatás alapösszege 91,02 EUR.

2010. július 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat 69. cikkében és a VII. melléklete 4. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében említett külföldi munkavégzési támogatás összege 505,39 EUR.

2010. július 1-jei hatállyal az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei 134. cikkében említett külföldi munkavégzési támogatás összege 363,31 EUR.

6. cikk

2011. január 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat VII. melléklete 8. cikkének (2) bekezdésében említett, kilométerenkénti juttatást a következőképpen igazítják ki:

| kilométerenként 0 EUR | 0-től 200 km-ig terjedő távolság esetén |
| --- | --- |
| kilométerenként 0,3790 EUR | 201-től 1 000 km-ig terjedő távolság esetén |
| kilométerenként 0,6316 EUR | 1 001-től 2 000 km-ig terjedő távolság esetén |
| kilométerenként 0,3790 EUR | 2 001-től 3 000 km-ig terjedő távolság esetén |
| kilométerenként 0,1262 EUR | 3 001-től 4 000 km-ig terjedő távolság esetén |
| kilométerenként 0,0609 EUR | 4 001-től 10 000 km-ig terjedő távolság esetén |
| kilométerenként 0 EUR | 10 000 km-t meghaladó távolság esetén. |

kilométerenként 0 EUR

0-től 200 km-ig terjedő távolság esetén

kilométerenként 0,3790 EUR

201-től 1 000 km-ig terjedő távolság esetén

kilométerenként 0,6316 EUR

1 001-től 2 000 km-ig terjedő távolság esetén

kilométerenként 0,3790 EUR

2 001-től 3 000 km-ig terjedő távolság esetén

kilométerenként 0,1262 EUR

3 001-től 4 000 km-ig terjedő távolság esetén

kilométerenként 0,0609 EUR

4 001-től 10 000 km-ig terjedő távolság esetén

kilométerenként 0 EUR

10 000 km-t meghaladó távolság esetén.

A fenti, kilométereken alapuló térítéshez kiegészítő átalányösszeg adódik:

| — | 189,48 EUR, amennyiben az alkalmazási hely és a származási hely közötti vasúti távolság 725 km és 1 450 km között van, |
| --- | --- |

—

189,48 EUR, amennyiben az alkalmazási hely és a származási hely közötti vasúti távolság 725 km és 1 450 km között van,

| — | 378,93 EUR, amennyiben az alkalmazási hely és a származási hely közötti vasúti távolság több mint 1 450 km. |
| --- | --- |

—

378,93 EUR, amennyiben az alkalmazási hely és a származási hely közötti vasúti távolság több mint 1 450 km.

7. cikk

2010. július 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat VII. melléklete 10. cikkének (1) bekezdésében említett napidíj összege a következő:

| — | háztartási támogatásra jogosult tisztviselő esetén 39,17 EUR, |
| --- | --- |

—

háztartási támogatásra jogosult tisztviselő esetén 39,17 EUR,

| — | háztartási támogatásra nem jogosult tisztviselő esetén 31,58 EUR. |
| --- | --- |

—

háztartási támogatásra nem jogosult tisztviselő esetén 31,58 EUR.

8. cikk

2010. július 1-jei hatállyal az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei 24. cikkének (3) bekezdésében említett beilleszkedési támogatás alsó határa a következő:

| — | háztartási támogatásra jogosult alkalmazott esetén 1 114,99 EUR, |
| --- | --- |

—

háztartási támogatásra jogosult alkalmazott esetén 1 114,99 EUR,

| — | háztartási támogatásra nem jogosult alkalmazott esetén 662,97 EUR. |
| --- | --- |

—

háztartási támogatásra nem jogosult alkalmazott esetén 662,97 EUR.

9. cikk

2010. július 1-jei hatállyal az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei 28a. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében említett munkanélküli-járadék alsó határa 1 337,19 EUR, felső határa 2 674,39 EUR.

2010. július 1-jei hatállyal a 28a. cikk (7) bekezdésében említett átalánylevonás 1 215,63 EUR.

10. cikk

2010. július 1-jei hatállyal, az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 93. cikkében a havi alapilletményekre vonatkozó táblázat helyébe a következő táblázat lép:

| TISZTSÉG-CSOPORT | 2010.7.1. | FIZETÉSI FOKOZAT |
| --- | --- | --- |
| BESOROLÁSI OSZTÁLY | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| IV | 18 | 5 832,42 | 5 953,71 | 6 077,52 | 6 203,91 | 6 332,92 | 6 464,62 | 6 599,06 |
| | 17 | 5 154,85 | 5 262,04 | 5 371,47 | 5 483,18 | 5 597,20 | 5 713,60 | 5 832,42 |
| | 16 | 4 555,99 | 4 650,73 | 4 747,45 | 4 846,17 | 4 946,95 | 5 049,83 | 5 154,85 |
| | 15 | 4 026,70 | 4 110,44 | 4 195,92 | 4 283,18 | 4 372,25 | 4 463,17 | 4 555,99 |
| | 14 | 3 558,90 | 3 632,91 | 3 708,46 | 3 785,58 | 3 864,31 | 3 944,67 | 4 026,70 |
| | 13 | 3 145,45 | 3 210,86 | 3 277,63 | 3 345,80 | 3 415,37 | 3 486,40 | 3 558,90 |
| III | 12 | 4 026,63 | 4 110,36 | 4 195,84 | 4 283,09 | 4 372,15 | 4 463,07 | 4 555,88 |
| | 11 | 3 558,86 | 3 632,87 | 3 708,41 | 3 785,53 | 3 864,25 | 3 944,60 | 4 026,63 |
| | 10 | 3 145,43 | 3 210,84 | 3 277,61 | 3 345,77 | 3 415,34 | 3 486,36 | 3 558,86 |
| | 9 | 2 780,03 | 2 837,84 | 2 896,86 | 2 957,09 | 3 018,59 | 3 081,36 | 3 145,43 |
| | 8 | 2 457,08 | 2 508,17 | 2 560,33 | 2 613,57 | 2 667,92 | 2 723,40 | 2 780,03 |
| II | 7 | 2 779,98 | 2 837,80 | 2 896,82 | 2 957,07 | 3 018,58 | 3 081,36 | 3 145,45 |
| | 6 | 2 456,97 | 2 508,07 | 2 560,24 | 2 613,49 | 2 667,84 | 2 723,33 | 2 779,98 |
| | 5 | 2 171,49 | 2 216,65 | 2 262,76 | 2 309,82 | 2 357,86 | 2 406,91 | 2 456,97 |
| | 4 | 1 919,18 | 1 959,10 | 1 999,84 | 2 041,44 | 2 083,90 | 2 127,24 | 2 171,49 |
| I | 3 | 2 364,28 | 2 413,35 | 2 463,43 | 2 514,56 | 2 566,74 | 2 620,01 | 2 674,39 |
| | 2 | 2 090,12 | 2 133,50 | 2 177,78 | 2 222,98 | 2 269,11 | 2 316,21 | 2 364,28 |
| | 1 | 1 847,76 | 1 886,11 | 1 925,25 | 1 965,21 | 2 005,99 | 2 047,63 | 2 090,12 |

TISZTSÉG-CSOPORT

2010.7.1.

FIZETÉSI FOKOZAT

BESOROLÁSI OSZTÁLY

1

2

3

4

5

6

7

IV

18

5 832,42

5 953,71

6 077,52

6 203,91

6 332,92

6 464,62

6 599,06

17

5 154,85

5 262,04

5 371,47

5 483,18

5 597,20

5 713,60

5 832,42

16

4 555,99

4 650,73

4 747,45

4 846,17

4 946,95

5 049,83

5 154,85

15

4 026,70

4 110,44

4 195,92

4 283,18

4 372,25

4 463,17

4 555,99

14

3 558,90

3 632,91

3 708,46

3 785,58

3 864,31

3 944,67

4 026,70

13

3 145,45

3 210,86

3 277,63

3 345,80

3 415,37

3 486,40

3 558,90

III

12

4 026,63

4 110,36

4 195,84

4 283,09

4 372,15

4 463,07

4 555,88

11

3 558,86

3 632,87

3 708,41

3 785,53

3 864,25

3 944,60

4 026,63

10

3 145,43

3 210,84

3 277,61

3 345,77

3 415,34

3 486,36

3 558,86

9

2 780,03

2 837,84

2 896,86

2 957,09

3 018,59

3 081,36

3 145,43

8

2 457,08

2 508,17

2 560,33

2 613,57

2 667,92

2 723,40

2 780,03

II

7

2 779,98

2 837,80

2 896,82

2 957,07

3 018,58

3 081,36

3 145,45

6

2 456,97

2 508,07

2 560,24

2 613,49

2 667,84

2 723,33

2 779,98

5

2 171,49

2 216,65

2 262,76

2 309,82

2 357,86

2 406,91

2 456,97

4

1 919,18

1 959,10

1 999,84

2 041,44

2 083,90

2 127,24

2 171,49

I

3

2 364,28

2 413,35

2 463,43

2 514,56

2 566,74

2 620,01

2 674,39

2

2 090,12

2 133,50

2 177,78

2 222,98

2 269,11

2 316,21

2 364,28

1

1 847,76

1 886,11

1 925,25

1 965,21

2 005,99

2 047,63

2 090,12

11. cikk

2010. július 1-jei hatállyal az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei 94. cikkében említett beilleszkedési támogatás alsó határa a következő:

| — | háztartási támogatásra jogosult alkalmazott esetén 838,66 EUR, |
| --- | --- |

—

háztartási támogatásra jogosult alkalmazott esetén 838,66 EUR,

| — | háztartási támogatásra nem jogosult alkalmazott esetén 497,22 EUR. |
| --- | --- |

—

háztartási támogatásra nem jogosult alkalmazott esetén 497,22 EUR.

12. cikk

2010. július 1-jei hatállyal az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei 96. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében említett munkanélküli-járadék alsó határa 1 002,90 EUR, felső határa 2 005,78 EUR.

2010. július 1-jei hatállyal a 96. cikk (7) bekezdésében említett átalánylevonás 911,73 EUR.

2010. július 1-jei hatállyal az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei 136. cikkében említett munkanélküli-járadék alsó határa 882,33 EUR, felső határa 2 076,07 EUR.

13. cikk

2010. július 1-jei hatállyal a 300/76/ESZAK, EGK, Euratom tanácsi rendelet (2) 1. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében említett műszakpótlék 382,17 EUR, 576,84 EUR, 630,69 EUR és 859,84 EUR.

14. cikk

2010. július 1-jei hatállyal a 260/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet (3) 4. cikkében említett összegekre 5,516766 értékű együtthatót kell alkalmazni.

15. cikk

2010. július 1-jei hatállyal, a személyzeti szabályzat XIII. melléklete 8. cikkének (2) bekezdésében foglalt táblázat helyébe a következő táblázat lép:

| 2010.7.1. | FIZETÉSI FOKOZAT |
| --- | --- |
| BESOROLÁSI OSZTÁLY | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| 16 | 16 919,04 | 17 630,00 | 18 370,84 | 18 370,84 | 18 370,84 | 18 370,84 | | |
| 15 | 14 953,61 | 15 581,98 | 16 236,75 | 16 688,49 | 16 919,04 | 17 630,00 | | |
| 14 | 13 216,49 | 13 771,87 | 14 350,58 | 14 749,83 | 14 953,61 | 15 581,98 | 16 236,75 | 16 919,04 |
| 13 | 11 681,17 | 12 172,03 | 12 683,51 | 13 036,39 | 13 216,49 | | | |
| 12 | 10 324,20 | 10 758,04 | 11 210,11 | 11 521,99 | 11 681,17 | 12 172,03 | 12 683,51 | 13 216,49 |
| 11 | 9 124,87 | 9 508,31 | 9 907,86 | 10 183,52 | 10 324,20 | 10 758,04 | 11 210,11 | 11 681,17 |
| 10 | 8 064,86 | 8 403,76 | 8 756,90 | 9 000,53 | 9 124,87 | 9 508,31 | 9 907,86 | 10 324,20 |
| 9 | 7 127,99 | 7 427,52 | 7 739,63 | 7 954,96 | 8 064,86 | | | |
| 8 | 6 299,95 | 6 564,69 | 6 840,54 | 7 030,86 | 7 127,99 | 7 427,52 | 7 739,63 | 8 064,86 |
| 7 | 5 568,11 | 5 802,09 | 6 045,90 | 6 214,10 | 6 299,95 | 6 564,69 | 6 840,54 | 7 127,99 |
| 6 | 4 921,28 | 5 128,07 | 5 343,56 | 5 492,23 | 5 568,11 | 5 802,09 | 6 045,90 | 6 299,95 |
| 5 | 4 349,59 | 4 532,36 | 4 722,82 | 4 854,21 | 4 921,28 | 5 128,07 | 5 343,56 | 5 568,11 |
| 4 | 3 844,31 | 4 005,85 | 4 174,18 | 4 290,31 | 4 349,59 | 4 532,36 | 4 722,82 | 4 921,28 |
| 3 | 3 397,73 | 3 540,50 | 3 689,28 | 3 791,92 | 3 844,31 | 4 005,85 | 4 174,18 | 4 349,59 |
| 2 | 3 003,02 | 3 129,21 | 3 260,71 | 3 351,42 | 3 397,73 | 3 540,50 | 3 689,28 | 3 844,31 |
| 1 | 2 654,17 | 2 765,70 | 2 881,92 | 2 962,10 | 3 003,02 | | | |

2010.7.1.

FIZETÉSI FOKOZAT

BESOROLÁSI OSZTÁLY

1

2

3

4

5

6

7

8

16

16 919,04

17 630,00

18 370,84

18 370,84

18 370,84

18 370,84

15

14 953,61

15 581,98

16 236,75

16 688,49

16 919,04

17 630,00

14

13 216,49

13 771,87

14 350,58

14 749,83

14 953,61

15 581,98

16 236,75

16 919,04

13

11 681,17

12 172,03

12 683,51

13 036,39

13 216,49

12

10 324,20

10 758,04

11 210,11

11 521,99

11 681,17

12 172,03

12 683,51

13 216,49

11

9 124,87

9 508,31

9 907,86

10 183,52

10 324,20

10 758,04

11 210,11

11 681,17

10

8 064,86

8 403,76

8 756,90

9 000,53

9 124,87

9 508,31

9 907,86

10 324,20

9

7 127,99

7 427,52

7 739,63

7 954,96

8 064,86

8

6 299,95

6 564,69

6 840,54

7 030,86

7 127,99

7 427,52

7 739,63

8 064,86

7

5 568,11

5 802,09

6 045,90

6 214,10

6 299,95

6 564,69

6 840,54

7 127,99

6

4 921,28

5 128,07

5 343,56

5 492,23

5 568,11

5 802,09

6 045,90

6 299,95

5

4 349,59

4 532,36

4 722,82

4 854,21

4 921,28

5 128,07

5 343,56

5 568,11

4

3 844,31

4 005,85

4 174,18

4 290,31

4 349,59

4 532,36

4 722,82

4 921,28

3

3 397,73

3 540,50

3 689,28

3 791,92

3 844,31

4 005,85

4 174,18

4 349,59

2

3 003,02

3 129,21

3 260,71

3 351,42

3 397,73

3 540,50

3 689,28

3 844,31

1

2 654,17

2 765,70

2 881,92

2 962,10

3 003,02

16. cikk

2010. július 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat XIII. melléklete 18. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában a 2004. május 1-je előtt hatályban lévő személyzeti szabályzat VII. mellékletének 4a. cikkében említett átalánytámogatás összege:

| — | havonta 131,84 EUR a C4 vagy C5 besorolási osztályba sorolt tisztviselők esetén, |
| --- | --- |

—

havonta 131,84 EUR a C4 vagy C5 besorolási osztályba sorolt tisztviselők esetén,

| — | havonta 202,14 EUR a C1, C2 vagy C3 besorolási osztályba sorolt tisztviselők esetén. |
| --- | --- |

—

havonta 202,14 EUR a C1, C2 vagy C3 besorolási osztályba sorolt tisztviselők esetén.

17. cikk

2010. július 1-jei hatállyal, az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 133. cikkében a havi alapilletményekre vonatkozó táblázat helyébe a következő táblázat lép:

| FIZETÉSI FOKOZAT | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes munkaidős alapilletmény | 1 680,76 | 1 958,08 | 2 122,97 | 2 301,75 | 2 495,58 | 2 705,73 | 2 933,59 |
| Fizetési fokozat | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| Teljes munkaidős alapilletmény | 3 180,63 | 3 448,48 | 3 738,88 | 4 053,72 | 4 395,09 | 4 765,20 | 5 166,49 |
| Fizetési fokozat | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | | |
| Teljes munkaidős alapilletmény | 5 601,56 | 6 073,28 | 6 584,71 | 7 139,21 | 7 740,41 | | |

FIZETÉSI FOKOZAT

1

2

3

4

5

6

7

Teljes munkaidős alapilletmény

1 680,76

1 958,08

2 122,97

2 301,75

2 495,58

2 705,73

2 933,59

Fizetési fokozat

8

9

10

11

12

13

14

Teljes munkaidős alapilletmény

3 180,63

3 448,48

3 738,88

4 053,72

4 395,09

4 765,20

5 166,49

Fizetési fokozat

15

16

17

18

19

Teljes munkaidős alapilletmény

5 601,56

6 073,28

6 584,71

7 139,21

7 740,41

18. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 20-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  HL L 56., 1968.3.4., 1. o.

1

(2)  A Tanács 300/76/ESZAK, EGK, Euratom rendelete (1976. február 9.) a műszakpótlékra jogosult tisztviselők kategóriáinak meghatározásáról, valamint annak mértékéről és feltételeiről (HL L 38., 1976.2.13., 1. o.).

2

(3)  A Tanács 260/68/EGK, Euratom, ESZAK rendelete (1968. február 29.) az Európai Közösségeket illető adó alkalmazása feltételeinek és eljárásának megállapításáról (HL L 56., 1968.3.4., 8. o.).

3

---

| 22.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 338/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 338/7

---

A TANÁCS 1240/2010/EU RENDELETE

(2010. december 20.)

az Európai Unió tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira vonatkozó nyugdíjjárulékok mértékének 2010. július 1-jétől történő kiigazításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról és egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről szóló 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendeletre (1) és különösen annak 83a. cikkére és XII. mellékletére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A személyzeti szabályzat XII. melléklete 13. cikkének megfelelően az Eurostat 2010. szeptember 1-jén benyújtotta 2010. évi jelentését a nyugdíjrendszer biztosításmatematikai értékeléséről, amely naprakésszé teszi a fenti mellékletben rögzített paramétereket. Ebből az értékelésből kitűnik, hogy a nyugdíjrendszer biztosításmatematikai mérlegének biztosítása érdekében szükséges hozzájárulás mértéke az alapilletmény 11,6 %-a. |
| --- | --- |

(1)

A személyzeti szabályzat XII. melléklete 13. cikkének megfelelően az Eurostat 2010. szeptember 1-jén benyújtotta 2010. évi jelentését a nyugdíjrendszer biztosításmatematikai értékeléséről, amely naprakésszé teszi a fenti mellékletben rögzített paramétereket. Ebből az értékelésből kitűnik, hogy a nyugdíjrendszer biztosításmatematikai mérlegének biztosítása érdekében szükséges hozzájárulás mértéke az alapilletmény 11,6 %-a.

| (2) | Az Európai Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai nyugdíjrendszere biztosításmatematikai mérlegének biztosítása érdekében tehát a hozzájárulás mértékét az alapilletmény 11,6 %-ára kell kiigazítani, |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai nyugdíjrendszere biztosításmatematikai mérlegének biztosítása érdekében tehát a hozzájárulás mértékét az alapilletmény 11,6 %-ára kell kiigazítani,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

2010. július 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat 83. cikkének (2) bekezdésében rögzített hozzájárulás mértéke 11,6 %.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 20-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  HL L 56., 1968.3.4., 1. o.

1

---

| 22.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 338/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 338/8

---

A TANÁCS 1241/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2010. december 20.)

a többek között a Kínai Népköztársaságból származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 452/2007/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a WTO Vitarendező Testülete által dömping- és szubvencióellenes ügyekkel kapcsolatban elfogadott jelentés után a Közösség által hozható intézkedésekről szóló, 2001. július 23-i 1515/2001/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság által benyújtott javaslatra,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Hatályos intézkedések

| (1) | A Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) és Ukrajnából származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: első vizsgálat) követően a 2007. április 23-i 452/2007/EK tanácsi rendelettel (2) dömpingellenes intézkedéseket rendeltek el. A rendelet 2007. április 27-én lépett hatályba. |
| --- | --- |

(1)

A Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) és Ukrajnából származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: első vizsgálat) követően a 2007. április 23-i 452/2007/EK tanácsi rendelettel (2) dömpingellenes intézkedéseket rendeltek el. A rendelet 2007. április 27-én lépett hatályba.

| (2) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy a Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd. (a továbbiakban: Since Hardware) kínai exportőr gyártó által gyártott vasalódeszkákra kivetett végleges dömpingellenes vám mértéke 0 % volt, más kínai exportőr gyártók esetében pedig 18,1–38,1 %. Egy időközi felülvizsgálatot követően ezeknek a vámtételeknek a mértéke a 452/2007/EK rendeletet módosító 2010. március 29-i 270/2010/EU tanácsi végrehajtási rendelet (3) alapján 42,3 %-ra emelkedett. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy a Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd. (a továbbiakban: Since Hardware) kínai exportőr gyártó által gyártott vasalódeszkákra kivetett végleges dömpingellenes vám mértéke 0 % volt, más kínai exportőr gyártók esetében pedig 18,1–38,1 %. Egy időközi felülvizsgálatot követően ezeknek a vámtételeknek a mértéke a 452/2007/EK rendeletet módosító 2010. március 29-i 270/2010/EU tanácsi végrehajtási rendelet (3) alapján 42,3 %-ra emelkedett.

2.   A jelenlegi eljárás megindítása

| (3) | A Bizottság 2009. október 2-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (4) (a továbbiakban: vizsgálat megindításáról szóló értesítés) a Kínából származó vasalódeszkáknak az Európai Unióba történő behozatalára vonatkozóan dömpingellenes vizsgálat megindítását jelentette be az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (5) (a továbbiakban: az alaprendelet) 5. cikkének megfelelően, a vizsgálatot a Since Hardware-re korlátozva. A vizsgálat megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette továbbá az 1515/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdése szerinti felülvizsgálat (a továbbiakban: 1515/2001/EK rendelet szerinti felülvizsgálat) annak érdekében történő megindítását, hogy a 452/2007/EK rendelet a Mexico: a marhahúsra és rizsre kivetett végleges dömpingellenes intézkedések című, WTO fellebbezési testületi jelentés (6) (AB-2005-6) („a WTO fellebbezési testület jelentése”) fényében módosítható legyen. A jelentés 305. és 306. bekezdése kimondja, hogy azt az exportőr gyártót, amelyről az eredeti vizsgálatban nem állapították meg, hogy dömpinget folytatott, ki kell zárni az ilyen vizsgálat eredményeként elrendelt végleges intézkedés hatálya alól, és az ilyen gyártó nem tehető adminisztratív, illetve a megváltozott körülményekre tekintettel végezett felülvizsgálatok tárgyává. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2009. október 2-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (4) (a továbbiakban: vizsgálat megindításáról szóló értesítés) a Kínából származó vasalódeszkáknak az Európai Unióba történő behozatalára vonatkozóan dömpingellenes vizsgálat megindítását jelentette be az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (5) (a továbbiakban: az alaprendelet) 5. cikkének megfelelően, a vizsgálatot a Since Hardware-re korlátozva. A vizsgálat megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette továbbá az 1515/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdése szerinti felülvizsgálat (a továbbiakban: 1515/2001/EK rendelet szerinti felülvizsgálat) annak érdekében történő megindítását, hogy a 452/2007/EK rendelet a Mexico: a marhahúsra és rizsre kivetett végleges dömpingellenes intézkedések című, WTO fellebbezési testületi jelentés (6) (AB-2005-6) („a WTO fellebbezési testület jelentése”) fényében módosítható legyen. A jelentés 305. és 306. bekezdése kimondja, hogy azt az exportőr gyártót, amelyről az eredeti vizsgálatban nem állapították meg, hogy dömpinget folytatott, ki kell zárni az ilyen vizsgálat eredményeként elrendelt végleges intézkedés hatálya alól, és az ilyen gyártó nem tehető adminisztratív, illetve a megváltozott körülményekre tekintettel végezett felülvizsgálatok tárgyává.

3.   A Since Hardware kizárása a 452/2007/EK rendelettel megállapított végleges dömpingellenes intézkedés hatály alól

| (4) | A Since Hardware-t ki kell zárni a 452/2007/EK rendelet által kivetett végleges dömpingellenes intézkedés hatálya alól, annak érdekében, hogy a Since Hardware-re ne vonatkozzon egyidejűleg két dömpingellenes rendelet, |
| --- | --- |

(4)

A Since Hardware-t ki kell zárni a 452/2007/EK rendelet által kivetett végleges dömpingellenes intézkedés hatálya alól, annak érdekében, hogy a Since Hardware-re ne vonatkozzon egyidejűleg két dömpingellenes rendelet,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 452/2007/EK rendelet a következőképpen módosul:

Az 1. cikk (2) bekezdésében foglalt táblázatban a Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd-re vonatkozó bejegyzést törölni kell, illetve az „Összes többi vállalat” bejegyzés helyébe az „Összes többi vállalat (kivéve a Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd., Guangzhou – kiegészítő TARIC-kód A784)” bejegyzés lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 20-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  HL L 201., 2001.7.26., 10. o.

1

(2)  HL L 109., 2007.4.26., 12. o.

2

(3)  HL L 84., 2010.3.31., 13. o.

3

(4)  HL C 237., 2009.10.2., 5. o.

4

(5)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

5

(6)  WT/DS295/AB/R, 2005. november 29.

6

---

| 22.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 338/10 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 338/10

---

A TANÁCS 1242/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2010. december 20.)

az Indiából származó műszálas kötél behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, 11. cikke (2) és (5) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, amelyet a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően terjesztett elő,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Hatályos intézkedések

| (1) | Egy dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) követően az 1312/98/EK rendelettel (2) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki (a továbbiakban: eredeti intézkedés) az Indiából származó műszálas kötél behozatalára. A kivetett vámtétel 53 % volt egy indiai exportáló gyártó esetén, és 82 % az Indiából (a továbbiakban: érintett ország) származó összes többi behozatal esetén. |
| --- | --- |

(1)

Egy dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) követően az 1312/98/EK rendelettel (2) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki (a továbbiakban: eredeti intézkedés) az Indiából származó műszálas kötél behozatalára. A kivetett vámtétel 53 % volt egy indiai exportáló gyártó esetén, és 82 % az Indiából (a továbbiakban: érintett ország) származó összes többi behozatal esetén.

| (2) | Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelő hatályvesztési vizsgálatot (a továbbiakban: előző hatályvesztési vizsgálat) követően a Tanács az Indiából származó, műszálas kötél behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 2004. október 4-i 1736/2004/EK rendelettel (3) fenntartotta ezeket az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(2)

Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelő hatályvesztési vizsgálatot (a továbbiakban: előző hatályvesztési vizsgálat) követően a Tanács az Indiából származó, műszálas kötél behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 2004. október 4-i 1736/2004/EK rendelettel (3) fenntartotta ezeket az intézkedéseket.

2.   Felülvizsgálatra irányuló kérelem

| (3) | Az uniós műszálaskötél-gyártás többségét, ebben az esetben több mint 50 %-át képviselő uniós gyártók nevében az uniós zsinór-, kötéláru- és hálóiparág érdekképviseletének (Eurocord) kapcsolattartó bizottsága 2009. május 4-én az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti felülvizsgálatra irányuló kérelmet nyújtott be. |
| --- | --- |

(3)

Az uniós műszálaskötél-gyártás többségét, ebben az esetben több mint 50 %-át képviselő uniós gyártók nevében az uniós zsinór-, kötéláru- és hálóiparág érdekképviseletének (Eurocord) kapcsolattartó bizottsága 2009. május 4-én az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti felülvizsgálatra irányuló kérelmet nyújtott be.

| (4) | A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(4)

A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár megismétlődését eredményezné.

| (5) | A Bizottság, miután a tanácsadó bizottsággal történt konzultációt követően megállapította, hogy a felülvizsgálat indításához elegendő bizonyíték áll rendelkezésre, 2009. október 7-én a vizsgálat megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététele
   (4) (a továbbiakban: a vizsgálat megindításáról szóló értesítés) útján bejelentette az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelő hatályvesztési vizsgálat megindítását. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság, miután a tanácsadó bizottsággal történt konzultációt követően megállapította, hogy a felülvizsgálat indításához elegendő bizonyíték áll rendelkezésre, 2009. október 7-én a vizsgálat megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététele
   (4) (a továbbiakban: a vizsgálat megindításáról szóló értesítés) útján bejelentette az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelő hatályvesztési vizsgálat megindítását.

3.   A vizsgálat

3.1.   Vizsgálati időszak

| (6) | A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségére vonatkozó vizsgálat a 2008. október 1. és 2009. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár valószínű folytatódásának vagy megismétlődésének értékelése tekintetében lényeges tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(6)

A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségére vonatkozó vizsgálat a 2008. október 1. és 2009. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár valószínű folytatódásának vagy megismétlődésének értékelése tekintetében lényeges tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki.

3.2.   A vizsgálatban érintett felek

| (7) | A Bizottság a hatályvesztés felülvizsgálatának a megindításáról hivatalosan értesítette az ismert uniós gyártókat, az érintett ország exportőreit és exportáló gyártóit, az érintett ország képviselőit, továbbá az ismert érintett importőröket és felhasználói szövetséget. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság a hatályvesztés felülvizsgálatának a megindításáról hivatalosan értesítette az ismert uniós gyártókat, az érintett ország exportőreit és exportáló gyártóit, az érintett ország képviselőit, továbbá az ismert érintett importőröket és felhasználói szövetséget.

| (8) | A Bizottság arra is lehetőséget biztosított az érdekelt felek számára, hogy írásban kifejthessék az álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőkön belül. Valamennyi olyan fél részére biztosították a meghallgatás lehetőségét, amelyek ezt kérték, és igazolták, hogy meghallgatásuk bizonyos okból indokolt. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság arra is lehetőséget biztosított az érdekelt felek számára, hogy írásban kifejthessék az álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőkön belül. Valamennyi olyan fél részére biztosították a meghallgatás lehetőségét, amelyek ezt kérték, és igazolták, hogy meghallgatásuk bizonyos okból indokolt.

4.   Mintavétel

| (9) | Tekintettel az uniós gyártók és az indiai exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, a Bizottság úgy határozott, hogy megvizsgálja, hogy az alaprendelet 17. cikkének megfelelően alkalmazzon-e mintavételt. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a fenti feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. |
| --- | --- |

(9)

Tekintettel az uniós gyártók és az indiai exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, a Bizottság úgy határozott, hogy megvizsgálja, hogy az alaprendelet 17. cikkének megfelelően alkalmazzon-e mintavételt. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a fenti feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.

| (10) | Összesen öt indiai gyártó – amelyből kettő ugyanahhoz a csoporthoz tartozik – jelentkezett, és nyújtotta be a meghatározott határidőn belül a kért információkat, és jelezte, hogy részt kíván venni a mintában. A felülvizsgálati időszakban az öt vállalat közül négy gyártotta és exportálta az érintett terméket az uniós piacra. Az ötödik vállalat azonban nem vitte ki az érintett terméket az Unió piacára a felülvizsgálati időszak alatt. Mind az öt vállalat együttműködő vállalatnak minősült, és a Bizottság ezeket figyelembe vette a mintavétel során. Az indiai együttműködés mértéke, azaz az együttműködő indiai vállalatok uniós kivitelének százalékos aránya az Unióba irányuló összes indiai kivitelhez viszonyítva nem volt kiszámítható, mivel a felülvizsgálati időszak alatt az öt együttműködő vállalat által bejelentett és az Unióba irányuló összes kivitel jóval magasabb volt, mint az Eurostat által az összes indiai kivitel tekintetében regisztrált mennyiség, és ennek okait a (21)–(23) preambulumbekezdések fejtik ki. |
| --- | --- |

(10)

Összesen öt indiai gyártó – amelyből kettő ugyanahhoz a csoporthoz tartozik – jelentkezett, és nyújtotta be a meghatározott határidőn belül a kért információkat, és jelezte, hogy részt kíván venni a mintában. A felülvizsgálati időszakban az öt vállalat közül négy gyártotta és exportálta az érintett terméket az uniós piacra. Az ötödik vállalat azonban nem vitte ki az érintett terméket az Unió piacára a felülvizsgálati időszak alatt. Mind az öt vállalat együttműködő vállalatnak minősült, és a Bizottság ezeket figyelembe vette a mintavétel során. Az indiai együttműködés mértéke, azaz az együttműködő indiai vállalatok uniós kivitelének százalékos aránya az Unióba irányuló összes indiai kivitelhez viszonyítva nem volt kiszámítható, mivel a felülvizsgálati időszak alatt az öt együttműködő vállalat által bejelentett és az Unióba irányuló összes kivitel jóval magasabb volt, mint az Eurostat által az összes indiai kivitel tekintetében regisztrált mennyiség, és ennek okait a (21)–(23) preambulumbekezdések fejtik ki.

| (11) | A minta kiválasztására az indiai hatóságokkal egyetértésben került sor, és a minta azt a négy vállalatot tartalmazta, amelyek az Unióba irányuló kiviteli eladásokról számoltak be. A mintavételbe bevont négy vállalat közül kettő egymással kapcsolatban álló vállalat volt. Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban csak egy exportáló gyártó működött együtt, amelyre jelenleg egyedi dömpingellenes vám vonatkozik. Arra is emlékeztetni kell, hogy a korábbi hatályvesztési felülvizsgálatban egyik indiai exportáló gyártó sem működött együtt, és így – az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban – a megállapításokra a rendelkezésre álló tények alapján került sor. |
| --- | --- |

(11)

A minta kiválasztására az indiai hatóságokkal egyetértésben került sor, és a minta azt a négy vállalatot tartalmazta, amelyek az Unióba irányuló kiviteli eladásokról számoltak be. A mintavételbe bevont négy vállalat közül kettő egymással kapcsolatban álló vállalat volt. Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban csak egy exportáló gyártó működött együtt, amelyre jelenleg egyedi dömpingellenes vám vonatkozik. Arra is emlékeztetni kell, hogy a korábbi hatályvesztési felülvizsgálatban egyik indiai exportáló gyártó sem működött együtt, és így – az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban – a megállapításokra a rendelkezésre álló tények alapján került sor.

| (12) | Tizennyolc uniós gyártó (mind a tizenöt panaszos és három további gyártó, amelyek összességében a teljes uniós termelés 78 %-át képviselik) nyújtotta be a kért információt, és egyezett bele abba, hogy belekerüljön a mintába. Az együttműködő uniós gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság öt uniós gyártóból álló mintát választott ki, amely a (40) preambulumbekezdésben meghatározott uniós gazdasági ágazat körülbelül 40 %-át és az összes együttműködő uniós gyártó általi, az Unióban független vevők részére történő értékesítéseknek körülbelül a felét képviselte. A minta a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható legnagyobb reprezentatív értékesítési mennyiség és a gyártók Unión belüli földrajzi eloszlása alapján lett meghatározva. A mintavételbe bevont öt uniós gyártó közül egy a vizsgálati időszak alatt kezdte a működését, így ennek az adatait a kármutatók tendenciáinak elemzése során, az említett tendenciák torzításainak elkerülése érdekében nem vették figyelembe. Mindazonáltal a mintavételbe bevont másik négy uniós gyártóra vonatkozóan az említett tendenciák elemzéséhez felhasznált számadatok reprezentatívak maradtak. |
| --- | --- |

(12)

Tizennyolc uniós gyártó (mind a tizenöt panaszos és három további gyártó, amelyek összességében a teljes uniós termelés 78 %-át képviselik) nyújtotta be a kért információt, és egyezett bele abba, hogy belekerüljön a mintába. Az együttműködő uniós gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság öt uniós gyártóból álló mintát választott ki, amely a (40) preambulumbekezdésben meghatározott uniós gazdasági ágazat körülbelül 40 %-át és az összes együttműködő uniós gyártó általi, az Unióban független vevők részére történő értékesítéseknek körülbelül a felét képviselte. A minta a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható legnagyobb reprezentatív értékesítési mennyiség és a gyártók Unión belüli földrajzi eloszlása alapján lett meghatározva. A mintavételbe bevont öt uniós gyártó közül egy a vizsgálati időszak alatt kezdte a működését, így ennek az adatait a kármutatók tendenciáinak elemzése során, az említett tendenciák torzításainak elkerülése érdekében nem vették figyelembe. Mindazonáltal a mintavételbe bevont másik négy uniós gyártóra vonatkozóan az említett tendenciák elemzéséhez felhasznált számadatok reprezentatívak maradtak.

| (13) | A Bizottság kérdőíveket küldött ki a mintavételbe bevont öt uniós gyártó és a mintavételbe bevont négy indiai exportáló gyártó részére. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság kérdőíveket küldött ki a mintavételbe bevont öt uniós gyártó és a mintavételbe bevont négy indiai exportáló gyártó részére.

| (14) | A kérdőívre a mintavételbe bevont öt uniós gyártó mindegyike válaszolt. A mintavételbe bevont négy indiai exportáló gyártó közül az egyik nem működött együtt, míg a másik három (ezek közül kettő kapcsolatban álló volt) a megadott határidőn belül válaszolt a kérdőívre. Ezért végül az indiai exportáló gyártók mintája abból a három indiai vállalatból állt, amelyek válaszoltak a kérdőívre. |
| --- | --- |

(14)

A kérdőívre a mintavételbe bevont öt uniós gyártó mindegyike válaszolt. A mintavételbe bevont négy indiai exportáló gyártó közül az egyik nem működött együtt, míg a másik három (ezek közül kettő kapcsolatban álló volt) a megadott határidőn belül válaszolt a kérdőívre. Ezért végül az indiai exportáló gyártók mintája abból a három indiai vállalatból állt, amelyek válaszoltak a kérdőívre.

5.   A kapott információk ellenőrzése

| (15) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping és az uniós érdeket ért kár folytatódása vagy valószínű megismétlődése meghatározásához szükségesnek ítélt. Helyszíni ellenőrző látogatásokra került sor a következő vállalatok létesítményeiben: |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping és az uniós érdeket ért kár folytatódása vagy valószínű megismétlődése meghatározásához szükségesnek ítélt. Helyszíni ellenőrző látogatásokra került sor a következő vállalatok létesítményeiben:

5.1.   Indai exportáló gyártók

| — | Axiom Imex International Ltd., Boisar, |
| --- | --- |

—

Axiom Imex International Ltd., Boisar,

| — | Tufropes Private Limited, Silvassa, |
| --- | --- |

—

Tufropes Private Limited, Silvassa,

| — | India Nets, Indore; |
| --- | --- |

—

India Nets, Indore;

5.2.   Uniós gyártók

| — | Cordoaria Oliveira SÁ (Portugália), |
| --- | --- |

—

Cordoaria Oliveira SÁ (Portugália),

| — | Eurorope SA (Görögország), |
| --- | --- |

—

Eurorope SA (Görögország),

| — | Lanex A.S. (Cseh Köztársaság), |
| --- | --- |

—

Lanex A.S. (Cseh Köztársaság),

| — | Lankhorst Euronete Ropes (Portugália), |
| --- | --- |

—

Lankhorst Euronete Ropes (Portugália),

| — | Teufelberger Ges.m.b.H. (Ausztria). |
| --- | --- |

—

Teufelberger Ges.m.b.H. (Ausztria).

B.   VIZSGÁLT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

1.   Vizsgált termék

| (16) | A vizsgált termék megegyezik az eredeti vizsgálatban érintett termékkel, amelynek meghatározása a következő: 50 000 decitexet meghaladó (5 g/m) finomsági számú, polietilénből vagy polipropilénből, valamint 50 000 decitexet meghaladó (5 g/m) finomsági számú, más szintetikus szálból, azaz nejlonból, más poliamidból vagy poliészterből készült zsineg, kötél és hajókötél, fonva vagy sodorva, gumival vagy műanyaggal impregnálva, bevonva, beborítva vagy burkolva is, ami nem kötöző- vagy bálázózsineg. Ezt a terméket jelenleg a 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 és 5607 50 19 KN-kódok alá sorolják be. A vizsgált terméket hajózási és ipari alkalmazások széles körében használják, elsősorban a hajózásban (különösen kikötési célokra), valamint a halászati ágazatban. |
| --- | --- |

(16)

A vizsgált termék megegyezik az eredeti vizsgálatban érintett termékkel, amelynek meghatározása a következő: 50 000 decitexet meghaladó (5 g/m) finomsági számú, polietilénből vagy polipropilénből, valamint 50 000 decitexet meghaladó (5 g/m) finomsági számú, más szintetikus szálból, azaz nejlonból, más poliamidból vagy poliészterből készült zsineg, kötél és hajókötél, fonva vagy sodorva, gumival vagy műanyaggal impregnálva, bevonva, beborítva vagy burkolva is, ami nem kötöző- vagy bálázózsineg. Ezt a terméket jelenleg a 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 és 5607 50 19 KN-kódok alá sorolják be. A vizsgált terméket hajózási és ipari alkalmazások széles körében használják, elsősorban a hajózásban (különösen kikötési célokra), valamint a halászati ágazatban.

| (17) | Az egyik érdekelt fél szerint a fent említett kikötőkötelek a hozzájuk erősített toldások miatt nem esnek bele az érintett termék meghatározásába; az ilyen termékeket „hajókötélből készült áru”-ként kellene bejelenteni, amely egy másik KN-kód alá tartozik (lásd az alábbi (23) preambulumbekezdést is). Megjegyzendő azonban, hogy a kikötőkötélre kizárólag az érintett termék különböző típusainak alkalmazása keretében történik hivatkozás, az érintett termék azonban mindenütt műszálas kötélként van meghatározva, amint ezt a (16) preambulumbekezdés is kifejti. |
| --- | --- |

(17)

Az egyik érdekelt fél szerint a fent említett kikötőkötelek a hozzájuk erősített toldások miatt nem esnek bele az érintett termék meghatározásába; az ilyen termékeket „hajókötélből készült áru”-ként kellene bejelenteni, amely egy másik KN-kód alá tartozik (lásd az alábbi (23) preambulumbekezdést is). Megjegyzendő azonban, hogy a kikötőkötélre kizárólag az érintett termék különböző típusainak alkalmazása keretében történik hivatkozás, az érintett termék azonban mindenütt műszálas kötélként van meghatározva, amint ezt a (16) preambulumbekezdés is kifejti.

2.   Hasonló termék

| (18) | Amint az az eredeti eljárás során nyilvánvalóvá vált, és amit a folyamatban levő eljárás is megerősített: a vizsgált termék és az indiai exportáló gyártók által termelt és saját, belföldi piacukon értékesített műszálas kötél, csakúgy, mint az uniós gyártók által az Unióban gyártott és értékesített kötél, minden szempontból azonos, ennélfogva ezeknek ugyanazok az alapvető fizikai és kémiai jellemzőik. Ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése alapján hasonló terméknek minősülnek. |
| --- | --- |

(18)

Amint az az eredeti eljárás során nyilvánvalóvá vált, és amit a folyamatban levő eljárás is megerősített: a vizsgált termék és az indiai exportáló gyártók által termelt és saját, belföldi piacukon értékesített műszálas kötél, csakúgy, mint az uniós gyártók által az Unióban gyártott és értékesített kötél, minden szempontból azonos, ennélfogva ezeknek ugyanazok az alapvető fizikai és kémiai jellemzőik. Ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése alapján hasonló terméknek minősülnek.

| (19) | Az egyik érdekelt fél szerint az uniós gazdasági ágazat által előállított termék nem hasonlítható össze a vizsgált termékkel, mert az uniós gyártók egy újfajta, Dyneemának nevezett nyersanyagot kezdtek el használni, amely sokkal drágább, mint más nyersanyagok, mivel az ebből készült termékeknek sokkal jobb az ellenálló képességük. A mintavételbe bevont indiai gyártók valóban nem használják ezt a fajta nyersanyagot. Azt azonban meg kell jegyezni, hogy először is a kérdéses termékek az uniós gyártók által eladott termékeknek csak kis részét képviselik. Az ugyan helyes, hogy egyes uniós gyártók egyre többet használják ezt a száltípust, a Dyneema-kötelek azonban az uniós gyártásnak csupán kis töredékét teszik ki. Ezért – bár a nyersanyagköltség jelentős különbségének (potenciálisan akár 25–30-szor is drágább) lehet némi hatása, mégpedig az uniós gazdasági ágazat átlagos eladási áraira vonatkozó kármutatóra – a Dyneema-köteleknek a teljes értékelésre gyakorolt hatása az Unióban gyártott „hagyományos” kötelek túlnyomó mennyisége miatt korlátozott marad. Másodsorban a hatályvesztési felülvizsgálat minden számítása a megfeleltethető termékfajták összevetésén alapult, amely figyelembe veszi a különböző nyersanyagokat. Ezért a számításokat nem torzítja a termékösszetételből származó különbség. Mindenesetre bármely olyan terméknek, amely például Dyneemát használ nyersanyagként, ugyanazok az alapvető fizikai és vegyi jellemzői, mint a vizsgált terméknek. Ezért ezt az állítást elutasították. |
| --- | --- |

(19)

Az egyik érdekelt fél szerint az uniós gazdasági ágazat által előállított termék nem hasonlítható össze a vizsgált termékkel, mert az uniós gyártók egy újfajta, Dyneemának nevezett nyersanyagot kezdtek el használni, amely sokkal drágább, mint más nyersanyagok, mivel az ebből készült termékeknek sokkal jobb az ellenálló képességük. A mintavételbe bevont indiai gyártók valóban nem használják ezt a fajta nyersanyagot. Azt azonban meg kell jegyezni, hogy először is a kérdéses termékek az uniós gyártók által eladott termékeknek csak kis részét képviselik. Az ugyan helyes, hogy egyes uniós gyártók egyre többet használják ezt a száltípust, a Dyneema-kötelek azonban az uniós gyártásnak csupán kis töredékét teszik ki. Ezért – bár a nyersanyagköltség jelentős különbségének (potenciálisan akár 25–30-szor is drágább) lehet némi hatása, mégpedig az uniós gazdasági ágazat átlagos eladási áraira vonatkozó kármutatóra – a Dyneema-köteleknek a teljes értékelésre gyakorolt hatása az Unióban gyártott „hagyományos” kötelek túlnyomó mennyisége miatt korlátozott marad. Másodsorban a hatályvesztési felülvizsgálat minden számítása a megfeleltethető termékfajták összevetésén alapult, amely figyelembe veszi a különböző nyersanyagokat. Ezért a számításokat nem torzítja a termékösszetételből származó különbség. Mindenesetre bármely olyan terméknek, amely például Dyneemát használ nyersanyagként, ugyanazok az alapvető fizikai és vegyi jellemzői, mint a vizsgált terméknek. Ezért ezt az állítást elutasították.

C.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK ÉS MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (20) | Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az India ellen fennálló intézkedések hatályvesztése esetén várható-e a dömping folytatódása vagy megismétlődése. |
| --- | --- |

(20)

Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az India ellen fennálló intézkedések hatályvesztése esetén várható-e a dömping folytatódása vagy megismétlődése.

1.   Az behozatal volumene

| (21) | Az Eurostat adatai alapján a vizsgált termék Indiából származó behozatala a vizsgálati időszak alatt elhanyagolható volt. A felülvizsgálati időszakban az Indiából származó behozatal volumene 31 tonna volt, ami kevesebb mint 0,1 %-a az uniós fogyasztásnak a felülvizsgálati időszak alatt:









  (tonna) | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| India | 3 | 4 | 19 | 31 |
| Az érintett termék Indiából származó behozatala, forrás: Comext |

(21)

Az Eurostat adatai alapján a vizsgált termék Indiából származó behozatala a vizsgálati időszak alatt elhanyagolható volt. A felülvizsgálati időszakban az Indiából származó behozatal volumene 31 tonna volt, ami kevesebb mint 0,1 %-a az uniós fogyasztásnak a felülvizsgálati időszak alatt:

(tonna)

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

India

3

4

19

31

Az érintett termék Indiából származó behozatala, forrás: Comext

| (22) | Az ellenőrzött adatok alapján azonban a mintavételbe bevont három vállalat a vizsgált termékből az Eurostatban bejelentett mennyiségeknél jelentősen nagyobb mennyiséget szállított az Unióba a felülvizsgálati eljárás alatt. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban az importőrök arról számoltak be, hogy az Indiából beszerzett vizsgált termék bizonyos mennyiségét nem bocsátották szabad forgalomba az Unió piacán, hanem vámszabad raktárba szállították, és tengerjáró hajók, valamint tengeri platformok számára értékesítették. A jelen vizsgálatban az egyik panaszos gyártó ismételten ezzel érvelt. Mivel a kikötői kereskedők nem működtek együtt a vizsgálatban, ez az állítás nem volt ellenőrizhető. Azonban a mintavételbe bevont exportáló gyártók által benyújtott vevőlista alapján kiderült, hogy a vevők többsége valóban az uniós kikötőkben működő hajózási, tengerészeti és part menti szolgáltató volt. A fentiek alapján úgy tűnik, hogy a statisztikai adatok és a bejelentett számadatok közötti eltérés ilyen eladásokra vezethető vissza. |
| --- | --- |

(22)

Az ellenőrzött adatok alapján azonban a mintavételbe bevont három vállalat a vizsgált termékből az Eurostatban bejelentett mennyiségeknél jelentősen nagyobb mennyiséget szállított az Unióba a felülvizsgálati eljárás alatt. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban az importőrök arról számoltak be, hogy az Indiából beszerzett vizsgált termék bizonyos mennyiségét nem bocsátották szabad forgalomba az Unió piacán, hanem vámszabad raktárba szállították, és tengerjáró hajók, valamint tengeri platformok számára értékesítették. A jelen vizsgálatban az egyik panaszos gyártó ismételten ezzel érvelt. Mivel a kikötői kereskedők nem működtek együtt a vizsgálatban, ez az állítás nem volt ellenőrizhető. Azonban a mintavételbe bevont exportáló gyártók által benyújtott vevőlista alapján kiderült, hogy a vevők többsége valóban az uniós kikötőkben működő hajózási, tengerészeti és part menti szolgáltató volt. A fentiek alapján úgy tűnik, hogy a statisztikai adatok és a bejelentett számadatok közötti eltérés ilyen eladásokra vezethető vissza.

| (23) | Azt is meg kell említeni, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem utalt arra, hogy feltételezhetően vannak az intézkedések kijátszására irányuló gyakorlatok. E tekintetben a kérelmező azt állította, hogy az Indiából származó műszálas kötél bizonyos mennyisége az 5609 KN vámtarifaszám alatt lépett be az Unióba (zsinegből, kötélből és hajókötélből vagy kábelből [...] készült áru), amelyre nem vonatkoznak az intézkedések. A jelen vizsgálatban azonban a Bizottság nem talált olyan információt, amely ezt alátámasztotta volna. |
| --- | --- |

(23)

Azt is meg kell említeni, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem utalt arra, hogy feltételezhetően vannak az intézkedések kijátszására irányuló gyakorlatok. E tekintetben a kérelmező azt állította, hogy az Indiából származó műszálas kötél bizonyos mennyisége az 5609 KN vámtarifaszám alatt lépett be az Unióba (zsinegből, kötélből és hajókötélből vagy kábelből [...] készült áru), amelyre nem vonatkoznak az intézkedések. A jelen vizsgálatban azonban a Bizottság nem talált olyan információt, amely ezt alátámasztotta volna.

| (24) | A fentiek alapján megállapítható, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a vizsgált termékből ténylegesen 31 tonnát importáltak Indiából az Unió vámterületére. Ami mintavételbe bevont három indiai gyártó általi, az uniós kikötőkbe irányuló ellenőrzött kiviteli eladásokat illeti, amelyek nem kerültek szabad forgalomba bocsátásra az Unió piacán, ezeket az értékesítéseket az egyéb harmadik országokba irányuló indiai kivitel részének kell tekinteni. |
| --- | --- |

(24)

A fentiek alapján megállapítható, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a vizsgált termékből ténylegesen 31 tonnát importáltak Indiából az Unió vámterületére. Ami mintavételbe bevont három indiai gyártó általi, az uniós kikötőkbe irányuló ellenőrzött kiviteli eladásokat illeti, amelyek nem kerültek szabad forgalomba bocsátásra az Unió piacán, ezeket az értékesítéseket az egyéb harmadik országokba irányuló indiai kivitel részének kell tekinteni.

| (25) | Mivel nem áll fenn Indiából az Unióba irányuló jelentős behozatali volumen, ez nem képezhette a dömping vagy a kár folytatódása valószínűsége reprezentatív elemzésének az alapját. Tekintettel arra, hogy a tényleges behozatal volumene ennyire csekély volt, nem állapítható meg, hogy a felülvizsgálati időszak alatt Indiából származó káros dömping állt volna fenn. Ezért az elemzés arra irányult, hogy a fennálló intézkedések hatályvesztése esetén várható-e a dömping folytatódása vagy megismétlődése. |
| --- | --- |

(25)

Mivel nem áll fenn Indiából az Unióba irányuló jelentős behozatali volumen, ez nem képezhette a dömping vagy a kár folytatódása valószínűsége reprezentatív elemzésének az alapját. Tekintettel arra, hogy a tényleges behozatal volumene ennyire csekély volt, nem állapítható meg, hogy a felülvizsgálati időszak alatt Indiából származó káros dömping állt volna fenn. Ezért az elemzés arra irányult, hogy a fennálló intézkedések hatályvesztése esetén várható-e a dömping folytatódása vagy megismétlődése.

2.   A behozatal valószínű alakulása az intézkedések esetleges lejárta esetén

2.1.   Gyártókapacitás

| (26) | A Bizottság megvizsgálta, hogy van-e az érintett országban olyan kihasználatlan gyártókapacitás, amely az intézkedések visszavonása esetén lehetővé tenné a dömpingelt kivitel újraindulását. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság megvizsgálta, hogy van-e az érintett országban olyan kihasználatlan gyártókapacitás, amely az intézkedések visszavonása esetén lehetővé tenné a dömpingelt kivitel újraindulását.

| (27) | Megállapítást nyert, hogy a mintavételbe bevont három exportáló gyártó termelési kapacitása 2007 és a felülvizsgálati időszak között hirtelen emelkedett, míg ugyanakkor kapacitáskihasználtságuk csökkent. A három vállalat tartalékkapacitása a felülvizsgálati időszakban körülbelül az uniós fogyasztás 75 %-át tette ki. Ez arra utal, hogy az intézkedések esetleges lejárta esetén az Unióba irányuló kivitel volumene emelkedhet. |
| --- | --- |

(27)

Megállapítást nyert, hogy a mintavételbe bevont három exportáló gyártó termelési kapacitása 2007 és a felülvizsgálati időszak között hirtelen emelkedett, míg ugyanakkor kapacitáskihasználtságuk csökkent. A három vállalat tartalékkapacitása a felülvizsgálati időszakban körülbelül az uniós fogyasztás 75 %-át tette ki. Ez arra utal, hogy az intézkedések esetleges lejárta esetén az Unióba irányuló kivitel volumene emelkedhet.

| (28) | Ami műszálas kötelek egyéb indiai gyártóit illeti, ismert, hogy a Garware – az a vállalat, amelyik a mintavételi szakaszt követően beszüntette az együttműködést – fontos gyártó, és a hivatalos honlapja szerint jelentős gyártókapacitással rendelkezik. Ezen túlmenően a hatályvesztési felülvizsgálatra vonatkozó kérelem négy további nagy indiai gyártót sorol fel. Számos további indiai kis- és középvállalat is működik, amelyek főként a belföldi piacra termelnek. Mivel ezekkel az indiai gyártókkal nem alakult ki együttműködés, a gyártókapacitásuk nem ismert, feltehető azonban, hogy a rájuk vonatkozó tendenciák összevethetők az együttműködő vállalatokéval, és így ezek a gyártók is rendelkeznek további tartalékkapacitással. |
| --- | --- |

(28)

Ami műszálas kötelek egyéb indiai gyártóit illeti, ismert, hogy a Garware – az a vállalat, amelyik a mintavételi szakaszt követően beszüntette az együttműködést – fontos gyártó, és a hivatalos honlapja szerint jelentős gyártókapacitással rendelkezik. Ezen túlmenően a hatályvesztési felülvizsgálatra vonatkozó kérelem négy további nagy indiai gyártót sorol fel. Számos további indiai kis- és középvállalat is működik, amelyek főként a belföldi piacra termelnek. Mivel ezekkel az indiai gyártókkal nem alakult ki együttműködés, a gyártókapacitásuk nem ismert, feltehető azonban, hogy a rájuk vonatkozó tendenciák összevethetők az együttműködő vállalatokéval, és így ezek a gyártók is rendelkeznek további tartalékkapacitással.

| (29) | A megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően az összesített tartalékkapacitásukra vonatkozó adatokat a mintában szereplő összes indiai gyártó kétségbe vonta. Az adatokat azonban valójában maguk a vállalatok szolgáltatták, és azt helyszíni vizsgálatok keretében mindegyiküknél ellenőrizték. Ezeket az állításokat ezért el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(29)

A megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően az összesített tartalékkapacitásukra vonatkozó adatokat a mintában szereplő összes indiai gyártó kétségbe vonta. Az adatokat azonban valójában maguk a vállalatok szolgáltatták, és azt helyszíni vizsgálatok keretében mindegyiküknél ellenőrizték. Ezeket az állításokat ezért el kellett utasítani.

2.2.   Az uniós kikötőkbe és más kiviteli piacokra irányuló eladások volumene

| (30) | A mintavételbe bevont három exportáló gyártónak jelentős a más harmadik országokba irányuló olyan kiviteli értékesítési volumene – ideértve az uniós kikötőkbe történő olyan eladásokat is, amelyek során az áru nem lép be az Unió vámterületére –, és ez a vizsgálati időszak alatt körülbelül 80 %-kal nőtt, így az exportáló gyártók felülvizsgálati időszak alatti összes eladásainak csaknem a felét teszi ki. |
| --- | --- |

(30)

A mintavételbe bevont három exportáló gyártónak jelentős a más harmadik országokba irányuló olyan kiviteli értékesítési volumene – ideértve az uniós kikötőkbe történő olyan eladásokat is, amelyek során az áru nem lép be az Unió vámterületére –, és ez a vizsgálati időszak alatt körülbelül 80 %-kal nőtt, így az exportáló gyártók felülvizsgálati időszak alatti összes eladásainak csaknem a felét teszi ki.

| (31) | Az eredeti intézkedések elrendelése után gyakorlatilag leállt az Unióba irányuló tényleges behozatal. Meg kell jegyezni azonban, hogy a mintavételbe bevont gyártóknak az uniós kikötőkbe irányuló kiviteli értékesítési volumene a vizsgálati időszak alatt jelentősen, 61 tonnáról 785 tonnára nőtt. Figyelemmel arra, hogy a tényleges uniós behozatali értékesítések részben ugyanazokon az értékesítési csatornákon keresztül történnek, mint az uniós kikötők részére történő eladások, ez az uniós piac küszöbén észlelhető fokozódó jelenlét arra utalhat, hogy az intézkedések hiányában a mintavételbe bevont indiai gyártók – és talán mások is – rövid időn belül elkezdhetik a vizsgált termék jelentős mennyiségben történő értékesítését az uniós piacon. |
| --- | --- |

(31)

Az eredeti intézkedések elrendelése után gyakorlatilag leállt az Unióba irányuló tényleges behozatal. Meg kell jegyezni azonban, hogy a mintavételbe bevont gyártóknak az uniós kikötőkbe irányuló kiviteli értékesítési volumene a vizsgálati időszak alatt jelentősen, 61 tonnáról 785 tonnára nőtt. Figyelemmel arra, hogy a tényleges uniós behozatali értékesítések részben ugyanazokon az értékesítési csatornákon keresztül történnek, mint az uniós kikötők részére történő eladások, ez az uniós piac küszöbén észlelhető fokozódó jelenlét arra utalhat, hogy az intézkedések hiányában a mintavételbe bevont indiai gyártók – és talán mások is – rövid időn belül elkezdhetik a vizsgált termék jelentős mennyiségben történő értékesítését az uniós piacon.

| (32) | Tekintettel az indiai gyártók fent említett kiviteli orientáltságára, valamint az uniós kikötőkben megfigyelhető növekvő jelenlétükre, megállapítható, hogy az intézkedések esetleges visszavonása esetén az Unióba irányuló indiai kivitel mennyisége nagy valószínűséggel jelentősen megnövekedne. |
| --- | --- |

(32)

Tekintettel az indiai gyártók fent említett kiviteli orientáltságára, valamint az uniós kikötőkben megfigyelhető növekvő jelenlétükre, megállapítható, hogy az intézkedések esetleges visszavonása esetén az Unióba irányuló indiai kivitel mennyisége nagy valószínűséggel jelentősen megnövekedne.

| (33) | A felülvizsgálat megállapításainak nyilvánosságra hozatalát követően egy indiai gyártó rámutatott arra, hogy az indiai kivitel világszerte eloszlik a növekedési potenciállal bíró piacok között, így az Unióba irányuló kivitel az intézkedések hiányában sem jelentős mennyiségekkel indulna újra. El kell ismerni, hogy néhány indiai gyártó különböző piacokon valóban diverzifikált kiviteli értékesítéssel van jelen, ez azonban nem tekinthető elegendő indoknak ahhoz, hogy a fent említett megállapítások alapján levont következtetéseket megváltoztassa. |
| --- | --- |

(33)

A felülvizsgálat megállapításainak nyilvánosságra hozatalát követően egy indiai gyártó rámutatott arra, hogy az indiai kivitel világszerte eloszlik a növekedési potenciállal bíró piacok között, így az Unióba irányuló kivitel az intézkedések hiányában sem jelentős mennyiségekkel indulna újra. El kell ismerni, hogy néhány indiai gyártó különböző piacokon valóban diverzifikált kiviteli értékesítéssel van jelen, ez azonban nem tekinthető elegendő indoknak ahhoz, hogy a fent említett megállapítások alapján levont következtetéseket megváltoztassa.

2.3.   A harmadik országokba irányuló kivitel árai és a rendes érték közötti viszony

| (34) | Indikatív dömpingszámítás készült a mintavételbe bevont három exportáló gyártó uniós kikötők részére történő ellenőrzött értékesítéseiről, amelyek – bár a más harmadik ország részére történő kiviteli értékesítés részének minősülnek – jól jelzik, hogy vám hiányában mennyi lenne az indiai műszálas kötél lehetséges ára. A rendes érték alapjai az indiai belföldi piaci árak voltak. Ezen adatok alapján a dömping meglétét a mintavételbe bevont három indiai gyártó közül kettőnél állapították meg. A dömpingkülönbözet mértéke átlagosan 10 %-ban került megállapításra, ami jelentősnek tekinthető, bár sokkal alacsonyabb az eredeti vizsgálatban megállapítottnál. |
| --- | --- |

(34)

Indikatív dömpingszámítás készült a mintavételbe bevont három exportáló gyártó uniós kikötők részére történő ellenőrzött értékesítéseiről, amelyek – bár a más harmadik ország részére történő kiviteli értékesítés részének minősülnek – jól jelzik, hogy vám hiányában mennyi lenne az indiai műszálas kötél lehetséges ára. A rendes érték alapjai az indiai belföldi piaci árak voltak. Ezen adatok alapján a dömping meglétét a mintavételbe bevont három indiai gyártó közül kettőnél állapították meg. A dömpingkülönbözet mértéke átlagosan 10 %-ban került megállapításra, ami jelentősnek tekinthető, bár sokkal alacsonyabb az eredeti vizsgálatban megállapítottnál.

| (35) | A mintavételbe bevont három exportáló gyártó által egyéb harmadik országok piacain (az uniós kikötői értékesítések kivételével) elért árak belföldi árakkal való összehasonlítása hasonló eredményt hozott, bár az ezen az alapon megállapított dömpingkülönbözetek alacsonyabbak voltak. |
| --- | --- |

(35)

A mintavételbe bevont három exportáló gyártó által egyéb harmadik országok piacain (az uniós kikötői értékesítések kivételével) elért árak belföldi árakkal való összehasonlítása hasonló eredményt hozott, bár az ezen az alapon megállapított dömpingkülönbözetek alacsonyabbak voltak.

| (36) | A vizsgálat megállapításainak nyilvánosságra hozatalát követően egy indiai gyártó azt állította, hogy az Unióba irányuló indiai behozatal tekintetében nem állapítottak meg dömpinget. Ugyanakkor gyakorlatilag tényleges behozatal sem volt. A dömping azonban az uniós kikötők és a más harmadik országok számára történő eladások esetében egyaránt bebizonyosodott. Az állítást ezért el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(36)

A vizsgálat megállapításainak nyilvánosságra hozatalát követően egy indiai gyártó azt állította, hogy az Unióba irányuló indiai behozatal tekintetében nem állapítottak meg dömpinget. Ugyanakkor gyakorlatilag tényleges behozatal sem volt. A dömping azonban az uniós kikötők és a más harmadik országok számára történő eladások esetében egyaránt bebizonyosodott. Az állítást ezért el kellett utasítani.

| (37) | Egy másik érdekelt fél szerint az ebben a felülvizsgálatban megállapított dömpingkülönbözetek – a meglévő vámszintekhez képest – nem tekinthetők jelentősnek, hiszen az Unió és Ázsia között jelentős a munkaerőköltségek különbsége. Megjegyzendő ugyanakkor, hogy a dömpingkülönbözet kiszámítása szempontjából az uniós munkaerőköltségek irrelevánsak. |
| --- | --- |

(37)

Egy másik érdekelt fél szerint az ebben a felülvizsgálatban megállapított dömpingkülönbözetek – a meglévő vámszintekhez képest – nem tekinthetők jelentősnek, hiszen az Unió és Ázsia között jelentős a munkaerőköltségek különbsége. Megjegyzendő ugyanakkor, hogy a dömpingkülönbözet kiszámítása szempontjából az uniós munkaerőköltségek irrelevánsak.

3.   A dömping folytatódásának a valószínűségére vonatkozó következtetés

| (38) | A fenti elemzés alapján megállapítható, hogy az exportáló gyártók jelentős termelési kapacitással rendelkeznek ahhoz, hogy a fennálló intézkedések esetleges hatályvesztése esetén újraindítsák az Unióba irányuló kivitelt. Ami az árakat illeti, a mintába bevont két gyártóról megállapították, hogy más harmadik országokba dömpingelt áron szállítottak. Ezen túlmenően, figyelembe véve az együttműködést beszüntető Garware-t is, öt másik olyan nagy exportáló vállalat van felsorolva a panaszban, amelyekről a rendelkezésre álló információk alapján feltételezhető, hogy az egyéb harmadik országokba dömpingelt áron szállító vállalatokhoz hasonlóan járnak el. |
| --- | --- |

(38)

A fenti elemzés alapján megállapítható, hogy az exportáló gyártók jelentős termelési kapacitással rendelkeznek ahhoz, hogy a fennálló intézkedések esetleges hatályvesztése esetén újraindítsák az Unióba irányuló kivitelt. Ami az árakat illeti, a mintába bevont két gyártóról megállapították, hogy más harmadik országokba dömpingelt áron szállítottak. Ezen túlmenően, figyelembe véve az együttműködést beszüntető Garware-t is, öt másik olyan nagy exportáló vállalat van felsorolva a panaszban, amelyekről a rendelkezésre álló információk alapján feltételezhető, hogy az egyéb harmadik országokba dömpingelt áron szállító vállalatokhoz hasonlóan járnak el.

| (39) | Az indiai exportáló gyártók uniós kikötőkbe irányuló növekvő volumenű kiviteli értékesítései arra utalnak, hogy az uniós piac továbbra is a stratégiai érdeklődésük tárgyát képezi, ami a rendelkezésre álló hatalmas tartalékkapacitással együtt azt valószínűsíti, hogy az intézkedések megszűnése esetén újra jelentős mennyiséget exportálnának az Unióba. Az indiai exportáló gyártók harmadik országok piacain követett árképzési viselkedésére figyelemmel igen valószínű, hogy a kivitel újraindítása dömpingelt áron történne. Ezért a Bizottság következtetése az, hogy az intézkedések hatályának a lejárta valószínűleg a dömping megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(39)

Az indiai exportáló gyártók uniós kikötőkbe irányuló növekvő volumenű kiviteli értékesítései arra utalnak, hogy az uniós piac továbbra is a stratégiai érdeklődésük tárgyát képezi, ami a rendelkezésre álló hatalmas tartalékkapacitással együtt azt valószínűsíti, hogy az intézkedések megszűnése esetén újra jelentős mennyiséget exportálnának az Unióba. Az indiai exportáló gyártók harmadik országok piacain követett árképzési viselkedésére figyelemmel igen valószínű, hogy a kivitel újraindítása dömpingelt áron történne. Ezért a Bizottság következtetése az, hogy az intézkedések hatályának a lejárta valószínűleg a dömping megismétlődését eredményezné.

D.   AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA

| (40) | Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot a teljes uniós termelést képviselő uniós gyártók alkotják. Az uniós gyártók száma körülbelül negyvenre tehető. |
| --- | --- |

(40)

Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot a teljes uniós termelést képviselő uniós gyártók alkotják. Az uniós gyártók száma körülbelül negyvenre tehető.

| (41) | Az a tizenöt uniós gyártó, amelyeknek a nevében a panaszos szövetség benyújtotta a hatályvesztési felülvizsgálatra irányuló kérelmet, valamint három további uniós gyártó információkat nyújtott be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért minta kiválasztásához. A fenti (12) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság az uniós gazdasági ágazat kb. 40 %-át képviselő öt gyártóból álló mintát vizsgált meg részletesen. A minta a következő vállalatokból állt:






  — | Cordoaria Oliveira SÁ (Portugália), |
| --- | --- | --- |

(41)

Az a tizenöt uniós gyártó, amelyeknek a nevében a panaszos szövetség benyújtotta a hatályvesztési felülvizsgálatra irányuló kérelmet, valamint három további uniós gyártó információkat nyújtott be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért minta kiválasztásához. A fenti (12) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság az uniós gazdasági ágazat kb. 40 %-át képviselő öt gyártóból álló mintát vizsgált meg részletesen. A minta a következő vállalatokból állt:

—

Cordoaria Oliveira SÁ (Portugália),

| — | Eurorope SA (Görögország), |
| --- | --- |

—

Eurorope SA (Görögország),

| — | Lanex A.S. (Cseh Köztársaság), |
| --- | --- |

—

Lanex A.S. (Cseh Köztársaság),

| — | Lankhorst Euronete Ropes (Portugália), |
| --- | --- |

—

Lankhorst Euronete Ropes (Portugália),

| — | Teufelberger Ges.m.b.H. (Ausztria). |
| --- | --- |

—

Teufelberger Ges.m.b.H. (Ausztria).

| (42) | A (12) preambulumbekezdésben már említettek szerint, a tizennyolc együttműködő uniós gyártó a felülvizsgálati időszak során az uniós össztermelés 78 %-át képviselte. |
| --- | --- |

(42)

A (12) preambulumbekezdésben már említettek szerint, a tizennyolc együttműködő uniós gyártó a felülvizsgálati időszak során az uniós össztermelés 78 %-át képviselte.

E.   AZ UNIÓS PIAC HELYZETE

1.   Fogyasztás az uniós piacon

| (43) | A műszálas kötelek uniós fogyasztását az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített mennyiség alapján határozták meg (ideértve az együtt nem működő uniós gyártók eladásait is, a panaszos szövetség becslése alapján), hozzáadva ehhez az Eurostat adatai alapján az Unióba érkező összes behozatalt. |
| --- | --- |

(43)

A műszálas kötelek uniós fogyasztását az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített mennyiség alapján határozták meg (ideértve az együtt nem működő uniós gyártók eladásait is, a panaszos szövetség becslése alapján), hozzáadva ehhez az Eurostat adatai alapján az Unióba érkező összes behozatalt.

| (44) | A fenti alapon megállapítható, hogy a vizsgálati időszak alatt az uniós fogyasztás 7 %-kal csökkent. Különösen a 2006 és 2007 közötti 16 %-os növekedést követően csökkent a fogyasztás, 2007 és a felülvizsgálati időszak között 20 %-kal. | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Összes uniós fogyasztás (tonna) | 34 318 | 39 816 | 36 777 | 31 944 |
| Index (2006=100) | 100 | 116 | 107 | 93 |
| Forrás: vizsgálat (mintavételbe bevont uniós gyártók), panaszos (mintavételbe be nem vont uniós gyártók), Eurostat (behozatal) |

(44)

A fenti alapon megállapítható, hogy a vizsgálati időszak alatt az uniós fogyasztás 7 %-kal csökkent. Különösen a 2006 és 2007 közötti 16 %-os növekedést követően csökkent a fogyasztás, 2007 és a felülvizsgálati időszak között 20 %-kal.

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Összes uniós fogyasztás (tonna)

34 318

39 816

36 777

31 944

Index (2006=100)

100

116

107

93

Forrás: vizsgálat (mintavételbe bevont uniós gyártók), panaszos (mintavételbe be nem vont uniós gyártók), Eurostat (behozatal)

2.   Az Indiából származó behozatal

| (45) | A (21) preambulumbekezdésben említettek szerint, a fennálló hatékony dömpingellenes intézkedések következtében az Unióba irányuló tényleges indiai behozatal a vizsgálati időszakban elhanyagolható volt. |
| --- | --- |

(45)

A (21) preambulumbekezdésben említettek szerint, a fennálló hatékony dömpingellenes intézkedések következtében az Unióba irányuló tényleges indiai behozatal a vizsgálati időszakban elhanyagolható volt.

| (46) | A (22) preambulumbekezdésben foglaltak szerint azonban az indiai gyártók jelenléte fokozódik az uniós piac küszöbén a vámkezelés alá nem eső uniós kikötők részére történő kiviteli eladások útján, amelyek így mentesek az említett dömpingellenes vámok hatálya alól. |
| --- | --- |

(46)

A (22) preambulumbekezdésben foglaltak szerint azonban az indiai gyártók jelenléte fokozódik az uniós piac küszöbén a vámkezelés alá nem eső uniós kikötők részére történő kiviteli eladások útján, amelyek így mentesek az említett dömpingellenes vámok hatálya alól.

3.   Az egyéb harmadik országokba irányuló indiai kivitel árai és volumene

| (47) | Mivel az Unióba irányuló tényleges indiai behozatal elhanyagolható volt, az ár-összehasonlításra az egyéb harmadik országokba irányuló indiai kivitel árai (ideértve a dömpingellenes vámok hatálya alá nem tartozó uniós kikötők részére értékesített kivitelt is) és a mintavételbe foglalt uniós gazdasági ágazati gyártók uniós értékesítésének az árai között került sor. |
| --- | --- |

(47)

Mivel az Unióba irányuló tényleges indiai behozatal elhanyagolható volt, az ár-összehasonlításra az egyéb harmadik országokba irányuló indiai kivitel árai (ideértve a dömpingellenes vámok hatálya alá nem tartozó uniós kikötők részére értékesített kivitelt is) és a mintavételbe foglalt uniós gazdasági ágazati gyártók uniós értékesítésének az árai között került sor.

| (48) | Ezen az alapon az került megállapításra, hogy az egyéb harmadik országokba irányuló indiai kivitel eladási árai jelentősen alacsonyabbak voltak, mint az uniós gazdasági ágazat árai. Az így megállapított árkülönbözet elérte a 46 %-os szintet, és átlagosan 18 %-os volt. |
| --- | --- |

(48)

Ezen az alapon az került megállapításra, hogy az egyéb harmadik országokba irányuló indiai kivitel eladási árai jelentősen alacsonyabbak voltak, mint az uniós gazdasági ágazat árai. Az így megállapított árkülönbözet elérte a 46 %-os szintet, és átlagosan 18 %-os volt.

| (49) | Az egyéb harmadik országokba irányuló indiai kivitelértékesítések értéke több mint 30 %-kal emelkedett a figyelembe vett időszak alatt. Az ilyen értékesítések a felülvizsgálati időszak alatt a mintába bevont indiai exportáló gyártók összes forgalmának közel felét tették ki. |
| --- | --- |

(49)

Az egyéb harmadik országokba irányuló indiai kivitelértékesítések értéke több mint 30 %-kal emelkedett a figyelembe vett időszak alatt. Az ilyen értékesítések a felülvizsgálati időszak alatt a mintába bevont indiai exportáló gyártók összes forgalmának közel felét tették ki.

4.   Egyéb országokból származó behozatal

| (50) | Az uniós piacon tapasztalható 7 %-os fogyasztáscsökkenés ellenére az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene a vizsgálati időszak alatt 18 %-kal nőtt. Így ezeknek a behozataloknak a piaci részesedése 17 %-ról 22 %-ra nőtt. |
| --- | --- |

(50)

Az uniós piacon tapasztalható 7 %-os fogyasztáscsökkenés ellenére az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene a vizsgálati időszak alatt 18 %-kal nőtt. Így ezeknek a behozataloknak a piaci részesedése 17 %-ról 22 %-ra nőtt.

| (51) | Meg kell jegyezni, hogy a vizsgálati időszak alatt a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó behozatal 46 %-kal nőtt, és 8,6 %-os piaci részesedést ért el (a 2006. évi 5,5 % helyett). Bár a termékfajták szerint nem bontott Eurostat-adatok általános jellege következtében pontos összehasonlítás nem készíthető, megállapítható, hogy az Unióba irányuló kínai behozatal átlagára jóval magasabb, mint az indiai kiviteli értékesítések átlagára. Emellett pedig a kínai behozatal átlagára láthatólag összhangban van az uniós gazdasági ágazat áraival. |
| --- | --- |

(51)

Meg kell jegyezni, hogy a vizsgálati időszak alatt a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó behozatal 46 %-kal nőtt, és 8,6 %-os piaci részesedést ért el (a 2006. évi 5,5 % helyett). Bár a termékfajták szerint nem bontott Eurostat-adatok általános jellege következtében pontos összehasonlítás nem készíthető, megállapítható, hogy az Unióba irányuló kínai behozatal átlagára jóval magasabb, mint az indiai kiviteli értékesítések átlagára. Emellett pedig a kínai behozatal átlagára láthatólag összhangban van az uniós gazdasági ágazat áraival.

| (52) | A Koreai Köztársaságból (a továbbiakban: Korea) származó és az Unióba irányuló behozatal piaci részesedése tartósan a 3 %-os szint körül maradt a vizsgálati időszak során. E behozatalok volumene is 6 %-kal csökkent, összhangban a szűkülő fogyasztással. |
| --- | --- |

(52)

A Koreai Köztársaságból (a továbbiakban: Korea) származó és az Unióba irányuló behozatal piaci részesedése tartósan a 3 %-os szint körül maradt a vizsgálati időszak során. E behozatalok volumene is 6 %-kal csökkent, összhangban a szűkülő fogyasztással.

| (53) | Az összes többi harmadik országból származó behozatal a vizsgálati időszak során a műszálas kötél uniós piacának kevesebb mint 2 %-át képviselte. |
| --- | --- |

(53)

Az összes többi harmadik országból származó behozatal a vizsgálati időszak során a műszálas kötél uniós piacának kevesebb mint 2 %-át képviselte.

5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

5.1.   Előzetes megjegyzések

| (54) | A Bizottság az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésében felsorolt valamennyi kármutatót elemezte. Ami az uniós gyártók értékesítési volumenének és piaci részesedésének mutatóit illeti, ezeket a Bizottság az összes uniós gyártóra, azaz az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan összegyűjtött adatok alapján elemezte. A vizsgálat alapját az összes többi kármutató tekintetében a mintába bevont uniós gyártók által benyújtott információk képezték, amelyeket az egyes vállalatok telephelyein a (15) preambulumbekezdésben említettek szerint ellenőriztek. Ahogyan azt a (12) preambulumbekezdés már leírta, az öt uniós gyártó közül egy a vizsgálati időszak alatt kezdte meg a működését, így ennek az adatait nem vették figyelembe a kármutatók tendenciáinak elemzése során, az említett tendenciák torzításainak elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

(54)

A Bizottság az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésében felsorolt valamennyi kármutatót elemezte. Ami az uniós gyártók értékesítési volumenének és piaci részesedésének mutatóit illeti, ezeket a Bizottság az összes uniós gyártóra, azaz az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan összegyűjtött adatok alapján elemezte. A vizsgálat alapját az összes többi kármutató tekintetében a mintába bevont uniós gyártók által benyújtott információk képezték, amelyeket az egyes vállalatok telephelyein a (15) preambulumbekezdésben említettek szerint ellenőriztek. Ahogyan azt a (12) preambulumbekezdés már leírta, az öt uniós gyártó közül egy a vizsgálati időszak alatt kezdte meg a működését, így ennek az adatait nem vették figyelembe a kármutatók tendenciáinak elemzése során, az említett tendenciák torzításainak elkerülése érdekében.

5.2.   Az uniós iparág értékesítési volumene

| (55) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítései a vizsgálati időszak során jelentősen, 12 %-kal csökkentek. A (44) preambulumbekezdésben már említettek szerint az uniós fogyasztás 7 %-kal csökkent a vizsgálati időszak alatt, és 2007-től különösen hirtelen zuhanás következett be. Ki kell emelni, hogy az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon elért értékesítési volumene nagyobb ütemben csökkent, mint a fogyasztás visszaesése: | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az uniós gazdasági ágazat uniós értékesítési volumene (tonna) | 28 393 | 32 161 | 28 911 | 24 955 |
| Index (2006=100) | 100 | 113 | 102 | 88 |
| Forrás: vizsgálat (mintavételbe bevont uniós gyártók), panaszos (mintavételbe be nem vont uniós gyártók) |

(55)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítései a vizsgálati időszak során jelentősen, 12 %-kal csökkentek. A (44) preambulumbekezdésben már említettek szerint az uniós fogyasztás 7 %-kal csökkent a vizsgálati időszak alatt, és 2007-től különösen hirtelen zuhanás következett be. Ki kell emelni, hogy az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon elért értékesítési volumene nagyobb ütemben csökkent, mint a fogyasztás visszaesése:

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Az uniós gazdasági ágazat uniós értékesítési volumene (tonna)

28 393

32 161

28 911

24 955

Index (2006=100)

100

113

102

88

Forrás: vizsgálat (mintavételbe bevont uniós gyártók), panaszos (mintavételbe be nem vont uniós gyártók)

5.3.   Az uniós ágazat piaci részesedése

| (56) | Az előző preambulumbekezdésben és a fenti táblázatban vázolt fejlemények 2006 és a felülvizsgálati időszak között az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének a csökkenését eredményezték. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének a csökkenése folyamatos volt, a visszaesés mértéke pedig 4,6 százalékpontot tett ki. | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az uniós ágazat piaci részesedése ( %) | 82,7 % | 80,8 % | 78,6 % | 78,1 % |
| Index (2006=100) | 100 | 98 | 95 | 94 |
| Forrás: vizsgálat (mintavételbe bevont uniós gyártók), panaszos (mintavételbe be nem vont uniós gyártók) |

(56)

Az előző preambulumbekezdésben és a fenti táblázatban vázolt fejlemények 2006 és a felülvizsgálati időszak között az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének a csökkenését eredményezték. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének a csökkenése folyamatos volt, a visszaesés mértéke pedig 4,6 százalékpontot tett ki.

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Az uniós ágazat piaci részesedése ( %)

82,7 %

80,8 %

78,6 %

78,1 %

Index (2006=100)

100

98

95

94

Forrás: vizsgálat (mintavételbe bevont uniós gyártók), panaszos (mintavételbe be nem vont uniós gyártók)

| (57) | Meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének fenti zuhanása nagyrészt a kínai behozatal megnövekedett piaci részesedésének volt köszönhető (lásd az (50) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(57)

Meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének fenti zuhanása nagyrészt a kínai behozatal megnövekedett piaci részesedésének volt köszönhető (lásd az (50) preambulumbekezdést).

5.4.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (58) | Összhangban az értékesítési volumenek alakulásával, a mintavételbe bevont uniós gyártók gyártási volumene hasonlóképpen csökkent: a vizsgálati időszak alatt 17 %-kal. Ugyanezen időszak alatt a gyártókapacitás 5 %-kal nőtt. Ez 2008 és a felülvizsgálati időszak között a kapacitáskihasználás 20 %-os csökkenéséhez vezetett: | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gyártás (tonna) | 11 229 | 12 286 | 12 150 | 9 372 |
| Index (2006=100) | 100 | 109 | 108 | 83 |
| Gyártási kapacitás (tonna) | 21 510 | 23 467 | 23 278 | 22 480 |
| Index (2006=100) | 100 | 109 | 108 | 105 |
| Kapacitáskihasználás ( %) | 52,2 % | 52,4 % | 52,2 % | 41,7 % |
| Index (2006=100) | 100 | 100 | 100 | 80 |
| Forrás: vizsgálat (mintavételbe bevont uniós gyártók) |

(58)

Összhangban az értékesítési volumenek alakulásával, a mintavételbe bevont uniós gyártók gyártási volumene hasonlóképpen csökkent: a vizsgálati időszak alatt 17 %-kal. Ugyanezen időszak alatt a gyártókapacitás 5 %-kal nőtt. Ez 2008 és a felülvizsgálati időszak között a kapacitáskihasználás 20 %-os csökkenéséhez vezetett:

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Gyártás (tonna)

11 229

12 286

12 150

9 372

Index (2006=100)

100

109

108

83

Gyártási kapacitás (tonna)

21 510

23 467

23 278

22 480

Index (2006=100)

100

109

108

105

Kapacitáskihasználás ( %)

52,2 %

52,4 %

52,2 %

41,7 %

Index (2006=100)

100

100

100

80

Forrás: vizsgálat (mintavételbe bevont uniós gyártók)

5.5.   Készletek

| (59) | Ami a készleteket illeti, a műszálaskötél-gyártók általában igen alacsony szinten tartják a készleteiket, mivel a gyártás nagy része megrendelésre történik. Megfigyelhető, hogy a vizsgálati időszak alatt a készletek átlagos nagysága csökkenést mutatott, különösen a felülvizsgálati időszak alatt, és ennek a fő oka a műszálas kötél gyártási volumenének a csökkenése volt. | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (tonna) | 1 073 | 982 | 1 156 | 905 |
| Index (2006=100) | 100 | 92 | 108 | 84 |
| Forrás: vizsgálat (mintavételbe bevont uniós gyártók) |

(59)

Ami a készleteket illeti, a műszálaskötél-gyártók általában igen alacsony szinten tartják a készleteiket, mivel a gyártás nagy része megrendelésre történik. Megfigyelhető, hogy a vizsgálati időszak alatt a készletek átlagos nagysága csökkenést mutatott, különösen a felülvizsgálati időszak alatt, és ennek a fő oka a műszálas kötél gyártási volumenének a csökkenése volt.

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Zárókészlet (tonna)

1 073

982

1 156

905

Index (2006=100)

100

92

108

84

Forrás: vizsgálat (mintavételbe bevont uniós gyártók)

5.6.   Eladási árak

| (60) | A mintába bevont uniós gyártók által az Unióban értékesített hasonló termék átlagára bizonyos mértékig nőtt a vizsgálati időszak során, különösen 2007 és a felülvizsgálati időszak között: | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési árai (EUR/tonna) | 5 268 | 5 229 | 5 670 | 5 766 |
| Index (2006=100) | 100 | 99 | 108 | 109 |
| Forrás: vizsgálat (mintavételbe bevont uniós gyártók) |

(60)

A mintába bevont uniós gyártók által az Unióban értékesített hasonló termék átlagára bizonyos mértékig nőtt a vizsgálati időszak során, különösen 2007 és a felülvizsgálati időszak között:

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési árai (EUR/tonna)

5 268

5 229

5 670

5 766

Index (2006=100)

100

99

108

109

Forrás: vizsgálat (mintavételbe bevont uniós gyártók)

| (61) | Meg kell jegyezni azonban, hogy a fenti eladási ár valamennyi terméktípus alapján – ideértve a legértékesebb műszálas kötelet is, például a Dyneema nevű nyersanyagból készült műszálas köteleket is – került kiszámításra E különféle termékfajták ára között igen magas az eltérés (lásd a (19) preambulumbekezdést). Az elmúlt években az uniós gazdasági ágazat növelte a magasabb értékű termékek gyártását. Így az ilyen műszálas kötelek növekvő részesedést mutatnak a gyártók termékkínálatában. Részben a termékösszetételben bekövetkezett, említett közelmúltbeli változások okozták az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési egységárának a növekedését. |
| --- | --- |

(61)

Meg kell jegyezni azonban, hogy a fenti eladási ár valamennyi terméktípus alapján – ideértve a legértékesebb műszálas kötelet is, például a Dyneema nevű nyersanyagból készült műszálas köteleket is – került kiszámításra E különféle termékfajták ára között igen magas az eltérés (lásd a (19) preambulumbekezdést). Az elmúlt években az uniós gazdasági ágazat növelte a magasabb értékű termékek gyártását. Így az ilyen műszálas kötelek növekvő részesedést mutatnak a gyártók termékkínálatában. Részben a termékösszetételben bekövetkezett, említett közelmúltbeli változások okozták az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési egységárának a növekedését.

5.7.   Nyereségesség

| (62) | A mintába bevont uniós gyártók részben a fennálló hatékony intézkedéseknek köszönhetően, részben pedig a termékösszetételük diverzifikációja következtében voltak képesek stabil és egészséges nyereségességi szintet fenntartani a vizsgálati időszak alatt. | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége ( %) | 9,7 % | 11,1 % | 10,0 % | 12,4 % |
| Index (2006=100) | 100 | 115 | 104 | 128 |
| Forrás: vizsgálat (mintavételbe bevont uniós gyártók) |

(62)

A mintába bevont uniós gyártók részben a fennálló hatékony intézkedéseknek köszönhetően, részben pedig a termékösszetételük diverzifikációja következtében voltak képesek stabil és egészséges nyereségességi szintet fenntartani a vizsgálati időszak alatt.

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége ( %)

9,7 %

11,1 %

10,0 %

12,4 %

Index (2006=100)

100

115

104

128

Forrás: vizsgálat (mintavételbe bevont uniós gyártók)

5.8.   Beruházások és tőkebevonási képesség

| (63) | A beruházások szintje 2006-ban és 2007-ben viszonylag magas volt, ezt követően pedig a korábbi összeg felére esett vissza. A felülvizsgálati időszak során valójában nem történtek beruházások. | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettó beruházások (EUR) | 3 574 130 | 3 886 212 | 1 941 222 | 168 877 |
| Index (2006=100) | 100 | 109 | 54 | 5 |
| Forrás: vizsgálat (mintavételbe bevont uniós gyártók) |

(63)

A beruházások szintje 2006-ban és 2007-ben viszonylag magas volt, ezt követően pedig a korábbi összeg felére esett vissza. A felülvizsgálati időszak során valójában nem történtek beruházások.

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Nettó beruházások (EUR)

3 574 130

3 886 212

1 941 222

168 877

Index (2006=100)

100

109

54

5

Forrás: vizsgálat (mintavételbe bevont uniós gyártók)

5.9.   Befektetések megtérülése

| (64) | A befektetések megtérülése a vizsgálati időszak során a stabil nyereségességi tendenciával összhangban szintén növekedett. | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Befektetések megtérülése ( %) | 21,4 % | 25,5 % | 26,1 % | 28,4 % |
| Index (2006=100) | 100 | 119 | 122 | 132 |
| Forrás: vizsgálat (mintavételbe bevont uniós gyártók) |

(64)

A befektetések megtérülése a vizsgálati időszak során a stabil nyereségességi tendenciával összhangban szintén növekedett.

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Befektetések megtérülése ( %)

21,4 %

25,5 %

26,1 %

28,4 %

Index (2006=100)

100

119

122

132

Forrás: vizsgálat (mintavételbe bevont uniós gyártók)

5.10.   Pénzáramlás

| (65) | A mintába bevont uniós gyártók pénzáramlása a vizsgálati időszak során viszonylag stabil szinten maradt: | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pénzáramlás (EUR) | 6 033 496 | 7 973 188 | 7 790 847 | 6 911 360 |
| Index (2006=100) | 100 | 132 | 129 | 115 |
| Forrás: vizsgálat (mintavételbe bevont uniós gyártók) |

(65)

A mintába bevont uniós gyártók pénzáramlása a vizsgálati időszak során viszonylag stabil szinten maradt:

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Pénzáramlás (EUR)

6 033 496

7 973 188

7 790 847

6 911 360

Index (2006=100)

100

132

129

115

Forrás: vizsgálat (mintavételbe bevont uniós gyártók)

5.11.   Foglalkoztatás, termelékenység és munkaerőköltség

| (66) | A mintába bevont uniós gyártók foglalkoztatási helyzete 2006 és 2008 között előnyösen változott. 2008 és a felülvizsgálati időszak között azonban a zuhanó piaci kereslet következtében csökkent a foglalkoztatás. A kereslet csökkenése a gyártás visszaesésével járt, és a termelékenységet is csökkentette 2008 és a felülvizsgálati időszak között. Az egy dolgozóra jutó éves munkaerőköltség 2008-ig növekedett, majd pedig a felülvizsgálati időszak alatt kis mértékben csökkent. | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatás (fő) | 638 | 665 | 685 | 623 |
| Index (2006=100) | 100 | 104 | 107 | 98 |
| Éves munkaerőköltség munkavállalóként (EUR) | 12 851 | 13 688 | 14 589 | 14 120 |
| Index (2006=100) | 100 | 107 | 114 | 110 |
| Termelékenység (tonna/dolgozó) | 17,6 | 18,4 | 17,7 | 15,0 |
| Index (2006=100) | 100 | 105 | 101 | 85 |
| Forrás: vizsgálat (mintavételbe bevont uniós gyártók) |

(66)

A mintába bevont uniós gyártók foglalkoztatási helyzete 2006 és 2008 között előnyösen változott. 2008 és a felülvizsgálati időszak között azonban a zuhanó piaci kereslet következtében csökkent a foglalkoztatás. A kereslet csökkenése a gyártás visszaesésével járt, és a termelékenységet is csökkentette 2008 és a felülvizsgálati időszak között. Az egy dolgozóra jutó éves munkaerőköltség 2008-ig növekedett, majd pedig a felülvizsgálati időszak alatt kis mértékben csökkent.

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Foglalkoztatás (fő)

638

665

685

623

Index (2006=100)

100

104

107

98

Éves munkaerőköltség munkavállalóként (EUR)

12 851

13 688

14 589

14 120

Index (2006=100)

100

107

114

110

Termelékenység (tonna/dolgozó)

17,6

18,4

17,7

15,0

Index (2006=100)

100

105

101

85

Forrás: vizsgálat (mintavételbe bevont uniós gyártók)

5.12.   Növekedés

| (67) | 2006 és felülvizsgálati időszak között, míg az uniós fogyasztás 7 %-kal csökkent (lásd a (44) preambulumbekezdést), az uniós gazdasági ágazatnak uniós piacot érintő értékesítési volumene 12 %-kal esett vissza, és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 6 százalékponttal csökkent (lásd az (55) és (56) preambulumbekezdéseket). Másrészről viszont míg a tényleges indiai behozatal volumene a fennálló intézkedések következtében elhanyagolható maradt, a más országokból származó behozatal volumene 18 %-kal nőtt (leginkább a kínai behozatalnak köszönhetően), és további 5 százalékponttal növekedett a piaci részesedése (lásd a fenti (50) preambulumbekezdést). Így megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazatot jobban érintette a fogyasztás visszaesése, és az így jelentősebb veszteséget szenvedett el az értékesítési volumenében, mint a többi piaci szereplő. |
| --- | --- |

(67)

2006 és felülvizsgálati időszak között, míg az uniós fogyasztás 7 %-kal csökkent (lásd a (44) preambulumbekezdést), az uniós gazdasági ágazatnak uniós piacot érintő értékesítési volumene 12 %-kal esett vissza, és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 6 százalékponttal csökkent (lásd az (55) és (56) preambulumbekezdéseket). Másrészről viszont míg a tényleges indiai behozatal volumene a fennálló intézkedések következtében elhanyagolható maradt, a más országokból származó behozatal volumene 18 %-kal nőtt (leginkább a kínai behozatalnak köszönhetően), és további 5 százalékponttal növekedett a piaci részesedése (lásd a fenti (50) preambulumbekezdést). Így megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazatot jobban érintette a fogyasztás visszaesése, és az így jelentősebb veszteséget szenvedett el az értékesítési volumenében, mint a többi piaci szereplő.

5.13.   A dömpingkülönbözet nagysága

| (68) | Mivel a felülvizsgálati időszak alatt az Indiából származó vizsgált termék behozatala elhanyagolható volt, a tényleges indiai behozatal tekintetében a dömpingkülönbözetet nem lehetett meghatározni. Meg kell jegyezni azonban, hogy az uniós kikötőkbe irányuló, vámkezelés alól mentes indiai kivitel jelentősen növekedett, és az említett eladások egy részére dömpingelt áron került sor. |
| --- | --- |

(68)

Mivel a felülvizsgálati időszak alatt az Indiából származó vizsgált termék behozatala elhanyagolható volt, a tényleges indiai behozatal tekintetében a dömpingkülönbözetet nem lehetett meghatározni. Meg kell jegyezni azonban, hogy az uniós kikötőkbe irányuló, vámkezelés alól mentes indiai kivitel jelentősen növekedett, és az említett eladások egy részére dömpingelt áron került sor.

5.14.   Felépülés a korábbi dömping hatása alól

| (69) | A Bizottság megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazat még mindig a korábbi dömping következményeit heveri-e ki. Megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazatnak már nagyrészt sikerült felépülnie a fenti hatások alól, mivel már hosszú ideje eredményes dömpingellenes intézkedések kerültek bevezetésre. |
| --- | --- |

(69)

A Bizottság megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazat még mindig a korábbi dömping következményeit heveri-e ki. Megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazatnak már nagyrészt sikerült felépülnie a fenti hatások alól, mivel már hosszú ideje eredményes dömpingellenes intézkedések kerültek bevezetésre.

5.15.   Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés

| (70) | Annak a ténynek köszönhetően, hogy az Indiából származó műszálas kötelek behozatalára vonatkozóan tényleges dömpingellenes vámok vannak hatályban, az uniós gazdasági ágazatnak láthatólag nagyrészt sikerült felépülnie a múltbéli káros dömping hatásai alól. |
| --- | --- |

(70)

Annak a ténynek köszönhetően, hogy az Indiából származó műszálas kötelek behozatalára vonatkozóan tényleges dömpingellenes vámok vannak hatályban, az uniós gazdasági ágazatnak láthatólag nagyrészt sikerült felépülnie a múltbéli káros dömping hatásai alól.

| (71) | Nem állítható mindazonáltal, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete szilárd. Bár az uniós gyártók pénzügyi teljesítményére vonatkozó bizonyos kármutatók – nevezetesen a nyereségesség, a befektetések megtérülése és a pénzáramlás – látszólag viszonylag stabil képet mutatnak, más kármutatók – különösen az értékesítési volumen, a piaci részesedés, a gyártás- és kapacitáskihasználás, valamint a befektetések – egyértelműen azt jelzik, hogy a felülvizsgálati időszak végén az uniós gazdasági ágazat még mindig veszélyeztetett helyzetben van. A vizsgálat megállapításainak nyilvánosságra hozatalát követően egy indiai gyártó azt állította, hogy a felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat nem szenvedett kárt. Ebben a tekintetben meg kell jegyezni: senki sem állapította meg, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett volna a felülvizsgálati időszakban. Ehelyett a felülvizsgálat megállapításai alapján levont következtetés szerint néhány mutató stabil képet mutatott, ugyanakkor más mutatók tekintetében a kár jelei mutatkoztak. |
| --- | --- |

(71)

Nem állítható mindazonáltal, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete szilárd. Bár az uniós gyártók pénzügyi teljesítményére vonatkozó bizonyos kármutatók – nevezetesen a nyereségesség, a befektetések megtérülése és a pénzáramlás – látszólag viszonylag stabil képet mutatnak, más kármutatók – különösen az értékesítési volumen, a piaci részesedés, a gyártás- és kapacitáskihasználás, valamint a befektetések – egyértelműen azt jelzik, hogy a felülvizsgálati időszak végén az uniós gazdasági ágazat még mindig veszélyeztetett helyzetben van. A vizsgálat megállapításainak nyilvánosságra hozatalát követően egy indiai gyártó azt állította, hogy a felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat nem szenvedett kárt. Ebben a tekintetben meg kell jegyezni: senki sem állapította meg, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett volna a felülvizsgálati időszakban. Ehelyett a felülvizsgálat megállapításai alapján levont következtetés szerint néhány mutató stabil képet mutatott, ugyanakkor más mutatók tekintetében a kár jelei mutatkoztak.

| (72) | Néhány fél szerint egyes kármutatók negatív tendenciáját nem az indiai behozatal, hanem a gazdasági világválság és a kínai behozatal megnövekedett piaci részesedése okozta. Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy egyes mutatók negatív alakulása nem a szinte nem is létező indiai behozatalnak volt betudható. Ezen túlmenően meg lett vizsgálva a kínai behozatal növekedése is, és ez nem befolyásolja a káros dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó elemzést. |
| --- | --- |

(72)

Néhány fél szerint egyes kármutatók negatív tendenciáját nem az indiai behozatal, hanem a gazdasági világválság és a kínai behozatal megnövekedett piaci részesedése okozta. Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy egyes mutatók negatív alakulása nem a szinte nem is létező indiai behozatalnak volt betudható. Ezen túlmenően meg lett vizsgálva a kínai behozatal növekedése is, és ez nem befolyásolja a káros dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó elemzést.

| (73) | Az uniós gazdasági ágazat általános életképességét illetően meg kell jegyezni, hogy a magasabb értékű termékek fokozatos piaci bevezetése – mind az uniós piacon, mind pedig harmadik országok piacain – láthatólag segíti az uniós gazdasági ágazat hosszú távú versenyképességét, figyelemmel arra, hogy jelenleg a világpiacon csak néhány gyártó állít elő ilyen magas minőségű műszálas kötelet. |
| --- | --- |

(73)

Az uniós gazdasági ágazat általános életképességét illetően meg kell jegyezni, hogy a magasabb értékű termékek fokozatos piaci bevezetése – mind az uniós piacon, mind pedig harmadik országok piacain – láthatólag segíti az uniós gazdasági ágazat hosszú távú versenyképességét, figyelemmel arra, hogy jelenleg a világpiacon csak néhány gyártó állít elő ilyen magas minőségű műszálas kötelet.

F.   A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK A VALÓSZÍNŰSÉGE

| (74) | A (25) preambulumbekezdésben említettek szerint, figyelemmel arra, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az Indiából származó behozatal elhanyagolható mennyiségű volt, az elemzés a dömping és a kár megismétlődésének a lehetőségére összpontosított. |
| --- | --- |

(74)

A (25) preambulumbekezdésben említettek szerint, figyelemmel arra, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az Indiából származó behozatal elhanyagolható mennyiségű volt, az elemzés a dömping és a kár megismétlődésének a lehetőségére összpontosított.

| (75) | Amint azt a Bizottság a fenti (26)–(28) preambulumbekezdésekben már kifejtette, az indiai exportáló gyártók hatalmas tartalékkapacitással rendelkeznek. Ezen túlmenően, a (30)–(32) preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint, az indiai gyártók erősen azt tűzték ki célul és arra törekednek, hogy termékeiket nagy mennyiségben értékesítsék az kiviteli piacokon. Ezen kívül – a (31) preambulumbekezdésben említettek szerint – az indiai gyártók erőteljesen és egyre inkább jelen vannak az uniós kikötőkben. A fenti indokok alapján megállapítható, hogy az Indiából az Unióba irányuló behozatal esetében nagy a valószínűsége annak, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén az behozatal mennyisége rövid időn belül jelentősen megnövekedne. |
| --- | --- |

(75)

Amint azt a Bizottság a fenti (26)–(28) preambulumbekezdésekben már kifejtette, az indiai exportáló gyártók hatalmas tartalékkapacitással rendelkeznek. Ezen túlmenően, a (30)–(32) preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint, az indiai gyártók erősen azt tűzték ki célul és arra törekednek, hogy termékeiket nagy mennyiségben értékesítsék az kiviteli piacokon. Ezen kívül – a (31) preambulumbekezdésben említettek szerint – az indiai gyártók erőteljesen és egyre inkább jelen vannak az uniós kikötőkben. A fenti indokok alapján megállapítható, hogy az Indiából az Unióba irányuló behozatal esetében nagy a valószínűsége annak, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén az behozatal mennyisége rövid időn belül jelentősen megnövekedne.

| (76) | A (34) és (35) preambulumbekezdések szerint intézkedések hiányában valószínű, hogy az indiai behozatal dömpingelt árakon indulna újra. Továbbá – a (47) és (48) preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint – a Bizottság azt is megállapította, hogy az a tény, miszerint az indiai gyártók eladási árai átlagosan 18 %-kal alacsonyabbak, mint az uniós gazdasági ágazaté (és az ilyen árkülönbözet akár a 46 %-ot is elérheti) arra utal, hogy az intézkedések hiányában az indiai gyártók valószínűleg az uniós gazdasági ágazat árainál jelentősen alacsonyabb árakon exportálnák a vizsgált terméket az Unió piacára, azaz feltehetőleg az uniós gyártók eladási árai alá kínálnának. |
| --- | --- |

(76)

A (34) és (35) preambulumbekezdések szerint intézkedések hiányában valószínű, hogy az indiai behozatal dömpingelt árakon indulna újra. Továbbá – a (47) és (48) preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint – a Bizottság azt is megállapította, hogy az a tény, miszerint az indiai gyártók eladási árai átlagosan 18 %-kal alacsonyabbak, mint az uniós gazdasági ágazaté (és az ilyen árkülönbözet akár a 46 %-ot is elérheti) arra utal, hogy az intézkedések hiányában az indiai gyártók valószínűleg az uniós gazdasági ágazat árainál jelentősen alacsonyabb árakon exportálnák a vizsgált terméket az Unió piacára, azaz feltehetőleg az uniós gyártók eladási árai alá kínálnának.

| (77) | A fentiek fényében megállapítható, hogy az intézkedések hiányában nagy lenne a valószínűsége annak, hogy újrainduljon a vizsgált termék Indiából származó, jelentős mennyiségű behozatala, olyan árakon, amelyek jelentősen az uniós gazdasági ágazat árai alá kínálnának. |
| --- | --- |

(77)

A fentiek fényében megállapítható, hogy az intézkedések hiányában nagy lenne a valószínűsége annak, hogy újrainduljon a vizsgált termék Indiából származó, jelentős mennyiségű behozatala, olyan árakon, amelyek jelentősen az uniós gazdasági ágazat árai alá kínálnának.

| (78) | Tekintettel az uniós gazdasági ágazat viszonylag veszélyeztetett helyzetére, amelyet a (71) és (72) preambulumbekezdések ismertetnek, az uniós áraknak alákínáló dömpingelt indiai behozatal tömeges megjelenésének a lehetősége valószínűleg kárt okozna az uniós gazdasági ágazatnak. Nevezetesen a dömpingelt behozatal jelentős mennyiségben történő újraindulása feltehetően tovább csökkentené az uniós gazdasági ágazat piaci részesedését és eladási volumenét, ami termeléscsökkenéshez és a foglalkoztatás visszaeséséhez vezetne. Ez pedig – az uniós gyártók eladási árainak alákínáló behozatal jelentős mértékű árnyomásával együtt – az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének gyors és súlyos romlásához vezetne. |
| --- | --- |

(78)

Tekintettel az uniós gazdasági ágazat viszonylag veszélyeztetett helyzetére, amelyet a (71) és (72) preambulumbekezdések ismertetnek, az uniós áraknak alákínáló dömpingelt indiai behozatal tömeges megjelenésének a lehetősége valószínűleg kárt okozna az uniós gazdasági ágazatnak. Nevezetesen a dömpingelt behozatal jelentős mennyiségben történő újraindulása feltehetően tovább csökkentené az uniós gazdasági ágazat piaci részesedését és eladási volumenét, ami termeléscsökkenéshez és a foglalkoztatás visszaeséséhez vezetne. Ez pedig – az uniós gyártók eladási árainak alákínáló behozatal jelentős mértékű árnyomásával együtt – az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének gyors és súlyos romlásához vezetne.

| (79) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy amennyiben az intézkedések hatálya lejár, a vizsgált termék Indiából származó újbóli dömpingelt behozatala következtében a kár valószínűleg megismétlődik. |
| --- | --- |

(79)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy amennyiben az intézkedések hatálya lejár, a vizsgált termék Indiából származó újbóli dömpingelt behozatala következtében a kár valószínűleg megismétlődik.

G.   UNIÓS ÉRDEK

1.   Előzetes megjegyzések

| (80) | A Bizottság az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálta, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes volna-e az Unió egészének érdekeivel. |
| --- | --- |

(80)

A Bizottság az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálta, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes volna-e az Unió egészének érdekeivel.

| (81) | Az uniós érdek meghatározásának az alapja az összes különféle érintett, így az uniós gazdasági ágazat, a szóban forgó termék importőrei, kereskedői, nagykereskedői és ipari felhasználói érdekeinek az értékelése volt. |
| --- | --- |

(81)

Az uniós érdek meghatározásának az alapja az összes különféle érintett, így az uniós gazdasági ágazat, a szóban forgó termék importőrei, kereskedői, nagykereskedői és ipari felhasználói érdekeinek az értékelése volt.

| (82) | Emlékeztetni kell arra, hogy a korábbi vizsgálat során az intézkedések elfogadását nem tekintették ellentétesnek az Unió egésze érdekeivel. A jelen vizsgálat emellett hatályvesztési felülvizsgálat, így olyan helyzetet elemez, amelyben dömpingellenes intézkedések vannak hatályban. |
| --- | --- |

(82)

Emlékeztetni kell arra, hogy a korábbi vizsgálat során az intézkedések elfogadását nem tekintették ellentétesnek az Unió egésze érdekeivel. A jelen vizsgálat emellett hatályvesztési felülvizsgálat, így olyan helyzetet elemez, amelyben dömpingellenes intézkedések vannak hatályban.

| (83) | Ezen az alapon a vizsgálat arra irányult, hogy a dömping megismétlődésének valószínűségére és a kár megismétlődésének a valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő erejű okok, amelyek alapján arra a következtetésre lehetne jutni, hogy az Uniónak ebben az esetben nem áll érdekében az intézkedések fenntartása. |
| --- | --- |

(83)

Ezen az alapon a vizsgálat arra irányult, hogy a dömping megismétlődésének valószínűségére és a kár megismétlődésének a valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő erejű okok, amelyek alapján arra a következtetésre lehetne jutni, hogy az Uniónak ebben az esetben nem áll érdekében az intézkedések fenntartása.

2.   Az uniós gazdasági ágazat érdekei

| (84) | Az (56) és (73) preambulumbekezdésekben már említettek szerint az uniós gazdasági ágazat képes volt fenntartani jelentős, bár szűkülő piaci részesedését, ugyanakkor viszont diverzifikálta a termékösszetételét azáltal, hogy bevezette a magasabb minőségű műszálas kötelek gyártását. Így megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat strukturálisan életképes maradt. |
| --- | --- |

(84)

Az (56) és (73) preambulumbekezdésekben már említettek szerint az uniós gazdasági ágazat képes volt fenntartani jelentős, bár szűkülő piaci részesedését, ugyanakkor viszont diverzifikálta a termékösszetételét azáltal, hogy bevezette a magasabb minőségű műszálas kötelek gyártását. Így megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat strukturálisan életképes maradt.

| (85) | Figyelemmel az uniós gazdasági ágazat helyzetével kapcsolatban a (70)–(72) preambulumbekezdésekben megállapított következtetésekre és a kár megismétlődésének lehetőségével kapcsolatos elemzésre vonatkozó, a (74)–(79) preambulumbekezdésekben tárgyalt érvekre, az is megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete feltehetőleg jelentősen romlana, ha a dömpingellenes vám hatályát vesztené, és ez a jelentős kár megismétlődéséhez vezetne. |
| --- | --- |

(85)

Figyelemmel az uniós gazdasági ágazat helyzetével kapcsolatban a (70)–(72) preambulumbekezdésekben megállapított következtetésekre és a kár megismétlődésének lehetőségével kapcsolatos elemzésre vonatkozó, a (74)–(79) preambulumbekezdésekben tárgyalt érvekre, az is megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete feltehetőleg jelentősen romlana, ha a dömpingellenes vám hatályát vesztené, és ez a jelentős kár megismétlődéséhez vezetne.

| (86) | Sőt, tekintettel a vizsgált termék Indiából történő behozatalának várható volumenére és áraira, ez az uniós gazdasági ágazat számára komoly veszélyt jelentene. A (78) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az ilyen behozatal az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének, értékesítési volumenének és foglalkoztatási szintjének további csökkenéséhez vezetne, és az árait is lenyomná, ami az eredeti vizsgálatban tapasztalt negatív szinthez hasonló mértékűre csökkentené az ágazat nyereségességét. |
| --- | --- |

(86)

Sőt, tekintettel a vizsgált termék Indiából történő behozatalának várható volumenére és áraira, ez az uniós gazdasági ágazat számára komoly veszélyt jelentene. A (78) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az ilyen behozatal az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének, értékesítési volumenének és foglalkoztatási szintjének további csökkenéséhez vezetne, és az árait is lenyomná, ami az eredeti vizsgálatban tapasztalt negatív szinthez hasonló mértékűre csökkentené az ágazat nyereségességét.

| (87) | A fentiekre tekintettel és az ellenkezőkre utaló jelek hiányában megállapítást nyert, hogy a hatályos intézkedések fenntartása nem lenne ellentétes az uniós gazdasági ágazat érdekével. |
| --- | --- |

(87)

A fentiekre tekintettel és az ellenkezőkre utaló jelek hiányában megállapítást nyert, hogy a hatályos intézkedések fenntartása nem lenne ellentétes az uniós gazdasági ágazat érdekével.

3.   A független importőrök/kereskedők érdekei

| (88) | A Bizottság kérdőíveket küldött ki tíz független importőr/kereskedő részére. E vállalatok közül csak egy válaszolt, és ez kifogásainak adott hangot az üggyel kapcsolatban. Mivel azonban az adott vállalat egy műszálas kötelet gyártó indiai vállalathoz kapcsolódik, nem tekinthető független importőrnek. Mivel a vállalat kapcsolatban álló importőr, az érdekei elválaszthatatlanok a kapcsolatban álló indiai gyártója érdekeitől. |
| --- | --- |

(88)

A Bizottság kérdőíveket küldött ki tíz független importőr/kereskedő részére. E vállalatok közül csak egy válaszolt, és ez kifogásainak adott hangot az üggyel kapcsolatban. Mivel azonban az adott vállalat egy műszálas kötelet gyártó indiai vállalathoz kapcsolódik, nem tekinthető független importőrnek. Mivel a vállalat kapcsolatban álló importőr, az érdekei elválaszthatatlanok a kapcsolatban álló indiai gyártója érdekeitől.

| (89) | Ilyen körülmények között megállapítható, hogy nem áll fenn olyan kényszerítő erejű ok, amelyből arra lehetne következtetni, hogy az intézkedések fenntartása nagymértékben negatív hatással lenne az érintett független importőrökre/kereskedőkre. |
| --- | --- |

(89)

Ilyen körülmények között megállapítható, hogy nem áll fenn olyan kényszerítő erejű ok, amelyből arra lehetne következtetni, hogy az intézkedések fenntartása nagymértékben negatív hatással lenne az érintett független importőrökre/kereskedőkre.

4.   A felhasználók érdeke

| (90) | A Bizottság levelet küldött a vizsgált termék felhasználóit tömörítő ágazati szövetség részére. A kérdőívre egyetlen felhasználó sem nyújtott be teljes választ, és a szövetségtől sem érkezett írásbeli beadvány. |
| --- | --- |

(90)

A Bizottság levelet küldött a vizsgált termék felhasználóit tömörítő ágazati szövetség részére. A kérdőívre egyetlen felhasználó sem nyújtott be teljes választ, és a szövetségtől sem érkezett írásbeli beadvány.

| (91) | Figyelemmel a felhasználók együttműködésének hiányára és arra a tényre, hogy a dömpingellenes intézkedések hatásai elhanyagolhatók lehetnek a fő felhasználó ágazatok – így a hajóépítés, a gépészet és a tengeri platformok üzemeltetése – egyéb költségeihez viszonyítva, megállapítást nyert, hogy az intézkedések fenntartása ezekre a felhasználókra nézve nem jár jelentősen negatív hatással. |
| --- | --- |

(91)

Figyelemmel a felhasználók együttműködésének hiányára és arra a tényre, hogy a dömpingellenes intézkedések hatásai elhanyagolhatók lehetnek a fő felhasználó ágazatok – így a hajóépítés, a gépészet és a tengeri platformok üzemeltetése – egyéb költségeihez viszonyítva, megállapítást nyert, hogy az intézkedések fenntartása ezekre a felhasználókra nézve nem jár jelentősen negatív hatással.

5.   Következtetés

| (92) | Az intézkedések fenntartásától annak biztosítása várható, hogy az uniós piacon a dömpingelt indiai behozatal rövid időn belül nem indul újra jelentős mennyiségben. Így az uniós gazdasági ágazat továbbra is élvezheti az uniós piac versenyfeltételeit, csökken a gyárbezárások és a foglalkoztatás visszaesésének a veszélye. A kedvező hatások továbbá várhatóan biztosítják annak a feltételeit is, hogy az uniós gazdasági ágazat fejlettebb technológiai hátterű, innovatív termékeket fejlesszen ki új, speciális alkalmazások számára. |
| --- | --- |

(92)

Az intézkedések fenntartásától annak biztosítása várható, hogy az uniós piacon a dömpingelt indiai behozatal rövid időn belül nem indul újra jelentős mennyiségben. Így az uniós gazdasági ágazat továbbra is élvezheti az uniós piac versenyfeltételeit, csökken a gyárbezárások és a foglalkoztatás visszaesésének a veszélye. A kedvező hatások továbbá várhatóan biztosítják annak a feltételeit is, hogy az uniós gazdasági ágazat fejlettebb technológiai hátterű, innovatív termékeket fejlesszen ki új, speciális alkalmazások számára.

| (93) | Meg kell jegyezni azt is, hogy az importőrök/kereskedők és az uniós felhasználók érdekeinek vizsgálata után sem merült fel olyan kényszerítő erejű ok, amely az intézkedések fenntartásának jelentős negatív hatására utalna. |
| --- | --- |

(93)

Meg kell jegyezni azt is, hogy az importőrök/kereskedők és az uniós felhasználók érdekeinek vizsgálata után sem merült fel olyan kényszerítő erejű ok, amely az intézkedések fenntartásának jelentős negatív hatására utalna.

| (94) | Az intézkedések fenntartásának az uniós piac különböző szereplőire gyakorolt hatására vonatkozóan tett következtetések alapján az intézkedések fenntartása a Bizottság következtetése szerint nem ellentétes az Unió érdekével. |
| --- | --- |

(94)

Az intézkedések fenntartásának az uniós piac különböző szereplőire gyakorolt hatására vonatkozóan tett következtetések alapján az intézkedések fenntartása a Bizottság következtetése szerint nem ellentétes az Unió érdekével.

H.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (95) | Figyelemmel a fentiekre, azaz többek között az indiai gyártók hatalmas tartalékkapacitására, erős kiviteli orientáltságukra, az uniós piac küszöbén fennálló növekvő jelenlétükre és a harmadik országok piacaira irányuló kiviteli értékesítéseik áraira, amelyek a rendes értéknél alacsonyabbak és jóval az uniós gazdasági ágazat árai alatt maradtak a felülvizsgálati időszak során, továbbá tekintettel az uniós gazdasági ágazat viszonylag veszélyeztetett helyzetére, valószínűsíthető, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén az Indiából származó káros dömping újraindulna. |
| --- | --- |

(95)

Figyelemmel a fentiekre, azaz többek között az indiai gyártók hatalmas tartalékkapacitására, erős kiviteli orientáltságukra, az uniós piac küszöbén fennálló növekvő jelenlétükre és a harmadik országok piacaira irányuló kiviteli értékesítéseik áraira, amelyek a rendes értéknél alacsonyabbak és jóval az uniós gazdasági ágazat árai alatt maradtak a felülvizsgálati időszak során, továbbá tekintettel az uniós gazdasági ágazat viszonylag veszélyeztetett helyzetére, valószínűsíthető, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén az Indiából származó káros dömping újraindulna.

| (96) | Valamennyi érintett fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényezőkről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottságnak a meglévő intézkedések jelenlegi formában történő fenntartására kíván javaslatot tenni. A felek arra is kaptak lehetőséget, hogy ismertessék a nyilvánosságra hozatalt követően megtenni kívánt észrevételeiket, azonban egyik fél sem nyújtott be olyan észrevételt, amely a fenti megállapítások megváltoztatását indokolta volna. A megállapítások nyilvánosságra hozatalára vonatkozó állításokkal e rendelet megfelelő preambulumbekezdései foglalkoznak. |
| --- | --- |

(96)

Valamennyi érintett fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényezőkről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottságnak a meglévő intézkedések jelenlegi formában történő fenntartására kíván javaslatot tenni. A felek arra is kaptak lehetőséget, hogy ismertessék a nyilvánosságra hozatalt követően megtenni kívánt észrevételeiket, azonban egyik fél sem nyújtott be olyan észrevételt, amely a fenti megállapítások megváltoztatását indokolta volna. A megállapítások nyilvánosságra hozatalára vonatkozó állításokkal e rendelet megfelelő preambulumbekezdései foglalkoznak.

| (97) | A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően az 1736/2004/EK rendeletben kivetett dömpingellenes vámokat fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(97)

A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően az 1736/2004/EK rendeletben kivetett dömpingellenes vámokat fenn kell tartani.

| (98) | Mindazonáltal – és emlékeztetve arra, hogy a káros dömping megismétlődésének a veszélye megállapítást nyert – ezt az eljárást sajátos körülmények jellemzik, nevezetesen az, hogy a fennálló intézkedések már régóta hatályban vannak, és azokat egyszer már meghosszabbították, továbbá hogy az Indiából származó tényleges behozatal mennyisége – a (21)–(24) preambulumbekezdésekben foglaltak szerint – nagyon alacsony. Ezeket a tényeket megfelelően tükröznie kell a tovább kiterjesztett dömpingellenes intézkedések időtartamának is, amelynek három évnek kell lennie. A nyilvánosságra hozatalt követően a kérelmező kijelentette, hogy az intézkedéseket öt évre kellene kiterjeszteni, a rövidebb kiterjesztés melletti fenti érvelés pedig alaptalan. |
| --- | --- |

(98)

Mindazonáltal – és emlékeztetve arra, hogy a káros dömping megismétlődésének a veszélye megállapítást nyert – ezt az eljárást sajátos körülmények jellemzik, nevezetesen az, hogy a fennálló intézkedések már régóta hatályban vannak, és azokat egyszer már meghosszabbították, továbbá hogy az Indiából származó tényleges behozatal mennyisége – a (21)–(24) preambulumbekezdésekben foglaltak szerint – nagyon alacsony. Ezeket a tényeket megfelelően tükröznie kell a tovább kiterjesztett dömpingellenes intézkedések időtartamának is, amelynek három évnek kell lennie. A nyilvánosságra hozatalt követően a kérelmező kijelentette, hogy az intézkedéseket öt évre kellene kiterjeszteni, a rövidebb kiterjesztés melletti fenti érvelés pedig alaptalan.

| (99) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint az intézkedések kiterjesztése általában egy ötéves időszakra történik. A vizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat a felülvizsgálati időszak végén még mindig törékeny helyzetben volt: az eredeti vizsgálat szerint hosszú időn keresztül pénzügyi nehézségei voltak. Következésképpen a káros dömping következményeiből még nem sikerült teljesen kilábalnia. Néhány kármutató azonban azt mutatta, hogy az intézkedések elrendelése már lehetővé tette néhány tényező alapvető javulását. Ennek a bonyolult helyzetnek az elemzéséből arra lehet következtetni, hogy a káros dömping múltbeli hatásaiból való teljes és tartós kilábalásra valószínűleg a szokásos öt évnél rövidebb idő alatt fog sor kerülni. A vizsgálat alapján – figyelembe véve a teljes kár elemzését és a meglévő intézkedések melletti valószínű piaci fejleményeket – egy hároméves időszaknak elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdaságilag és pénzügyileg teljes egészében felépüljön. Ezen okok miatt nem tűnik szükségesnek az intézkedések hosszabb időtartamra való fenntartása. |
| --- | --- |

(99)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint az intézkedések kiterjesztése általában egy ötéves időszakra történik. A vizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat a felülvizsgálati időszak végén még mindig törékeny helyzetben volt: az eredeti vizsgálat szerint hosszú időn keresztül pénzügyi nehézségei voltak. Következésképpen a káros dömping következményeiből még nem sikerült teljesen kilábalnia. Néhány kármutató azonban azt mutatta, hogy az intézkedések elrendelése már lehetővé tette néhány tényező alapvető javulását. Ennek a bonyolult helyzetnek az elemzéséből arra lehet következtetni, hogy a káros dömping múltbeli hatásaiból való teljes és tartós kilábalásra valószínűleg a szokásos öt évnél rövidebb idő alatt fog sor kerülni. A vizsgálat alapján – figyelembe véve a teljes kár elemzését és a meglévő intézkedések melletti valószínű piaci fejleményeket – egy hároméves időszaknak elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdaságilag és pénzügyileg teljes egészében felépüljön. Ezen okok miatt nem tűnik szükségesnek az intézkedések hosszabb időtartamra való fenntartása.

| (100) | Így megállapítást nyert, hogy mivel a vizsgálat megállapításai nem támasztják alá teljes mértékben az intézkedések teljes ötéves időszakra szóló meghosszabbítását, az intézkedések időtartamát három évre kell korlátozni. |
| --- | --- |

(100)

Így megállapítást nyert, hogy mivel a vizsgálat megállapításai nem támasztják alá teljes mértékben az intézkedések teljes ötéves időszakra szóló meghosszabbítását, az intézkedések időtartamát három évre kell korlátozni.

| (101) | Az e rendelet 1. cikkében meghatározott egyedi dömpingellenes vámtételt az eredeti vizsgálat megállapításai alapján állapították meg. Így ez a vám a vizsgálat során az érintett vállalat tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezt a vámtételt (ellentétben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) tehát kizárólag az Indiából származó és az érintett vállalat mint külön jogi személy által előállított termékek behozatalaira kell alkalmazni. Az 1. cikkben kifejezetten nem említett bármely más vállalat – beleértve a kifejezetten említett egy vállalattal kapcsolatban álló jogi személyeket is – által előállított behozott termékekre ezek a vámtételek nem biztosíthatók; ezekre a termékekre az országos szintű vámot kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(101)

Az e rendelet 1. cikkében meghatározott egyedi dömpingellenes vámtételt az eredeti vizsgálat megállapításai alapján állapították meg. Így ez a vám a vizsgálat során az érintett vállalat tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezt a vámtételt (ellentétben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) tehát kizárólag az Indiából származó és az érintett vállalat mint külön jogi személy által előállított termékek behozatalaira kell alkalmazni. Az 1. cikkben kifejezetten nem említett bármely más vállalat – beleértve a kifejezetten említett egy vállalattal kapcsolatban álló jogi személyeket is – által előállított behozott termékekre ezek a vámtételek nem biztosíthatók; ezekre a termékekre az országos szintű vámot kell alkalmazni.

| (102) | Az említett vállalatspecifikus dömpingellenes vámtétel alkalmazására irányuló bármely kérelmet (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell haladéktalanul benyújtani, mellékelve minden fontos információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi és az kiviteli értékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával ennek megfelelően módosítják, |
| --- | --- |

(102)

Az említett vállalatspecifikus dömpingellenes vámtétel alkalmazására irányuló bármely kérelmet (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell haladéktalanul benyújtani, mellékelve minden fontos információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi és az kiviteli értékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával ennek megfelelően módosítják,

ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:

1. cikk

(1)   Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni az Indiából származó, 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 és 5607 50 19 KN-kódú, 50 000 decitexet meghaladó (5 g/m) finomsági számú, polietilénből vagy polipropilénből, valamint 50 000 decitexet meghaladó (5 g/m) finomsági számú, más szintetikus szálból, azaz nejlonból, más poliamidból vagy poliészterből készült zsinegre, kötélre és hajókötélre, fonva vagy sodorva, gumival vagy műanyaggal impregnálva, bevonva, beborítva vagy burkolva is, ami nem kötöző- vagy bálázózsineg.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott, és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékre a nettó uniós határparitáson számított, vámfizetés előtti árra alkalmazandó dömpingellenes vám mértéke a következő:

| Vállalat | Vámtétel | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Garware Wall Ropes Ltd | 53,0 % | 8755 |
| Minden egyéb vállalat | 82,0 % | 8900 |

Vállalat

Vámtétel

Kiegészítő TARIC-kód

Garware Wall Ropes Ltd

53,0 %

8755

Minden egyéb vállalat

82,0 %

8900

(3)   Eltérő meghatározás hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

E rendelet három évig marad hatályban.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 20-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL L 183., 1998.6.26., 1. o.

2

(3)  HL L 311., 2004.10.8., 1. o.

3

(4)  HL C 240., 2009.10.7., 6. o.

4

---

| 22.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 338/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 338/22

---

A TANÁCS 1243/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2010. december 20.)

a Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd. által gyártott vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság által benyújtott javaslatra,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Hatályos intézkedések

| (1) | A Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) és Ukrajnából származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: első vizsgálat) követően a 2007. április 23-i 452/2007/EK tanácsi rendelettel (2) dömpingellenes intézkedéseket rendeltek el. A rendelet 2007. április 27-én lépett hatályba. |
| --- | --- |

(1)

A Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) és Ukrajnából származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: első vizsgálat) követően a 2007. április 23-i 452/2007/EK tanácsi rendelettel (2) dömpingellenes intézkedéseket rendeltek el. A rendelet 2007. április 27-én lépett hatályba.

| (2) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy a Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd. (a továbbiakban: Since Hardware) kínai exportőr gyártó által gyártott vasalódeszkákra kivetett végleges dömpingellenes vám mértéke 0 % volt, más kínai exportőr gyártók esetében pedig 18,1-38,1 %. Egy időközi felülvizsgálatot követően ezeknek a vámtételeknek a mértéke a 452/2007/EK rendeletet módosító 2010. március 29-i 270/2010/EU tanácsi végrehajtási rendelet (3) alapján 42,3 %-ra emelkedett. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy a Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd. (a továbbiakban: Since Hardware) kínai exportőr gyártó által gyártott vasalódeszkákra kivetett végleges dömpingellenes vám mértéke 0 % volt, más kínai exportőr gyártók esetében pedig 18,1-38,1 %. Egy időközi felülvizsgálatot követően ezeknek a vámtételeknek a mértéke a 452/2007/EK rendeletet módosító 2010. március 29-i 270/2010/EU tanácsi végrehajtási rendelet (3) alapján 42,3 %-ra emelkedett.

2.   A jelenlegi eljárás megindítása

| (3) | A Bizottság 2009. október 2-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (4) (a továbbiakban: vizsgálat megindításáról szóló értesítés) a Kínából származó vasalódeszkáknak az Európai Unióba történő behozatalára vonatkozóan dömpingellenes vizsgálat megindítását jelentette be az alaprendelet 5. cikkének megfelelően, a vizsgálatot a Since Hardware-re korlátozva. A vizsgálat megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette továbbá az 1515/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdése szerinti felülvizsgálat (a továbbiakban: 1515/2001/EK rendelet szerinti felülvizsgálat) annak érdekében történő megindítását, hogy a 452/2007/EK rendelet a Mexico: a marhahúsra és rizsre kivetett végleges dömpingellenes intézkedések című, WTO fellebbezési testületi jelentés (5) (AB-2005-6) („a WTO fellebbezési testület jelentése”) fényében módosítható legyen. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2009. október 2-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (4) (a továbbiakban: vizsgálat megindításáról szóló értesítés) a Kínából származó vasalódeszkáknak az Európai Unióba történő behozatalára vonatkozóan dömpingellenes vizsgálat megindítását jelentette be az alaprendelet 5. cikkének megfelelően, a vizsgálatot a Since Hardware-re korlátozva. A vizsgálat megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette továbbá az 1515/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdése szerinti felülvizsgálat (a továbbiakban: 1515/2001/EK rendelet szerinti felülvizsgálat) annak érdekében történő megindítását, hogy a 452/2007/EK rendelet a Mexico: a marhahúsra és rizsre kivetett végleges dömpingellenes intézkedések című, WTO fellebbezési testületi jelentés (5) (AB-2005-6) („a WTO fellebbezési testület jelentése”) fényében módosítható legyen.

| (4) | A dömpingellenes vizsgálatot azt követően indították meg, hogy három közösségi gyártó, a Colombo New Scal S.p.A., a Pirola S.p.A. és a Vale Mill (Rochdale) Ltd. (a továbbiakban: panaszosok), amelyeknek a termelése a teljes közösségi vasalódeszka-gyártás jelentős részét teszi ki, 2009. augusztus 20-án panaszt nyújtott be. |
| --- | --- |

(4)

A dömpingellenes vizsgálatot azt követően indították meg, hogy három közösségi gyártó, a Colombo New Scal S.p.A., a Pirola S.p.A. és a Vale Mill (Rochdale) Ltd. (a továbbiakban: panaszosok), amelyeknek a termelése a teljes közösségi vasalódeszka-gyártás jelentős részét teszi ki, 2009. augusztus 20-án panaszt nyújtott be.

| (5) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy a Since Hardware ellen az alaprendelet 5. cikkén alapuló új dömpingellenes vizsgálatot indítottak, nem pedig – a WTO fellebbezési testület jelentése (AB-2005-6) fényében – az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot. A jelentés 305. és 306. bekezdése kimondja, hogy azt az exportőr gyártót, amelyről az eredeti vizsgálatban nem állapították meg, hogy dömpinget folytatott, ki kell zárni az ilyen vizsgálat eredményeként elrendelt végleges intézkedés hatálya alól, és az ilyen gyártó nem tehető adminisztratív, illetve a megváltozott körülményekre tekintettel végezett felülvizsgálatok tárgyává. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy a Since Hardware ellen az alaprendelet 5. cikkén alapuló új dömpingellenes vizsgálatot indítottak, nem pedig – a WTO fellebbezési testület jelentése (AB-2005-6) fényében – az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot. A jelentés 305. és 306. bekezdése kimondja, hogy azt az exportőr gyártót, amelyről az eredeti vizsgálatban nem állapították meg, hogy dömpinget folytatott, ki kell zárni az ilyen vizsgálat eredményeként elrendelt végleges intézkedés hatálya alól, és az ilyen gyártó nem tehető adminisztratív, illetve a megváltozott körülményekre tekintettel végezett felülvizsgálatok tárgyává.

| (6) | A Since Hardware beadványa szerint a Bizottság nem indíthatott volna új dömpingellenes vizsgálatot az alaprendelet 5. cikke alapján egy vállalat ellen, mert ezzel megszegi a GATT VI. cikkében és a WTO dömpingellenes megállapodásában (WTO ADA) kimondott azon alapelvet, amely szerint a dömpingellenes eljárások országok és nem egyedi vállalatok importjai ellen irányulnak. A Since Hardware különösen arra hivatkozott, hogy a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése helyett az alaprendelet 5. cikkén alapuló dömpingellenes vizsgálat megindításával megsértette az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdését és 11. cikkének (6) bekezdését. A Since Hardware arra is hivatkozott, hogy mivel az Unió jogrendjében a WTO szabályainak nincs közvetlen hatálya, a Bizottság nem dönthetett volna úgy, hogy a WTO szabályainak automatikus végrehajtása érdekében figyelmen kívül hagyja az alaprendelet fenti rendelkezéseit, anélkül, hogy a Tanács az alaprendeletet előzetesen módosította volna. |
| --- | --- |

(6)

A Since Hardware beadványa szerint a Bizottság nem indíthatott volna új dömpingellenes vizsgálatot az alaprendelet 5. cikke alapján egy vállalat ellen, mert ezzel megszegi a GATT VI. cikkében és a WTO dömpingellenes megállapodásában (WTO ADA) kimondott azon alapelvet, amely szerint a dömpingellenes eljárások országok és nem egyedi vállalatok importjai ellen irányulnak. A Since Hardware különösen arra hivatkozott, hogy a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése helyett az alaprendelet 5. cikkén alapuló dömpingellenes vizsgálat megindításával megsértette az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdését és 11. cikkének (6) bekezdését. A Since Hardware arra is hivatkozott, hogy mivel az Unió jogrendjében a WTO szabályainak nincs közvetlen hatálya, a Bizottság nem dönthetett volna úgy, hogy a WTO szabályainak automatikus végrehajtása érdekében figyelmen kívül hagyja az alaprendelet fenti rendelkezéseit, anélkül, hogy a Tanács az alaprendeletet előzetesen módosította volna.

| (7) | Ebben a tekintetben a Bizottság elismeri, hogy a dömpingellenes eljárásokat szokásosan egy országból és nem egyedi cégektől származó import ellen indítják meg. A szóban forgó eset azonban a következő különleges körülményekre való tekintettel kivételt képez a fenti szabály alól. A WTO fellebbezési testület jelentése a 216-218 bekezdéseiben előírja, hogy a WTO dömpingellenes megállapodásának 5.8 cikke a vizsgálatot végző hatóságot arra kötelezi, hogy szüntesse meg a vizsgálatot az olyan exportőr tekintetében, amelyről az eredeti vizsgálatban azt állapították meg, hogy nyeresége a de minimis küszöbértéket nem haladta meg, és a 305. bekezdésében, hogy ennek következtében az exportőrt ki kell zárni a végleges dömpingellenes intézkedések hatálya alól, továbbá az exportőr nem tehető adminisztratív és a megváltozott körülményekre tekintettel végzett felülvizsgálatok tárgyává. Való igaz, hogy a WTO szabályai közvetlen hatályának a hiánya következtében az uniós intézmények (az intézmények) által elfogadott intézkedések jogszerűsége szokásosan nem vizsgálható felül a WTO-megállapodások fényében. Ez azonban a szóban forgó egyedi esetben nem jelenti azt, hogy az intézmények kötelesek figyelmen kívül hagyni a WTO szabályait és különösen a fellebbezési testület jelentését. Az 1515/2001/EK rendelet elfogadására kifejezetten azért került sor, hogy az intézmények az alaprendelet előzetes módosítása nélkül összhangba hozhassanak egy, az alaprendelet alapján hozott intézkedést a vitarendezési testület által elfogadott jelentésben foglalt szabályozással amint az az 1515/2001/EK rendelet (4) preambulumbekezdésében említésre került. Az 1515/2001/EK rendelet az intézmények számára lehetővé teszi különösen azt, hogy az olyan exportőröket, amelyekről egy korábbi eredeti vizsgálat során azt állapították meg, hogy nem folytattak dömpinget, formálisan kizárjanak a szóban forgó vizsgálat végén elfogadott rendelet hatálya alól. Ennek érdekében az 1515/2001/EK rendelet alapján a 452/2007/EK rendelet szerint megindították a felülvizsgálatot. |
| --- | --- |

(7)

Ebben a tekintetben a Bizottság elismeri, hogy a dömpingellenes eljárásokat szokásosan egy országból és nem egyedi cégektől származó import ellen indítják meg. A szóban forgó eset azonban a következő különleges körülményekre való tekintettel kivételt képez a fenti szabály alól. A WTO fellebbezési testület jelentése a 216-218 bekezdéseiben előírja, hogy a WTO dömpingellenes megállapodásának 5.8 cikke a vizsgálatot végző hatóságot arra kötelezi, hogy szüntesse meg a vizsgálatot az olyan exportőr tekintetében, amelyről az eredeti vizsgálatban azt állapították meg, hogy nyeresége a de minimis küszöbértéket nem haladta meg, és a 305. bekezdésében, hogy ennek következtében az exportőrt ki kell zárni a végleges dömpingellenes intézkedések hatálya alól, továbbá az exportőr nem tehető adminisztratív és a megváltozott körülményekre tekintettel végzett felülvizsgálatok tárgyává. Való igaz, hogy a WTO szabályai közvetlen hatályának a hiánya következtében az uniós intézmények (az intézmények) által elfogadott intézkedések jogszerűsége szokásosan nem vizsgálható felül a WTO-megállapodások fényében. Ez azonban a szóban forgó egyedi esetben nem jelenti azt, hogy az intézmények kötelesek figyelmen kívül hagyni a WTO szabályait és különösen a fellebbezési testület jelentését. Az 1515/2001/EK rendelet elfogadására kifejezetten azért került sor, hogy az intézmények az alaprendelet előzetes módosítása nélkül összhangba hozhassanak egy, az alaprendelet alapján hozott intézkedést a vitarendezési testület által elfogadott jelentésben foglalt szabályozással amint az az 1515/2001/EK rendelet (4) preambulumbekezdésében említésre került. Az 1515/2001/EK rendelet az intézmények számára lehetővé teszi különösen azt, hogy az olyan exportőröket, amelyekről egy korábbi eredeti vizsgálat során azt állapították meg, hogy nem folytattak dömpinget, formálisan kizárjanak a szóban forgó vizsgálat végén elfogadott rendelet hatálya alól. Ennek érdekében az 1515/2001/EK rendelet alapján a 452/2007/EK rendelet szerint megindították a felülvizsgálatot.

| (8) | Ezen felül az alaprendelet egyik rendelkezése sem zárja ki új dömpingellenes vizsgálat megindításának a lehetőségét egy vállalat ellen az alaprendelet 5. cikke alapján. Az Unió jogszabályait továbbá lehetőség szerint úgy kell értelmezni, hogy azok összhangban legyenek a nemzetközi joggal, különösen akkor, ha a szóban forgó rendelkezések célja az Európai Unió által kötött nemzetközi egyezmény végrehajtása. Mivel a WTO dömpingellenes megállapodása egyrészről lehetővé teszi a WTO tagjai számára, hogy a kárt okozó dömping ellen vámokkal védekezzenek, másrészről azonban a WTO fellebbezési testülete a jelentésében úgy értelmezte a megállapodást, hogy az nem engedi meg az olyan vállalatok felülvizsgálatát, amelyekről egy eredeti vizsgálat során azt állapították meg, hogy nem folytattak dömpinget, az alaprendeletet úgy kell értelmezni, hogy az a jelenlegihez hasonló esetekben lehetővé teszi az Unió számára az 5. cikk alapján történő vizsgálat megindítását. |
| --- | --- |

(8)

Ezen felül az alaprendelet egyik rendelkezése sem zárja ki új dömpingellenes vizsgálat megindításának a lehetőségét egy vállalat ellen az alaprendelet 5. cikke alapján. Az Unió jogszabályait továbbá lehetőség szerint úgy kell értelmezni, hogy azok összhangban legyenek a nemzetközi joggal, különösen akkor, ha a szóban forgó rendelkezések célja az Európai Unió által kötött nemzetközi egyezmény végrehajtása. Mivel a WTO dömpingellenes megállapodása egyrészről lehetővé teszi a WTO tagjai számára, hogy a kárt okozó dömping ellen vámokkal védekezzenek, másrészről azonban a WTO fellebbezési testülete a jelentésében úgy értelmezte a megállapodást, hogy az nem engedi meg az olyan vállalatok felülvizsgálatát, amelyekről egy eredeti vizsgálat során azt állapították meg, hogy nem folytattak dömpinget, az alaprendeletet úgy kell értelmezni, hogy az a jelenlegihez hasonló esetekben lehetővé teszi az Unió számára az 5. cikk alapján történő vizsgálat megindítását.

| (9) | A 1241/2010/EU tanácsi végrehajtási rendelettel 2010. december 20. (6) a Since Hardware kikerült a 452/2007/EK rendelet hatálya alól. |
| --- | --- |

(9)

A 1241/2010/EU tanácsi végrehajtási rendelettel 2010. december 20. (6) a Since Hardware kikerült a 452/2007/EK rendelet hatálya alól.

| (10) | Ennélfogva, tekintettel az eset különleges körülményeire, jogszerű a Since Hardware ellen a dömpingellenes vizsgálat megindítása az alaprendelet 5. cikke alapján. |
| --- | --- |

(10)

Ennélfogva, tekintettel az eset különleges körülményeire, jogszerű a Since Hardware ellen a dömpingellenes vizsgálat megindítása az alaprendelet 5. cikke alapján.

3.   Az érintett felek

| (11) | A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a Since Hardware-t, az ismert érintett importőröket és uniós gyártókat, az érintett ország képviselőit és a potenciális analóg országok gyártóit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a Since Hardware-t, az ismert érintett importőröket és uniós gyártókat, az érintett ország képviselőit és a potenciális analóg országok gyártóit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül.

| (12) | Annak érdekében, hogy a Since Hardware saját belátása szerint piacgazdasági elbánást vagy egyéni elbánást kérhessen, a Bizottság kérelmezési formanyomtatványt küldött az exportőr gyártó részére. A Bizottság kérdőívet is küldött a Since Hardware részére. Az exportőr gyártó benyújtotta a kitöltött, piacgazdasági elbánást/egyéni elbánást kérő kérelmet, és kitöltötte a kérdőívet. |
| --- | --- |

(12)

Annak érdekében, hogy a Since Hardware saját belátása szerint piacgazdasági elbánást vagy egyéni elbánást kérhessen, a Bizottság kérelmezési formanyomtatványt küldött az exportőr gyártó részére. A Bizottság kérdőívet is küldött a Since Hardware részére. Az exportőr gyártó benyújtotta a kitöltött, piacgazdasági elbánást/egyéni elbánást kérő kérelmet, és kitöltötte a kérdőívet.

| (13) | Figyelemmel az uniós gyártók nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítés az alaprendelet 17. cikke értelmében a károkozásban való részvétel megállapítása érdekében mintavétel alkalmazásáról rendelkezett. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőkig öt uniós gyártó jelentkezett és nyújtotta be a mintavételhez szükséges információkat. |
| --- | --- |

(13)

Figyelemmel az uniós gyártók nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítés az alaprendelet 17. cikke értelmében a károkozásban való részvétel megállapítása érdekében mintavétel alkalmazásáról rendelkezett. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőkig öt uniós gyártó jelentkezett és nyújtotta be a mintavételhez szükséges információkat.

| (14) | Az első vizsgálatban a fenti öt uniós gyártó közül csak három panaszos tartozott az uniós gazdasági ágazathoz az első vizsgálat során. Tekintettel az ügy sajátosságaira, amint az az (57)-(60) preambulumbekezdésekben meg van határozva, a Bizottság úgy határozott, hogy csak e három uniós gyártó részére küld kérdőívet, a másik két uniós gyártót pedig felkérték arra, hogy nyújtsanak be minden olyan további észrevételt, amely segítheti a Bizottságot annak megállapításában, hogy a Since Hardware által gyártott termékek behozatala kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. Mindhárom panaszos uniós gyártó benyújtotta a kérdőívre adott válaszait. A másik két uniós gyártó nem nyújtott be további észrevételt az eljárással kapcsolatban. |
| --- | --- |

(14)

Az első vizsgálatban a fenti öt uniós gyártó közül csak három panaszos tartozott az uniós gazdasági ágazathoz az első vizsgálat során. Tekintettel az ügy sajátosságaira, amint az az (57)-(60) preambulumbekezdésekben meg van határozva, a Bizottság úgy határozott, hogy csak e három uniós gyártó részére küld kérdőívet, a másik két uniós gyártót pedig felkérték arra, hogy nyújtsanak be minden olyan további észrevételt, amely segítheti a Bizottságot annak megállapításában, hogy a Since Hardware által gyártott termékek behozatala kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. Mindhárom panaszos uniós gyártó benyújtotta a kérdőívre adott válaszait. A másik két uniós gyártó nem nyújtott be további észrevételt az eljárással kapcsolatban.

| (15) | A Bizottság a potenciális analóg országok valamennyi ismert gyártója, továbbá minden ismerten érintett és a Since Hardware-rel kapcsolatban nem álló importőr részére is küldött kérdőívet. Ami a kapcsolatban nem álló uniós importőröket illeti, kezdetben két vállalat működött együtt a vizsgálatban. Egyikük azonban nem volt abban a helyzetben, hogy folytassa az együttműködést. A másik importőr ugyanaz a vállalat volt, mint az egyik nem panaszos uniós gyártó, és az importőri kérdőívre nyújtott be választ. Ezen túlmenően egy kereskedelmi szövetség is együttműködött a vizsgálatban, és benyújtotta észrevételeit. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság a potenciális analóg országok valamennyi ismert gyártója, továbbá minden ismerten érintett és a Since Hardware-rel kapcsolatban nem álló importőr részére is küldött kérdőívet. Ami a kapcsolatban nem álló uniós importőröket illeti, kezdetben két vállalat működött együtt a vizsgálatban. Egyikük azonban nem volt abban a helyzetben, hogy folytassa az együttműködést. A másik importőr ugyanaz a vállalat volt, mint az egyik nem panaszos uniós gyártó, és az importőri kérdőívre nyújtott be választ. Ezen túlmenően egy kereskedelmi szövetség is együttműködött a vizsgálatban, és benyújtotta észrevételeit.

| (16) | A Bizottság megvizsgálta és ellenőrizte a piacgazdasági elbánás elbírálása, a dömping, a károkozáshoz való hozzájárulás és az uniós érdek megállapítása érdekében szükségesnek ítélt információkat. Ellenőrző látogatásra került sor a Since Hardware guangzhoui (Kína) telephelyén és az Egyesült Királyságban a Vale Mill (Rochdale) Ltd. telephelyén. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság megvizsgálta és ellenőrizte a piacgazdasági elbánás elbírálása, a dömping, a károkozáshoz való hozzájárulás és az uniós érdek megállapítása érdekében szükségesnek ítélt információkat. Ellenőrző látogatásra került sor a Since Hardware guangzhoui (Kína) telephelyén és az Egyesült Királyságban a Vale Mill (Rochdale) Ltd. telephelyén.

| (17) | A Bizottság tájékoztatta az érintett feleket arról, hogy figyelemmel a szóban forgó vizsgálat összetett jogi hátterére (lásd a fenti (3) és az azt követő preambulumbekezdéseket), ebben az esetben megfelelőbbnek találta azt, ha nem rendel el ideiglenes intézkedéseket, hanem folytatja a vizsgálatot. Ez ellen egyik fél sem emelt kifogást. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság tájékoztatta az érintett feleket arról, hogy figyelemmel a szóban forgó vizsgálat összetett jogi hátterére (lásd a fenti (3) és az azt követő preambulumbekezdéseket), ebben az esetben megfelelőbbnek találta azt, ha nem rendel el ideiglenes intézkedéseket, hanem folytatja a vizsgálatot. Ez ellen egyik fél sem emelt kifogást.

| (18) | A Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a végleges dömpingellenes vám kivetését javasolják, és a felek lehetőséget kaptak észrevételek benyújtására. A felek által benyújtott észrevételeket a Bizottság megvizsgálta, és szükség esetén ezeknek megfelelően módosította a megállapításait. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a végleges dömpingellenes vám kivetését javasolják, és a felek lehetőséget kaptak észrevételek benyújtására. A felek által benyújtott észrevételeket a Bizottság megvizsgálta, és szükség esetén ezeknek megfelelően módosította a megállapításait.

4.   Vizsgálati időszak

| (19) | A dömping és az áralákínálás vizsgálata a 2008. július 1. és 2009. június 30. közötti időszakra terjedt ki (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A Since Hardware által gyártott és a károkozáshoz történő hozzájárulás értékelése szempontjából figyelembe vehető termékek importmenynyiségeinek a vizsgálata a 2006. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig terjedő időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak). Azonban az eset sajátosságai miatt – nevezetesen, hogy ugyanezen termék és harmadik ország tekintetében néhány évvel ezelőtt már sor került egy másik eredeti vizsgálatra, és az abból a vizsgálatból származó kötelezettségek még ma is fennállnak – a Bizottság a károkozás elemzésében a korábbi vizsgálat vizsgálati időszakára is tesz utalást (a továbbiakban: első vizsgálat vizsgálati időszaka). |
| --- | --- |

(19)

A dömping és az áralákínálás vizsgálata a 2008. július 1. és 2009. június 30. közötti időszakra terjedt ki (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A Since Hardware által gyártott és a károkozáshoz történő hozzájárulás értékelése szempontjából figyelembe vehető termékek importmenynyiségeinek a vizsgálata a 2006. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig terjedő időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak). Azonban az eset sajátosságai miatt – nevezetesen, hogy ugyanezen termék és harmadik ország tekintetében néhány évvel ezelőtt már sor került egy másik eredeti vizsgálatra, és az abból a vizsgálatból származó kötelezettségek még ma is fennállnak – a Bizottság a károkozás elemzésében a korábbi vizsgálat vizsgálati időszakára is tesz utalást (a továbbiakban: első vizsgálat vizsgálati időszaka).

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

1.   Érintett termék

| (20) | Az érintett termék a jelenleg az ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 és ex 8516 90 00 KN-kód alá sorolt, a Kínából származó és a Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd. által gyártott, állványra rögzített vagy állvány nélküli vasalódeszka, aktív gőzelszívással és/vagy fűtéssel és/vagy fújó funkcióval ellátott felülettel vagy anélkül, ideértve az ujjafát és az alaptartozékokat – vagyis a lábakat, a huzatot és a vasalórácsot – is (a továbbiakban: érintett termék). |
| --- | --- |

(20)

Az érintett termék a jelenleg az ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 és ex 8516 90 00 KN-kód alá sorolt, a Kínából származó és a Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd. által gyártott, állványra rögzített vagy állvány nélküli vasalódeszka, aktív gőzelszívással és/vagy fűtéssel és/vagy fújó funkcióval ellátott felülettel vagy anélkül, ideértve az ujjafát és az alaptartozékokat – vagyis a lábakat, a huzatot és a vasalórácsot – is (a továbbiakban: érintett termék).

| (21) | A vizsgálat kimutatta, hogy különböző fajta vasalódeszkák léteznek, és hogy ezeknek az alaptartozékai főként a felépítésüktől és a méretüktől, az anyaguktól és a kiegészítőiktől függnek. Azonban az egyes különböző típusok alapvető fizikai jellemzői és felhasználási módjai megegyeznek. |
| --- | --- |

(21)

A vizsgálat kimutatta, hogy különböző fajta vasalódeszkák léteznek, és hogy ezeknek az alaptartozékai főként a felépítésüktől és a méretüktől, az anyaguktól és a kiegészítőiktől függnek. Azonban az egyes különböző típusok alapvető fizikai jellemzői és felhasználási módjai megegyeznek.

| (22) | Az exportőr gyártó azt állította, hogy a vasalódeszkák alaptartozékaira nem terjedhet ki a vizsgálat, mivel a vasalódeszkák és azok alaptartozékai (azaz a lábak, a huzatok és a vasalórácsok) nem alkotnak egységes terméket, és ezért nem képezhetik a részét egyetlen vizsgálatban vizsgált ugyanazon terméknek. Ezt az érvelést a vizsgálat nem támasztotta alá. A jelen vizsgálat az állapította meg, hogy a vasalódeszkák alaptartozékaira ki kell, hogy terjedjen a vizsgálat, mivel a lábak, a huzatok és a vasalórácsok határozzák meg a késztermék jellemzőit, és ezeknek semmilyen más végfelhasználása nem képzelhető el, mint az, hogy a végtermékbe (azaz a vasalódeszkába) beépítésre kerüljenek, vagyis ezek külön-külön nem önálló termékek. Ez összhangban áll számos más vizsgálat megállapításaival, amelyekben a késztermékeket és azok alapvető alkotórészeit egyetlen terméknek tekintették. Ebből következően – az első vizsgálathoz hasonlóan – a Bizottság valamennyi létező típusú vasalódeszkát és azok alaptartozékait egyetlen terméknek tekintette a vizsgálat szempontjából. |
| --- | --- |

(22)

Az exportőr gyártó azt állította, hogy a vasalódeszkák alaptartozékaira nem terjedhet ki a vizsgálat, mivel a vasalódeszkák és azok alaptartozékai (azaz a lábak, a huzatok és a vasalórácsok) nem alkotnak egységes terméket, és ezért nem képezhetik a részét egyetlen vizsgálatban vizsgált ugyanazon terméknek. Ezt az érvelést a vizsgálat nem támasztotta alá. A jelen vizsgálat az állapította meg, hogy a vasalódeszkák alaptartozékaira ki kell, hogy terjedjen a vizsgálat, mivel a lábak, a huzatok és a vasalórácsok határozzák meg a késztermék jellemzőit, és ezeknek semmilyen más végfelhasználása nem képzelhető el, mint az, hogy a végtermékbe (azaz a vasalódeszkába) beépítésre kerüljenek, vagyis ezek külön-külön nem önálló termékek. Ez összhangban áll számos más vizsgálat megállapításaival, amelyekben a késztermékeket és azok alapvető alkotórészeit egyetlen terméknek tekintették. Ebből következően – az első vizsgálathoz hasonlóan – a Bizottság valamennyi létező típusú vasalódeszkát és azok alaptartozékait egyetlen terméknek tekintette a vizsgálat szempontjából.

2.   Hasonló termék

| (23) | A Bizottság nem talált különbséget az érintett termék és a panaszosok és más együttműködő uniós gyártók által gyártott és az uniós piacon – amely végső soron analóg országként is szolgált – értékesített vasalódeszkák és azok alaptartozékai között. Ezeknek a termékeknek megegyeznek a fizikai jellemzői és felhasználásuk, és egymással felcserélhetők. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság nem talált különbséget az érintett termék és a panaszosok és más együttműködő uniós gyártók által gyártott és az uniós piacon – amely végső soron analóg országként is szolgált – értékesített vasalódeszkák és azok alaptartozékai között. Ezeknek a termékeknek megegyeznek a fizikai jellemzői és felhasználásuk, és egymással felcserélhetők.

| (24) | Következésképpen az Unióban gyártott és értékesített vasalódeszkák és azok alaptartozékai az érintett termékhez hasonló terméknek tekinthetők az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében. |
| --- | --- |

(24)

Következésképpen az Unióban gyártott és értékesített vasalódeszkák és azok alaptartozékai az érintett termékhez hasonló terméknek tekinthetők az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében.

C.   DÖMPING

1.   Piacgazdasági elbánás

| (25) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Kínából származó importra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (1)–(6) bekezdése szerint állapítják meg azon gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik a 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat, azaz amennyiben bebizonyosodik, hogy a hasonló termék gyártása és értékesítése tekintetében piacgazdasági feltételek érvényesülnek. Ezeket a kritériumokat röviden, a tájékozódás megkönnyítése érdekében, az alábbiakban foglaljuk össze:






  — | a vállalkozás döntéseit piaci jelzések alapján hozzák meg, jelentős állami beavatkozás nélkül, továbbá a főbb ráfordítások költségei alapvetően a piaci értékeket tükrözik; |
| --- | --- | --- |

(25)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Kínából származó importra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (1)–(6) bekezdése szerint állapítják meg azon gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik a 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat, azaz amennyiben bebizonyosodik, hogy a hasonló termék gyártása és értékesítése tekintetében piacgazdasági feltételek érvényesülnek. Ezeket a kritériumokat röviden, a tájékozódás megkönnyítése érdekében, az alábbiakban foglaljuk össze:

—

a vállalkozás döntéseit piaci jelzések alapján hozzák meg, jelentős állami beavatkozás nélkül, továbbá a főbb ráfordítások költségei alapvetően a piaci értékeket tükrözik;

| — | a vállalkozás átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak (IAS) megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak; |
| --- | --- |

—

a vállalkozás átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak (IAS) megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak;

| — | a vállalkozás termelési költségeit és pénzügyi helyzetét nem érintik a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások; |
| --- | --- |

—

a vállalkozás termelési költségeit és pénzügyi helyzetét nem érintik a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások;

| — | a csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak; |
| --- | --- |

—

a csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak;

| — | a valutaváltásokat piaci árfolyamon végzik. |
| --- | --- |

—

a valutaváltásokat piaci árfolyamon végzik.

| (26) | A Since Hardware piacgazdasági elbánást kért az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően, és felkérést kapott arra, hogy töltse ki a piacgazdasági elbánást kérelmező nyomtatványt. |
| --- | --- |

(26)

A Since Hardware piacgazdasági elbánást kért az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően, és felkérést kapott arra, hogy töltse ki a piacgazdasági elbánást kérelmező nyomtatványt.

| (27) | A vizsgálat arra a megállapításra jutott, hogy a Since Hardware nem teljesíti a piacgazdasági elbánáshoz szükséges, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában említett kritériumot (1. kritérium), amely a főbb ráfordításokra vonatkozik. A vizsgálat megállapította továbbá, hogy a Since Hardware nem teljesíti a piacgazdasági elbánáshoz szükséges, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának második francia bekezdésében említett kritériumot sem (2. kritérium). A piacgazdasági elbánással kapcsolatos főbb megállapítások az alábbiak. |
| --- | --- |

(27)

A vizsgálat arra a megállapításra jutott, hogy a Since Hardware nem teljesíti a piacgazdasági elbánáshoz szükséges, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában említett kritériumot (1. kritérium), amely a főbb ráfordításokra vonatkozik. A vizsgálat megállapította továbbá, hogy a Since Hardware nem teljesíti a piacgazdasági elbánáshoz szükséges, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának második francia bekezdésében említett kritériumot sem (2. kritérium). A piacgazdasági elbánással kapcsolatos főbb megállapítások az alábbiak.

| (28) | Ami az 1. kritériumot illeti, nevezetesen azt, hogy a vállalkozás döntéseit piaci jelzések alapján hozzák meg, jelentős állami beavatkozás nélkül, továbbá a költségek a piaci értékeket tükrözik, meg kell állapítani, hogy a Since Hardware állítása szerint a belső kínai piacról kezdte beszerezni a fő nyersanyagait (acéltermékek) az első vizsgálat vizsgálati időszakában folytatott gyakorlatától eltérően, amikor a Since Hardware ezeket a nyersanyagokat még importálta. Így meg kellett vizsgálni, hogy a fő nyersanyagok kínai belső piaca tekinthető-e olyannak, amely a piaci értékeket tükrözi. |
| --- | --- |

(28)

Ami az 1. kritériumot illeti, nevezetesen azt, hogy a vállalkozás döntéseit piaci jelzések alapján hozzák meg, jelentős állami beavatkozás nélkül, továbbá a költségek a piaci értékeket tükrözik, meg kell állapítani, hogy a Since Hardware állítása szerint a belső kínai piacról kezdte beszerezni a fő nyersanyagait (acéltermékek) az első vizsgálat vizsgálati időszakában folytatott gyakorlatától eltérően, amikor a Since Hardware ezeket a nyersanyagokat még importálta. Így meg kellett vizsgálni, hogy a fő nyersanyagok kínai belső piaca tekinthető-e olyannak, amely a piaci értékeket tükrözi.

| (29) | A Bizottság megállapította, hogy az első vizsgálat vizsgálati időszakát követően, azaz 2005. után, az állam számos acéltermékre exportkorlátozást rendelt el, ideértve a vasalódeszkák gyártásának fő nyersanyagait is, azaz az acéllemezt, az acélcsövet és az acélhuzalt. Meg kell jegyezni, hogy ezeknek a nyersanyagoknak a költsége az érintett termék összes nyersanyagköltségének jelentős részét képezi. Az exportadók kivetése csökkentette az exportra irányuló ösztönzést, és ezáltal növekedett a belföldi piacon rendelkezésre álló mennyiség, ami viszont alacsonyabb árakat eredményezett. Azonban 2009 júniusában (a vizsgálati időszak végén) a kínai politika láthatólag ismét változott az acélágazat tekintetében: eltörölték az exportadót, és bevezettek egy új hozzáadottérték-adó engedményt az acéltermékekre, ami kedvezőbb környezetet teremt az export számára. Az új, immár nem exportellenes politika bevezetésével egyidejűleg a világ más piacain is csökkentek az acélárak, és a kínai belföldi árakat összhangba hozták a nemzetközi acélárakkal, így ebben a helyzetben már nem áll fenn az áremelkedés veszélye a belföldi piacon. Ezekre az ismételt változásokra az acélexportadó és a héa rendszerében láthatóan azért került sor, hogy szabályozzák a kínai belföldi acélpiacot és az árakat. Így az állam továbbra is fontos befolyást gyakorolt a belföldi acélpiacra, ennélfogva a kínai acélárak ezen adott nyersanyag tekintetében nem követik szabadon a világpiaci tendenciákat. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság megállapította, hogy az első vizsgálat vizsgálati időszakát követően, azaz 2005. után, az állam számos acéltermékre exportkorlátozást rendelt el, ideértve a vasalódeszkák gyártásának fő nyersanyagait is, azaz az acéllemezt, az acélcsövet és az acélhuzalt. Meg kell jegyezni, hogy ezeknek a nyersanyagoknak a költsége az érintett termék összes nyersanyagköltségének jelentős részét képezi. Az exportadók kivetése csökkentette az exportra irányuló ösztönzést, és ezáltal növekedett a belföldi piacon rendelkezésre álló mennyiség, ami viszont alacsonyabb árakat eredményezett. Azonban 2009 júniusában (a vizsgálati időszak végén) a kínai politika láthatólag ismét változott az acélágazat tekintetében: eltörölték az exportadót, és bevezettek egy új hozzáadottérték-adó engedményt az acéltermékekre, ami kedvezőbb környezetet teremt az export számára. Az új, immár nem exportellenes politika bevezetésével egyidejűleg a világ más piacain is csökkentek az acélárak, és a kínai belföldi árakat összhangba hozták a nemzetközi acélárakkal, így ebben a helyzetben már nem áll fenn az áremelkedés veszélye a belföldi piacon. Ezekre az ismételt változásokra az acélexportadó és a héa rendszerében láthatóan azért került sor, hogy szabályozzák a kínai belföldi acélpiacot és az árakat. Így az állam továbbra is fontos befolyást gyakorolt a belföldi acélpiacra, ennélfogva a kínai acélárak ezen adott nyersanyag tekintetében nem követik szabadon a világpiaci tendenciákat.

| (30) | Sőt, sok tanulmány és jelentés, valamint számos acéltermelő nyilvánosan elérhető kimutatásai (7) megerősítik, hogy a kínai állam aktívan támogatja a kínai acélipar fejlesztését. |
| --- | --- |

(30)

Sőt, sok tanulmány és jelentés, valamint számos acéltermelő nyilvánosan elérhető kimutatásai (7) megerősítik, hogy a kínai állam aktívan támogatja a kínai acélipar fejlesztését.

| (31) | Ennek következtében a vizsgálati időszak első felében Kínában a belföldi acélárak jóval a más, jelentős világpiacok – nevezetesen az észak-amerikai és az észak-európai piacok – az árai alatt voltak (8), és ezeket az árkülönbségeket az acéltermelés semmilyen versenyelőnyével sem lehet megmagyarázni. A vizsgálati időszak második felében az acél világpiaci ára jelentősen csökkent Európában és Észak-Amerikában, míg a kínai belföldi árak csak sokkal kisebb mértékben csökkentek. Így a kínai és a nemzetközi acélárak közötti árkülönbség gyakorlatilag eltűnt a vizsgálati időszak végére. A kínai kormány által a kínai acélpiac szabályozására elfogadott intézkedések azonban valójában olyan helyzetet eredményeztek, ahol a nyersanyagárakat továbbra is az állami beavatkozás határozza meg, amely közvetlen hatást gyakorol a vállalatok nyersanyag-beszerzési döntéseire. |
| --- | --- |

(31)

Ennek következtében a vizsgálati időszak első felében Kínában a belföldi acélárak jóval a más, jelentős világpiacok – nevezetesen az észak-amerikai és az észak-európai piacok – az árai alatt voltak (8), és ezeket az árkülönbségeket az acéltermelés semmilyen versenyelőnyével sem lehet megmagyarázni. A vizsgálati időszak második felében az acél világpiaci ára jelentősen csökkent Európában és Észak-Amerikában, míg a kínai belföldi árak csak sokkal kisebb mértékben csökkentek. Így a kínai és a nemzetközi acélárak közötti árkülönbség gyakorlatilag eltűnt a vizsgálati időszak végére. A kínai kormány által a kínai acélpiac szabályozására elfogadott intézkedések azonban valójában olyan helyzetet eredményeztek, ahol a nyersanyagárakat továbbra is az állami beavatkozás határozza meg, amely közvetlen hatást gyakorol a vállalatok nyersanyag-beszerzési döntéseire.

| (32) | Mivel a Since Hardware a vizsgálati időszak során a nyersanyagait a kínai belföldi piacon szerezte be, a vizsgálati időszak során az ilyen mesterségesen alacsony és torzított acélárak révén előnyhöz jutott. |
| --- | --- |

(32)

Mivel a Since Hardware a vizsgálati időszak során a nyersanyagait a kínai belföldi piacon szerezte be, a vizsgálati időszak során az ilyen mesterségesen alacsony és torzított acélárak révén előnyhöz jutott.

| (33) | Így a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Since Hardware főbb ráfordításai alapvetően nem a piaci értékeket tükrözik. Következésképpen megállapítást nyert, hogy a Since Hardware nem igazolta azt, hogy teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt 1. kritériumot, és így számára nem nyújtható piacgazdasági elbánás. |
| --- | --- |

(33)

Így a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Since Hardware főbb ráfordításai alapvetően nem a piaci értékeket tükrözik. Következésképpen megállapítást nyert, hogy a Since Hardware nem igazolta azt, hogy teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt 1. kritériumot, és így számára nem nyújtható piacgazdasági elbánás.

| (34) | A vállalat továbbá azt sem tudta igazolni, hogy átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak (IAS) megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak, mivel a könyvelése és különösen a tőkeellenőrző jelentés hallgatott egy olyan fontos tranzakcióról, amelyre a vizsgálati időszak alatt került sor. Sőt a könyvvizsgálók sem tettek észrevételt erre a fontos tranzakcióra vonatkozóan. Ezen túlmenően egy olyan jelentős összegre vonatkozó könyvelési bejegyzést találtak, amely az IAS 1 szerint nem felel meg a kimutatások tárgyilagos ismertetésére vonatkozó alapelvnek. A könyvvizsgáló erre nézve sem tett észrevételt. Így megállapítást nyert, hogy a vállalat nem igazolta azt, hogy teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt 2. kritériumot. |
| --- | --- |

(34)

A vállalat továbbá azt sem tudta igazolni, hogy átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak (IAS) megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak, mivel a könyvelése és különösen a tőkeellenőrző jelentés hallgatott egy olyan fontos tranzakcióról, amelyre a vizsgálati időszak alatt került sor. Sőt a könyvvizsgálók sem tettek észrevételt erre a fontos tranzakcióra vonatkozóan. Ezen túlmenően egy olyan jelentős összegre vonatkozó könyvelési bejegyzést találtak, amely az IAS 1 szerint nem felel meg a kimutatások tárgyilagos ismertetésére vonatkozó alapelvnek. A könyvvizsgáló erre nézve sem tett észrevételt. Így megállapítást nyert, hogy a vállalat nem igazolta azt, hogy teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt 2. kritériumot.

| (35) | A Since Hardware, az érintett ország hatóságai és az uniós gazdasági ágazat lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket tegyenek a fenti megállapításokra. A Since Hardware-től és az uniós gazdasági ágazattól érkeztek észrevételek. |
| --- | --- |

(35)

A Since Hardware, az érintett ország hatóságai és az uniós gazdasági ágazat lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket tegyenek a fenti megállapításokra. A Since Hardware-től és az uniós gazdasági ágazattól érkeztek észrevételek.

| (36) | A Since Hardware három fő észrevételt tett a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokra. Elsőként arra hivatkozott, hogy a piacgazdasági elbánással kapcsolatos döntés azt követően született, hogy a Bizottság bekérte és megkapta a vállalat belföldi értékesítéseire és költségeire vonatkozó adatokat, ami sérti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontját. Másodsorban a Since Hardware – bár nem vitatta, hogy az acélár mint olyan változott – azt állította, hogy a kínai nyersanyagárak még így is összhangban álltak más országok áraival, és a Since Hardware által a kínai piacon fizetett acélár a világ számos, piacgazdasággal bíró országának acélpiacán fizetendő áraknál magasabb volt. Ebben az összefüggésben a vállalat azt is megkérdőjelezte, hogy az észak-európai és észak-amerikai acélpiaci árak relevánsak-e az összehasonlítás alapjaként. A Since Hardware szerint más nemzetközi piacok árai, például a török vagy ukrán exportárak is rendelkezésre állnak, és ezek alacsonyabbak, mint a kínai belföldi árak. Harmadrészt a Since Hardware azzal érvelt, hogy nem tagadható meg a piacgazdasági elbánás olyan vállalat esetében, amely egy adott iparágban (vasalódeszkák) tevékenykedik, olyan tényezők alapján, amelyek kizárólag egy másik iparágra (acélipar) vonatkoznak, és, hogy a Bizottság nem egyenlítheti ki a beszerzési piacon fennálló támogatásokat azzal, hogy elutasít egy piacgazdasági elbánásra vonatkozó kérelmet az értékesítési piacon. Ezen túlmenően a Since Hardware arra hivatkozott, hogy indokolatlan terhet róna egy vasalódeszkákat gyártó kis vállalatra annak bebizonyítása, hogy a kínai acélipar nem részesül állami támogatásban. |
| --- | --- |

(36)

A Since Hardware három fő észrevételt tett a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokra. Elsőként arra hivatkozott, hogy a piacgazdasági elbánással kapcsolatos döntés azt követően született, hogy a Bizottság bekérte és megkapta a vállalat belföldi értékesítéseire és költségeire vonatkozó adatokat, ami sérti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontját. Másodsorban a Since Hardware – bár nem vitatta, hogy az acélár mint olyan változott – azt állította, hogy a kínai nyersanyagárak még így is összhangban álltak más országok áraival, és a Since Hardware által a kínai piacon fizetett acélár a világ számos, piacgazdasággal bíró országának acélpiacán fizetendő áraknál magasabb volt. Ebben az összefüggésben a vállalat azt is megkérdőjelezte, hogy az észak-európai és észak-amerikai acélpiaci árak relevánsak-e az összehasonlítás alapjaként. A Since Hardware szerint más nemzetközi piacok árai, például a török vagy ukrán exportárak is rendelkezésre állnak, és ezek alacsonyabbak, mint a kínai belföldi árak. Harmadrészt a Since Hardware azzal érvelt, hogy nem tagadható meg a piacgazdasági elbánás olyan vállalat esetében, amely egy adott iparágban (vasalódeszkák) tevékenykedik, olyan tényezők alapján, amelyek kizárólag egy másik iparágra (acélipar) vonatkoznak, és, hogy a Bizottság nem egyenlítheti ki a beszerzési piacon fennálló támogatásokat azzal, hogy elutasít egy piacgazdasági elbánásra vonatkozó kérelmet az értékesítési piacon. Ezen túlmenően a Since Hardware arra hivatkozott, hogy indokolatlan terhet róna egy vasalódeszkákat gyártó kis vállalatra annak bebizonyítása, hogy a kínai acélipar nem részesül állami támogatásban.

| (37) | A Since Hardware első érve tekintetében meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja szerint meg kell állapítani, hogy a Since Hardware megfelel-e az öt releváns kritériumnak, és ez a megállapítás a vizsgálat egésze során érvényben marad. Mivel ez a vizsgálat egyetlen exportőr gyártóra korlátozott, a Bizottság a piacgazdasági elbánásra vonatkozó kérelmet és a dömpingellenes kérdőívre adott válaszokat egyszerre bírálta el, ugyanazon helyszíni vizsgálat keretében. A Bizottság a piacgazdasági elbánásra vonatkozó kérelmet kizárólag annak tartalma alapján vizsgálta, figyelmen kívül hagyva, hogy annak milyen hatásai lehetnének a dömpingkülönbözet kiszámítására. Valójában a Since Hardware-re vonatkozó részletes dömpingszámítások nem is készülhettek volna a piacgazdasági elbánásra vonatkozó döntés előtt, mivel hiányoztak a megfelelő piacgazdasági országból származó adatok. Így az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontját nem sértették meg. |
| --- | --- |

(37)

A Since Hardware első érve tekintetében meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja szerint meg kell állapítani, hogy a Since Hardware megfelel-e az öt releváns kritériumnak, és ez a megállapítás a vizsgálat egésze során érvényben marad. Mivel ez a vizsgálat egyetlen exportőr gyártóra korlátozott, a Bizottság a piacgazdasági elbánásra vonatkozó kérelmet és a dömpingellenes kérdőívre adott válaszokat egyszerre bírálta el, ugyanazon helyszíni vizsgálat keretében. A Bizottság a piacgazdasági elbánásra vonatkozó kérelmet kizárólag annak tartalma alapján vizsgálta, figyelmen kívül hagyva, hogy annak milyen hatásai lehetnének a dömpingkülönbözet kiszámítására. Valójában a Since Hardware-re vonatkozó részletes dömpingszámítások nem is készülhettek volna a piacgazdasági elbánásra vonatkozó döntés előtt, mivel hiányoztak a megfelelő piacgazdasági országból származó adatok. Így az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontját nem sértették meg.

| (38) | A Since Hardware második állításával kapcsolatban a vizsgálat megállapította, hogy bár az árkülönbözet a vizsgálati időszak második felében csökkent, és a vizsgálati időszak végére gyakorlatilag megszűnt, a Bizottság fenntartja, hogy a kínai áraknak a nemzetközi árakhoz történő ilyen hozzáigazítása is állami beavatkozás eredménye volt. Valójában 2009-ben, amikor a nemzetközi acélpiaci árak a pénzügyi és gazdasági válság következtében zuhantak, az állam eltörölte a korábban kiszabott exportadókat, és így megengedte, hogy a belföldi árak igazodjanak a nemzetközi árakhoz, anélkül, hogy előidézte volna ezen fontos nyersanyagok jelentős áremelkedésének a veszélyét a belföldi piacon. Ez arra mutat, hogy az érintett termék gyártásához szükséges nyersanyagok piacán továbbra is állami beavatkozás érvényesült a vizsgált időszak második felében is. |
| --- | --- |

(38)

A Since Hardware második állításával kapcsolatban a vizsgálat megállapította, hogy bár az árkülönbözet a vizsgálati időszak második felében csökkent, és a vizsgálati időszak végére gyakorlatilag megszűnt, a Bizottság fenntartja, hogy a kínai áraknak a nemzetközi árakhoz történő ilyen hozzáigazítása is állami beavatkozás eredménye volt. Valójában 2009-ben, amikor a nemzetközi acélpiaci árak a pénzügyi és gazdasági válság következtében zuhantak, az állam eltörölte a korábban kiszabott exportadókat, és így megengedte, hogy a belföldi árak igazodjanak a nemzetközi árakhoz, anélkül, hogy előidézte volna ezen fontos nyersanyagok jelentős áremelkedésének a veszélyét a belföldi piacon. Ez arra mutat, hogy az érintett termék gyártásához szükséges nyersanyagok piacán továbbra is állami beavatkozás érvényesült a vizsgált időszak második felében is.

| (39) | A Bizottság megállapítja, hogy a Since Hardware által benyújtott további árinformáció alátámasztotta azt a megállapítást, hogy a vasalódeszkák gyártásához használt fő nyersanyagok a vizsgálati időszak első felében átlagosan jelentősen olcsóbbak voltak a kínai belföldi piacon, mint más hasonló méretű nemzetközi piacokon. Összehasonlították a kínai belföldi acélárakat és más olyan piacok belföldi árait, amelyek volumenükben összevethetők a kínai piaccal (EU, USA és Kanada), mivel magas az acélfogyasztásuk és sok aktív gyártó működik. A Since Hardware által javasolt más piacok, mint amilyen például Törökország és Ukrajna (a belföldi és az exportpiacok) nem tekinthetőek reprezentatívnak az adott nyersanyag termelőinek mérete és/vagy száma tekintetében, és így nem hasonlíthatók össze a kínai belföldi piaccal. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság megállapítja, hogy a Since Hardware által benyújtott további árinformáció alátámasztotta azt a megállapítást, hogy a vasalódeszkák gyártásához használt fő nyersanyagok a vizsgálati időszak első felében átlagosan jelentősen olcsóbbak voltak a kínai belföldi piacon, mint más hasonló méretű nemzetközi piacokon. Összehasonlították a kínai belföldi acélárakat és más olyan piacok belföldi árait, amelyek volumenükben összevethetők a kínai piaccal (EU, USA és Kanada), mivel magas az acélfogyasztásuk és sok aktív gyártó működik. A Since Hardware által javasolt más piacok, mint amilyen például Törökország és Ukrajna (a belföldi és az exportpiacok) nem tekinthetőek reprezentatívnak az adott nyersanyag termelőinek mérete és/vagy száma tekintetében, és így nem hasonlíthatók össze a kínai belföldi piaccal.

| (40) | A Bizottság arra is emlékeztetett, hogy az alaprendelet arra a vállalatra helyezi a bizonyítás terhét a megfelelő kritériumok teljesítése tekintetében, amelyik a piacgazdasági elbánást kéri. Mivel a Bizottság számos olyan elemet azonosított, amelyek arra utalnak, hogy a főbb ráfordítások költsége nem tükrözi a piaci értéket, a vállalatnak kell olyan elemekre hivatkoznia, amelyek ezt megcáfolják. |
| --- | --- |

(40)

A Bizottság arra is emlékeztetett, hogy az alaprendelet arra a vállalatra helyezi a bizonyítás terhét a megfelelő kritériumok teljesítése tekintetében, amelyik a piacgazdasági elbánást kéri. Mivel a Bizottság számos olyan elemet azonosított, amelyek arra utalnak, hogy a főbb ráfordítások költsége nem tükrözi a piaci értéket, a vállalatnak kell olyan elemekre hivatkoznia, amelyek ezt megcáfolják.

| (41) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja kifejezetten rendelkezik továbbá annak megvizsgálása lehetőségről, hogy a vállalatok döntései, többek között a ráfordítások tekintetében, a keresletet és a kínálatot tükröző piaci jelzésekre adott, és jelentős állami befolyástól mentes válaszként születnek-e, és hogy a főbb ráfordítások költségei alapvetően a piaci értékeket tükrözik-e. Következésképpen ha egy vállalat a fentiek szerint nem teljesíti ezeket a feltételeket, akkor a piacgazdasági elbánás elutasítható. Meg kell jegyezni azt is, hogy a Since Hardware az első vizsgálat idején importálta a nyersanyagait, de később átállt a kínai beszerzésre a kínai piac alacsonyabb árainak következtében. |
| --- | --- |

(41)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja kifejezetten rendelkezik továbbá annak megvizsgálása lehetőségről, hogy a vállalatok döntései, többek között a ráfordítások tekintetében, a keresletet és a kínálatot tükröző piaci jelzésekre adott, és jelentős állami befolyástól mentes válaszként születnek-e, és hogy a főbb ráfordítások költségei alapvetően a piaci értékeket tükrözik-e. Következésképpen ha egy vállalat a fentiek szerint nem teljesíti ezeket a feltételeket, akkor a piacgazdasági elbánás elutasítható. Meg kell jegyezni azt is, hogy a Since Hardware az első vizsgálat idején importálta a nyersanyagait, de később átállt a kínai beszerzésre a kínai piac alacsonyabb árainak következtében.

| (42) | A könyveléssel kapcsolatban jelzett kérdések tekintetében a Since Hardware azt állította, hogy azok nem kapcsolódnak a Since Hardware könyveléséhez, és semmi esetre sem jelentik azt, hogy a vállalat nem felelt meg teljes mértékben a nemzetközi számviteli szabályoknak. A Since Hardware arra is hivatkozott, hogy a jelzett számviteli hiba lényegtelen volt. |
| --- | --- |

(42)

A könyveléssel kapcsolatban jelzett kérdések tekintetében a Since Hardware azt állította, hogy azok nem kapcsolódnak a Since Hardware könyveléséhez, és semmi esetre sem jelentik azt, hogy a vállalat nem felelt meg teljes mértékben a nemzetközi számviteli szabályoknak. A Since Hardware arra is hivatkozott, hogy a jelzett számviteli hiba lényegtelen volt.

| (43) | Az a tény, hogy a kínai vállalatok a belföldi joguk alapján nem feltétlenül kell, hogy megfeleljenek bizonyos számviteli szabályoknak, nem releváns abból a szempontból, hogy a könyvelésük értékelhető-e e szabályok fényében a piacgazdasági elbánás megállapítása érdekében. A pénzügyi kimutatások tárgyilagos ismertetése alapvető nemzetközi számviteli szabály, és a vállalat kötelessége annak bizonyítása, hogy e szabályok bármely megszegése nem jár-e az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának a sérelmével. Erre nem került sor sem a kérdéses tranzakció, sem pedig a téves könyvelés tekintetében. Mindenesetre ez utóbbi nem tekinthető lényegtelennek, mivel a vizsgálati időszakban az Európai Unióba irányuló összes export jelentős százalékát képviseli. |
| --- | --- |

(43)

Az a tény, hogy a kínai vállalatok a belföldi joguk alapján nem feltétlenül kell, hogy megfeleljenek bizonyos számviteli szabályoknak, nem releváns abból a szempontból, hogy a könyvelésük értékelhető-e e szabályok fényében a piacgazdasági elbánás megállapítása érdekében. A pénzügyi kimutatások tárgyilagos ismertetése alapvető nemzetközi számviteli szabály, és a vállalat kötelessége annak bizonyítása, hogy e szabályok bármely megszegése nem jár-e az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának a sérelmével. Erre nem került sor sem a kérdéses tranzakció, sem pedig a téves könyvelés tekintetében. Mindenesetre ez utóbbi nem tekinthető lényegtelennek, mivel a vizsgálati időszakban az Európai Unióba irányuló összes export jelentős százalékát képviseli.

| (44) | Tehát a Since Hardware által felhozott egyik érv sem volt eredményezhette a megállapítások eltérő értékelését. A fentiek alapján a megerősítést nyertek a megállapítások és az a következtetés, hogy nem biztosítható piacgazdasági elbánás a Since Hardware részére. Így véglegesen kijelenthető, hogy a Since Hardware részére nem biztosítható piacgazdasági elbánás. |
| --- | --- |

(44)

Tehát a Since Hardware által felhozott egyik érv sem volt eredményezhette a megállapítások eltérő értékelését. A fentiek alapján a megerősítést nyertek a megállapítások és az a következtetés, hogy nem biztosítható piacgazdasági elbánás a Since Hardware részére. Így véglegesen kijelenthető, hogy a Since Hardware részére nem biztosítható piacgazdasági elbánás.

2.   Egyéni elbánás

| (45) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint adott esetben országos vámot kell megállapítani az adott cikk hatálya alá tartozó országok esetében, kivéve ha az említett vállalatok igazolni tudják, hogy teljesítik az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében az egyéni elbánás feltételeként meghatározott valamennyi kritériumot. Ezeket a kritériumokat röviden, a tájékozódás megkönnyítése érdekében, az alábbiakban foglaljuk össze:






  — | teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalkozás vagy vegyes vállalat esetén az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget; |
| --- | --- | --- |

(45)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint adott esetben országos vámot kell megállapítani az adott cikk hatálya alá tartozó országok esetében, kivéve ha az említett vállalatok igazolni tudják, hogy teljesítik az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében az egyéni elbánás feltételeként meghatározott valamennyi kritériumot. Ezeket a kritériumokat röviden, a tájékozódás megkönnyítése érdekében, az alábbiakban foglaljuk össze:

—

teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalkozás vagy vegyes vállalat esetén az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget;

| — | az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg; |
| --- | --- |

—

az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg;

| — | a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azok az állami tisztviselők, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben vannak, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól; |
| --- | --- |

—

a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azok az állami tisztviselők, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben vannak, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól;

| — | az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik; és |
| --- | --- |

—

az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik; és

| — | az állami beavatkozás nem olyan mértékű, hogy lehetővé tenné az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg. |
| --- | --- |

—

az állami beavatkozás nem olyan mértékű, hogy lehetővé tenné az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg.

| (46) | A Since Hardware a piacgazdasági elbánás kérelmezéséhez hasonlóan egyéni elbánást is kért arra az esetre, ha nem kapná meg a piacgazdasági elbánást. |
| --- | --- |

(46)

A Since Hardware a piacgazdasági elbánás kérelmezéséhez hasonlóan egyéni elbánást is kért arra az esetre, ha nem kapná meg a piacgazdasági elbánást.

| (47) | A vizsgálat alapján a Since Hardware megfelelt valamennyi fenti kritériumnak és megállapítható, hogy egyéni elbánást kell biztosítani a Since Hardware részére. |
| --- | --- |

(47)

A vizsgálat alapján a Since Hardware megfelelt valamennyi fenti kritériumnak és megállapítható, hogy egyéni elbánást kell biztosítani a Since Hardware részére.

3.   Rendes érték

| (48) | Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint a nem piacgazdasággal rendelkező országokból származó import esetén – amennyiben piacgazdasági elbánás nem biztosítható – az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjában meghatározott országok tekintetében a rendes értéket egy piacgazdasággal rendelkező harmadik ország (analóg ország) ára vagy számtanilag képzett értéke alapján kell megállapítani. |
| --- | --- |

(48)

Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint a nem piacgazdasággal rendelkező országokból származó import esetén – amennyiben piacgazdasági elbánás nem biztosítható – az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjában meghatározott országok tekintetében a rendes értéket egy piacgazdasággal rendelkező harmadik ország (analóg ország) ára vagy számtanilag képzett értéke alapján kell megállapítani.

| (49) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte azt a szándékát, hogy az Amerikai Egyesült Államokat (USA) használná megfelelő analóg országként a Kínára vonatkozó rendes érték megállapítása céljából, azonban USA-beli gyártó nem működött együtt a vizsgálatban. Ezt követően török és ukrán vállalatokat is megkerestek, de ezek sem vállalták az együttműködést. |
| --- | --- |

(49)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte azt a szándékát, hogy az Amerikai Egyesült Államokat (USA) használná megfelelő analóg országként a Kínára vonatkozó rendes érték megállapítása céljából, azonban USA-beli gyártó nem működött együtt a vizsgálatban. Ezt követően török és ukrán vállalatokat is megkerestek, de ezek sem vállalták az együttműködést.

| (50) | Mivel harmadik országbeli gyártó nem működött együtt, uniós gyártókat kerestek meg az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján, és ezek egyike együttműködött. |
| --- | --- |

(50)

Mivel harmadik országbeli gyártó nem működött együtt, uniós gyártókat kerestek meg az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján, és ezek egyike együttműködött.

| (51) | A Since Hardware-től nem érkezett észrevétel azzal kapcsolatban, hogy a rendes érték megállapítására egy uniós gyártótól származó információt használtak fel. Így az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint az együttműködő uniós gyártótól kapott ellenőrzött információ alapján állapították meg a rendes értéket. |
| --- | --- |

(51)

A Since Hardware-től nem érkezett észrevétel azzal kapcsolatban, hogy a rendes érték megállapítására egy uniós gyártótól származó információt használtak fel. Így az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint az együttműködő uniós gyártótól kapott ellenőrzött információ alapján állapították meg a rendes értéket.

| (52) | Az uniós gyártó hasonló termékre vonatkozó belföldi eladásainak volumenét reprezentatívnak találták, összehasonlítva azt a Since Hardware által az Unióba exportált érintett termékkel. |
| --- | --- |

(52)

Az uniós gyártó hasonló termékre vonatkozó belföldi eladásainak volumenét reprezentatívnak találták, összehasonlítva azt a Since Hardware által az Unióba exportált érintett termékkel.

| (53) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjának megfelelően a Bizottság a Since Hardware számára a rendes értéket az egyedüli együttműködő uniós gyártótól származó ellenőrzött információ alapján állapította meg, azaz az uniós piacon az összehasonlítható termékekért fizetett vagy fizetendő árak alapján, amennyiben úgy találták, hogy ezek alkalmazására a szokásos kereskedelmi forgalomban került sor, vagy a számtanilag képzett értékek alapján, amennyiben az összehasonlítható termékek vonatkozásában nem állapítottak meg belföldi értékesítést a szokásos kereskedelmi forgalomban, azaz a vasalódeszkák uniós gyártó általi gyártásának költsége, az értékesítési, általános és adminisztratív költségek (a továbbiakban: SG&A költségek) és a haszonkulcs együttes figyelembe vételével. Az alkalmazott haszonkulcs összhangban áll az első vizsgálatban használt haszonkulccsal. |
| --- | --- |

(53)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjának megfelelően a Bizottság a Since Hardware számára a rendes értéket az egyedüli együttműködő uniós gyártótól származó ellenőrzött információ alapján állapította meg, azaz az uniós piacon az összehasonlítható termékekért fizetett vagy fizetendő árak alapján, amennyiben úgy találták, hogy ezek alkalmazására a szokásos kereskedelmi forgalomban került sor, vagy a számtanilag képzett értékek alapján, amennyiben az összehasonlítható termékek vonatkozásában nem állapítottak meg belföldi értékesítést a szokásos kereskedelmi forgalomban, azaz a vasalódeszkák uniós gyártó általi gyártásának költsége, az értékesítési, általános és adminisztratív költségek (a továbbiakban: SG&A költségek) és a haszonkulcs együttes figyelembe vételével. Az alkalmazott haszonkulcs összhangban áll az első vizsgálatban használt haszonkulccsal.

4.   Exportár

| (54) | Minden olyan esetben, amikor az érintett terméket független fogyasztók számára exportálták az Unióban, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése, vagyis a ténylegesen megfizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(54)

Minden olyan esetben, amikor az érintett terméket független fogyasztók számára exportálták az Unióban, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése, vagyis a ténylegesen megfizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg.

5.   Összehasonlítás

| (55) | A rendes értéket és az exportárakat EXW alapon állapították meg. Annak érdekében, hogy a rendes értéket megfelelően összehasonlíthassák az exportárral, kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembe vételét az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerint. Ezen az alapon megfelelő kiigazításokat végeztek a szállítás, a biztosítás és a kezelési költségek, a hitelköltségek és a közvetett adózás tekintetében minden olyan esetben, ahol ezt alkalmazhatónak és indokoltnak ítélték meg. |
| --- | --- |

(55)

A rendes értéket és az exportárakat EXW alapon állapították meg. Annak érdekében, hogy a rendes értéket megfelelően összehasonlíthassák az exportárral, kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembe vételét az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerint. Ezen az alapon megfelelő kiigazításokat végeztek a szállítás, a biztosítás és a kezelési költségek, a hitelköltségek és a közvetett adózás tekintetében minden olyan esetben, ahol ezt alkalmazhatónak és indokoltnak ítélték meg.

6.   Dömpingkülönbözet

| (56) | Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése szerint a típusonkénti súlyozott átlagos rendes értéket összehasonlították az érintett termék megfelelő típusának súlyozott átlagos exportárával. Ez az összehasonlítás a dömping fennállására utalt. |
| --- | --- |

(56)

Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése szerint a típusonkénti súlyozott átlagos rendes értéket összehasonlították az érintett termék megfelelő típusának súlyozott átlagos exportárával. Ez az összehasonlítás a dömping fennállására utalt.

| (57) | Az uniós határparitáson számított nettó importár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet a Since Hardware tekintetében 51,7 %. |
| --- | --- |

(57)

Az uniós határparitáson számított nettó importár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet a Since Hardware tekintetében 51,7 %.

D.   AZ OKOZOTT KÁR

1.   Bevezetés

1.1.   E vizsgálat sajátosságai

| (58) | Az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár vizsgálatának alapja szokásosan az egy vagy több exportáló országból származó összes dömpingelt import, az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerint. |
| --- | --- |

(58)

Az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár vizsgálatának alapja szokásosan az egy vagy több exportáló országból származó összes dömpingelt import, az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerint.

| (59) | Ebben az esetben azonban már az első vizsgálat keretében megtörtént a károkozás teljes elemzése a többek között Kínából származó vasalódeszkák összes behozatala tekintetében. Valójában ebben a vizsgálatban a Bizottság azt állapította meg, hogy a többek között Kínából származó vasalódeszkák dömpingelt importja jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazat számára. Az alaprendelet 3. cikkének rendelkezései szerint tett, említett megállapítások a Kínából és Ukrajnából származó összes import hatásainak értékelésén alapultak, és ez alól egyedül a Since Hardware által gyártott vasalódeszkák importja jelentett kivételt, amelyről azt állapították meg, hogy nem dömpingelt áron értékesítették. |
| --- | --- |

(59)

Ebben az esetben azonban már az első vizsgálat keretében megtörtént a károkozás teljes elemzése a többek között Kínából származó vasalódeszkák összes behozatala tekintetében. Valójában ebben a vizsgálatban a Bizottság azt állapította meg, hogy a többek között Kínából származó vasalódeszkák dömpingelt importja jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazat számára. Az alaprendelet 3. cikkének rendelkezései szerint tett, említett megállapítások a Kínából és Ukrajnából származó összes import hatásainak értékelésén alapultak, és ez alól egyedül a Since Hardware által gyártott vasalódeszkák importja jelentett kivételt, amelyről azt állapították meg, hogy nem dömpingelt áron értékesítették.

| (60) | Ennek eredményeként a vizsgálati időszak során dömpingellenes vámokat vetettek ki a fenti országokból származó valamennyi importra (egyedül a Since Hardware-re vonatkozott nulla vámtétel). Mivel a vizsgálati időszak során az uniós gazdasági ágazat már védelmet élvezett az említett importok káros hatásaival szemben, nem lehetett szokásos teljes körű károkozás-elemzést végezni. Így egyedi, e vizsgálat sajátosságaihoz igazított megközelítést alakítottak ki, amelyben az intézmények bizonyos kármutatókra összpontosítottak. Az uniós gazdasági ágazattól elsősorban azzal kapcsolatos információkat kértek, hogy a Since Hardware alákínálta-e az árait, és mekkora volt ezeknek az áraknak a nyereségessége. Az uniós gazdasági ágazattól a Bizottság arra vonatkozó információkat is kért, hogy véleményük szerint mi utalt arra, hogy a Since Hardware uniós exportja kárt okozott az iparágnak. |
| --- | --- |

(60)

Ennek eredményeként a vizsgálati időszak során dömpingellenes vámokat vetettek ki a fenti országokból származó valamennyi importra (egyedül a Since Hardware-re vonatkozott nulla vámtétel). Mivel a vizsgálati időszak során az uniós gazdasági ágazat már védelmet élvezett az említett importok káros hatásaival szemben, nem lehetett szokásos teljes körű károkozás-elemzést végezni. Így egyedi, e vizsgálat sajátosságaihoz igazított megközelítést alakítottak ki, amelyben az intézmények bizonyos kármutatókra összpontosítottak. Az uniós gazdasági ágazattól elsősorban azzal kapcsolatos információkat kértek, hogy a Since Hardware alákínálta-e az árait, és mekkora volt ezeknek az áraknak a nyereségessége. Az uniós gazdasági ágazattól a Bizottság arra vonatkozó információkat is kért, hogy véleményük szerint mi utalt arra, hogy a Since Hardware uniós exportja kárt okozott az iparágnak.

| (61) | Ebben az összefüggésben a Bizottság a következőket vizsgálta: i) a Since Hardware által gyártott vasalódeszkák dömpingelt importjának alakulása; ii) ezen importok árai alákínáltak-e az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak; és iii) az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott bármely olyan információ, amely arra utal, hogy a Since Hardware-nek az Unióba irányuló exportja az uniós gazdasági ágazat számára kárt okozott, például azáltal, hogy az uniós gazdasági ágazat vevőket és megrendeléseket vesztett a Since Hardware javára, illetve a vizsgálati időszak alatti uniós értékesítéseik nyereségessége tekintetében. |
| --- | --- |

(61)

Ebben az összefüggésben a Bizottság a következőket vizsgálta: i) a Since Hardware által gyártott vasalódeszkák dömpingelt importjának alakulása; ii) ezen importok árai alákínáltak-e az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak; és iii) az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott bármely olyan információ, amely arra utal, hogy a Since Hardware-nek az Unióba irányuló exportja az uniós gazdasági ágazat számára kárt okozott, például azáltal, hogy az uniós gazdasági ágazat vevőket és megrendeléseket vesztett a Since Hardware javára, illetve a vizsgálati időszak alatti uniós értékesítéseik nyereségessége tekintetében.

1.2.   Az uniós gazdasági ágazat meghatározása

| (62) | A panaszt a teljes ismert uniós vasalódeszka-gyártás jelentős – ebben az esetben a becsült uniós gyártás körülbelül 40 %-át kitevő – részét képviselő három uniós gyártó nyújtotta be. A többi uniós gyártók egyike sem ellenezte ennek az eljárásnak a megindítását. |
| --- | --- |

(62)

A panaszt a teljes ismert uniós vasalódeszka-gyártás jelentős – ebben az esetben a becsült uniós gyártás körülbelül 40 %-át kitevő – részét képviselő három uniós gyártó nyújtotta be. A többi uniós gyártók egyike sem ellenezte ennek az eljárásnak a megindítását.

| (63) | A (14) preambulumbekezdésben említettek szerint a mintavétellel kapcsolatos kérdésekre válaszoló öt gyártó közül csak három panaszos tartozott az uniós gazdasági ágazathoz az első vizsgálatban. A fentiek szerint, az eset sajátosságaira való tekintettel, csak azon három kiválasztott uniós gyártó részére küldtek kérdőívet, amelyek az első vizsgálatban is az uniós gazdasági ágazat részét képezték. |
| --- | --- |

(63)

A (14) preambulumbekezdésben említettek szerint a mintavétellel kapcsolatos kérdésekre válaszoló öt gyártó közül csak három panaszos tartozott az uniós gazdasági ágazathoz az első vizsgálatban. A fentiek szerint, az eset sajátosságaira való tekintettel, csak azon három kiválasztott uniós gyártó részére küldtek kérdőívet, amelyek az első vizsgálatban is az uniós gazdasági ágazat részét képezték.

1.3.   Az uniós fogyasztás

| (64) | Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott információ alapján a vasalódeszkák fogyasztása az Unióban a 452/2007/EK rendelet közzététele óta alapvetően változatlan maradt, és csak kis mértékben emelkedett az Unió legutóbbi, 2007-es bővítésével járó népességnövekedéssel arányosan. A figyelembe vett időszak során a becsült uniós fogyasztás így 8,5–9 millió darabot tett ki. |
| --- | --- |

(64)

Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott információ alapján a vasalódeszkák fogyasztása az Unióban a 452/2007/EK rendelet közzététele óta alapvetően változatlan maradt, és csak kis mértékben emelkedett az Unió legutóbbi, 2007-es bővítésével járó népességnövekedéssel arányosan. A figyelembe vett időszak során a becsült uniós fogyasztás így 8,5–9 millió darabot tett ki.

1.4.   Az uniós gyártás

| (65) | Vasalódeszka-gyártók számos tagállamban találhatók, így Belgiumban, a Cseh Köztársaságban, Franciaországban, Németországban, Olaszországban, Lengyelországban, Portugáliában, Hollandiában, Spanyolországban és az Egyesült Királyságban. Az uniós vasalódeszka-gyártás összes éves volumene több, mint 5 millió darabra becsülhető. |
| --- | --- |

(65)

Vasalódeszka-gyártók számos tagállamban találhatók, így Belgiumban, a Cseh Köztársaságban, Franciaországban, Németországban, Olaszországban, Lengyelországban, Portugáliában, Hollandiában, Spanyolországban és az Egyesült Királyságban. Az uniós vasalódeszka-gyártás összes éves volumene több, mint 5 millió darabra becsülhető.

2.   A Since Hardware-től származó importok

2.1.   Az import jogállása

| (66) | A (25)–(57) preambulumbekezdésekben foglaltak szerint e vizsgálat kimutatta, hogy a Since Hardware-től származó import az uniós piacon dömpinget valósított meg. |
| --- | --- |

(66)

A (25)–(57) preambulumbekezdésekben foglaltak szerint e vizsgálat kimutatta, hogy a Since Hardware-től származó import az uniós piacon dömpinget valósított meg.

2.2.   A dömpingelt import volumene

| (67) | A figyelembe vett időszak alatt Since Hardware uniós exportja jelentősen, 64 %-kal növekedett (9). Másrészről viszont más kínai és ukrán gyártók importja folyamatosan csökkent az ideiglenes vámok 2006-ban történt kiszabását követően (a tagállamok jelentésein alapuló bizalmas adatok az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdésének megfelelően):

  A Since Hardware által gyártott vasalódeszkák importjának volumene











  Bizalmas jellegű mutatószámok | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Since Hardware | 100 | 119 | 176 | 164 |
| Kína (a Since Hardware kivételével) és Ukrajna | 100 | 94 | 87 | 83 |

(67)

A figyelembe vett időszak alatt Since Hardware uniós exportja jelentősen, 64 %-kal növekedett (9). Másrészről viszont más kínai és ukrán gyártók importja folyamatosan csökkent az ideiglenes vámok 2006-ban történt kiszabását követően (a tagállamok jelentésein alapuló bizalmas adatok az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdésének megfelelően):

A Since Hardware által gyártott vasalódeszkák importjának volumene

Bizalmas jellegű mutatószámok

2006

2007

2008

IP

Since Hardware

100

119

176

164

Kína (a Since Hardware kivételével) és Ukrajna

100

94

87

83

2.3.   A dömpingelt behozatal piaci részesedése

| (68) | Amellett, hogy az uniós fogyasztás a figyelembe vett időszak alatt lényegében változatlan maradt a (64) preambulumbekezdésben említett, 2006 és 2007 közötti csekély növekedéstől eltekintve, a Since Hardware piaci részesedése importvolumenével arányosan növekedett. Meg kell jegyezni, hogy míg 2006-ban a Since Hardware uniós piaci részesedése az többi kínai és ukrán gyártó összes piaci részesedésének az egyötödét tette ki, a vizsgálati időszakra a Since Hardware piaci részesedése a többi kínai és ukrán gyártó összes piaci részesedésének csaknem a felére növekedett. Mind Since Hardware importvolumenének, mind pedig piaci részesedésének növekedését az a tény magyarázza, hogy az egyetlen kínai exportőr volt, amely nulla mértékű dömpingellenes vám mellett exportált, és így piaci lehetőségei az ideiglenes vám 2006-ban történt kiszabását követően valójában bővültek. Ezt megerősíti az is, hogy a vállalat importvolumene kifejezetten növekedett, míg más kínai és ukrán gyártók importvolumene csökkenő tendenciát mutatott. Valójában – a figyelembe vett időszakot tekintve – a Bizottság a piaci részesedések következő, ellentétes alakulását tapasztalta:

  A Since Hardware által gyártott vasalódeszkák importjának piaci részesedése











  Bizalmas jellegű mutatószámok | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Since Hardware | 100 | 113 | 166 | 155 |
| Kína (a Since Hardware kivételével) és Ukrajna | 100 | 89 | 82 | 79 |

(68)

Amellett, hogy az uniós fogyasztás a figyelembe vett időszak alatt lényegében változatlan maradt a (64) preambulumbekezdésben említett, 2006 és 2007 közötti csekély növekedéstől eltekintve, a Since Hardware piaci részesedése importvolumenével arányosan növekedett. Meg kell jegyezni, hogy míg 2006-ban a Since Hardware uniós piaci részesedése az többi kínai és ukrán gyártó összes piaci részesedésének az egyötödét tette ki, a vizsgálati időszakra a Since Hardware piaci részesedése a többi kínai és ukrán gyártó összes piaci részesedésének csaknem a felére növekedett. Mind Since Hardware importvolumenének, mind pedig piaci részesedésének növekedését az a tény magyarázza, hogy az egyetlen kínai exportőr volt, amely nulla mértékű dömpingellenes vám mellett exportált, és így piaci lehetőségei az ideiglenes vám 2006-ban történt kiszabását követően valójában bővültek. Ezt megerősíti az is, hogy a vállalat importvolumene kifejezetten növekedett, míg más kínai és ukrán gyártók importvolumene csökkenő tendenciát mutatott. Valójában – a figyelembe vett időszakot tekintve – a Bizottság a piaci részesedések következő, ellentétes alakulását tapasztalta:

A Since Hardware által gyártott vasalódeszkák importjának piaci részesedése

Bizalmas jellegű mutatószámok

2006

2007

2008

IP

Since Hardware

100

113

166

155

Kína (a Since Hardware kivételével) és Ukrajna

100

89

82

79

| (69) | A fenti táblázatok alapján nyilvánvaló, hogy a Since Hardware képes volt jelentősen növelni importjának volumenét és piaci részesedését (10). |
| --- | --- |

(69)

A fenti táblázatok alapján nyilvánvaló, hogy a Since Hardware képes volt jelentősen növelni importjának volumenét és piaci részesedését (10).

| (70) | Ezen túlmenően az uniós gazdasági ágazat azt állítja, hogy az elmúlt években számos ügyfelet és megrendelést veszített el a Since Hardware javára. A Bizottság valóban talált arra utaló világos jeleket, hogy az uniós gazdasági ágazat egyes fontos vevői szállítót váltottak, és több terméket vásárolnak a Since Hardware-től, az uniós gazdasági ágazattól pedig a korábbiaknál kevesebbet. |
| --- | --- |

(70)

Ezen túlmenően az uniós gazdasági ágazat azt állítja, hogy az elmúlt években számos ügyfelet és megrendelést veszített el a Since Hardware javára. A Bizottság valóban talált arra utaló világos jeleket, hogy az uniós gazdasági ágazat egyes fontos vevői szállítót váltottak, és több terméket vásárolnak a Since Hardware-től, az uniós gazdasági ágazattól pedig a korábbiaknál kevesebbet.

| (71) | Például a Bizottság által az első vizsgálatban összegyűjtött adatok azt mutatják, hogy az első vizsgálat vizsgálati időszakában (2005) egy uniós gyártó jelentős számú darabot értékesített egy uniós vevő részére, míg a jelenlegi vizsgálatban azt állította, hogy a jelenlegi vizsgálati időszakban jelentősen kevesebbet (a korábbi mennyiség 10–30 %-át) értékesített ugyanazon vevő részére. Ezzel szemen, az első vizsgálat vizsgálati időszakában a Since Hardware csak kevés darabot adott el ezen uniós vevő részére, azonban sokkal többet (az eredeti mennyiség 300–500 %-át) értékesített e vevő részére a jelenlegi vizsgálat vizsgálati időszaka alatt. |
| --- | --- |

(71)

Például a Bizottság által az első vizsgálatban összegyűjtött adatok azt mutatják, hogy az első vizsgálat vizsgálati időszakában (2005) egy uniós gyártó jelentős számú darabot értékesített egy uniós vevő részére, míg a jelenlegi vizsgálatban azt állította, hogy a jelenlegi vizsgálati időszakban jelentősen kevesebbet (a korábbi mennyiség 10–30 %-át) értékesített ugyanazon vevő részére. Ezzel szemen, az első vizsgálat vizsgálati időszakában a Since Hardware csak kevés darabot adott el ezen uniós vevő részére, azonban sokkal többet (az eredeti mennyiség 300–500 %-át) értékesített e vevő részére a jelenlegi vizsgálat vizsgálati időszaka alatt.

| (72) | A Bizottság által az első vizsgálatban összegyűjtött adatok azt mutatják továbbá, hogy egy uniós gyártó által egy másik uniós vevő részére az első vizsgálat vizsgálati időszaka alatt teljesített eladások jelentősen (30–50 %-kal) csökkentek a jelenlegi vizsgálati időszakban. Megint csak ezzel szemben, míg az első vizsgálat vizsgálati időszaka alatt a Since Hardware semmit sem értékesített e vevő részére, a jelenlegi vizsgálati időszakban jelentős mennyiséget adott el. Ez a mennyiség 60–80 %-át teszi ki annak a mennyiségnek, amennyivel az uniós gyártók eladásai csökkentek az adott vevő részére az első vizsgálat vizsgálati időszaka és a jelenlegi vizsgálati időszak között. |
| --- | --- |

(72)

A Bizottság által az első vizsgálatban összegyűjtött adatok azt mutatják továbbá, hogy egy uniós gyártó által egy másik uniós vevő részére az első vizsgálat vizsgálati időszaka alatt teljesített eladások jelentősen (30–50 %-kal) csökkentek a jelenlegi vizsgálati időszakban. Megint csak ezzel szemben, míg az első vizsgálat vizsgálati időszaka alatt a Since Hardware semmit sem értékesített e vevő részére, a jelenlegi vizsgálati időszakban jelentős mennyiséget adott el. Ez a mennyiség 60–80 %-át teszi ki annak a mennyiségnek, amennyivel az uniós gyártók eladásai csökkentek az adott vevő részére az első vizsgálat vizsgálati időszaka és a jelenlegi vizsgálati időszak között.

2.4.   Alákínálás

| (73) | Az áralákínálás elemzése érdekében Since Hardware importárait összehasonlították az uniós gazdasági ágazat áraival az összevethető terméktípusok súlyozott átlaga alapján a vizsgálati időszak során. Az uniós gazdasági ágazat árait EXW szintre igazították ki, és összehasonlították a CIF uniós határparitáson számított árakkal, adott esetben a vámokkal együtt. Erre az ár-összehasonlításra a kereskedelem azonos szintjén történő tranzakciók tekintetében került sor, az esetleg szükséges kiigazítások után, levonva az engedményeket és a visszatérítéseket. |
| --- | --- |

(73)

Az áralákínálás elemzése érdekében Since Hardware importárait összehasonlították az uniós gazdasági ágazat áraival az összevethető terméktípusok súlyozott átlaga alapján a vizsgálati időszak során. Az uniós gazdasági ágazat árait EXW szintre igazították ki, és összehasonlították a CIF uniós határparitáson számított árakkal, adott esetben a vámokkal együtt. Erre az ár-összehasonlításra a kereskedelem azonos szintjén történő tranzakciók tekintetében került sor, az esetleg szükséges kiigazítások után, levonva az engedményeket és a visszatérítéseket.

| (74) | A Since Hardware esetében megállapított, az uniós gazdasági ágazat árának százalékában kifejezett átlagos alákínálási mérték 16,1 %. |
| --- | --- |

(74)

A Since Hardware esetében megállapított, az uniós gazdasági ágazat árának százalékában kifejezett átlagos alákínálási mérték 16,1 %.

| (75) | Megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat árai összességében veszteségesek voltak a vizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(75)

Megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat árai összességében veszteségesek voltak a vizsgálati időszak alatt.

3.   A kárra vonatkozó következtetés

| (76) | A fent említett tények azt bizonyítják, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett el a Since Hardware által az uniós piacon értékesített olyan dömpingelt import mennyisége következtében, amelynek szállítója egyébként az uniós gazdasági ágazat lett volna. |
| --- | --- |

(76)

A fent említett tények azt bizonyítják, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett el a Since Hardware által az uniós piacon értékesített olyan dömpingelt import mennyisége következtében, amelynek szállítója egyébként az uniós gazdasági ágazat lett volna.

E.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (77) | A fentiek szerint a Since Hardware a vizsgálati időszak alatt jelentősen dömpingelt áron ajánlotta a termékeit, amivel súlyosan az uniós gazdasági ágazat árai alá kínált. Ennek eredményeként a vizsgálati időszak alatt sokkal nagyobb mennyiséget tudott értékesíteni, mint például 2005-ben vagy 2006-ban. Így a Since Hardware a fent megállapított kárt okozta. |
| --- | --- |

(77)

A fentiek szerint a Since Hardware a vizsgálati időszak alatt jelentősen dömpingelt áron ajánlotta a termékeit, amivel súlyosan az uniós gazdasági ágazat árai alá kínált. Ennek eredményeként a vizsgálati időszak alatt sokkal nagyobb mennyiséget tudott értékesíteni, mint például 2005-ben vagy 2006-ban. Így a Since Hardware a fent megállapított kárt okozta.

| (78) | Az egyik importőr állítása szerint nem a dömping gyakorlata, hanem az EUR/USD árfolyam volt az oka a Since Hardware vasalódeszkái erőteljes uniós piaci jelenlétének. Ha azonban ez igaz lenne, akkor minden USD-ben számlázott import versenyelőnyben részesült volna az euróban számlázottakkal szemben. Ezzel szemben a (67) és (68) preambulumbekezdésekben foglaltak szerint, a más, szintén USD-ben értékesítő kínai és ukrán gyártóktól származó import folyamatosan csökkent 2006 és a vizsgálati időszak között, azaz abban az időszakban, amikor az EUR/USD árfolyam igen gyakran változott, viszont ugyanezen időszakban a Since Hardware-től származó import jelentősen növekedett. Ebből adódóan ezt az állítást elutasították. |
| --- | --- |

(78)

Az egyik importőr állítása szerint nem a dömping gyakorlata, hanem az EUR/USD árfolyam volt az oka a Since Hardware vasalódeszkái erőteljes uniós piaci jelenlétének. Ha azonban ez igaz lenne, akkor minden USD-ben számlázott import versenyelőnyben részesült volna az euróban számlázottakkal szemben. Ezzel szemben a (67) és (68) preambulumbekezdésekben foglaltak szerint, a más, szintén USD-ben értékesítő kínai és ukrán gyártóktól származó import folyamatosan csökkent 2006 és a vizsgálati időszak között, azaz abban az időszakban, amikor az EUR/USD árfolyam igen gyakran változott, viszont ugyanezen időszakban a Since Hardware-től származó import jelentősen növekedett. Ebből adódóan ezt az állítást elutasították.

| (79) | További észrevétel nem érkezett. Ennélfogva megállapítható, hogy nem áll fenn olyan tényező, amely megszüntetné az okozati összefüggést a Since Hardware-től származó dömpingelt import és a fent megállapított károkozáshoz való hozzájárulás között. |
| --- | --- |

(79)

További észrevétel nem érkezett. Ennélfogva megállapítható, hogy nem áll fenn olyan tényező, amely megszüntetné az okozati összefüggést a Since Hardware-től származó dömpingelt import és a fent megállapított károkozáshoz való hozzájárulás között.

F.   AZ UNIÓS ÉRDEK

| (80) | A (15) preambulumbekezdésben említettek szerint egy kereskedelmi szövetség is együttműködött a vizsgálatban. Ezen túlmenően a Bizottság az együttműködő uniós gyártókat és importőröket is felkérte arra, hogy tegyenek észrevételeket azzal kapcsolatban, hogy véleményük szerint az, ha dömpingellenes vámot vetnek ki a Since Hardware-re, megváltoztatja-e az uniós érdekre nézve a 452/2007/EK rendelet (51)-(62) preambulumbekezdéseiben hozott következtetést. |
| --- | --- |

(80)

A (15) preambulumbekezdésben említettek szerint egy kereskedelmi szövetség is együttműködött a vizsgálatban. Ezen túlmenően a Bizottság az együttműködő uniós gyártókat és importőröket is felkérte arra, hogy tegyenek észrevételeket azzal kapcsolatban, hogy véleményük szerint az, ha dömpingellenes vámot vetnek ki a Since Hardware-re, megváltoztatja-e az uniós érdekre nézve a 452/2007/EK rendelet (51)-(62) preambulumbekezdéseiben hozott következtetést.

| (81) | Az uniós gyártók szerint az, ha a Since Hardware-re dömpingellenes vámot vetnek ki, nem változtatja meg a 452/2007/EK rendeletben az uniós érdekkel kapcsolatban hozott következtetéseket. |
| --- | --- |

(81)

Az uniós gyártók szerint az, ha a Since Hardware-re dömpingellenes vámot vetnek ki, nem változtatja meg a 452/2007/EK rendeletben az uniós érdekkel kapcsolatban hozott következtetéseket.

| (82) | Az együttműködő kereskedelmi szövetség szerint az, ha a Since Hardware-re dömpingellenes vámot vetnek ki, szokásosan negatív hatással lenne az érintett importőrök és kiskereskedők vagy forgalmazók nyereségére. A kereskedelmi szövetség véleménye szerint azonban tagjaik – ideértve a nagy kiskereskedelmi áruházakat is – is megerősítették, hogy a vizsgált termék olyannak minősül, amelynek tekintetében az áremelkedések – mint például a dömpingellenes intézkedésekből fakadók – továbbháríthatók anélkül, hogy ez lényeges hatással lenne a fogyasztók által érzékelt tényekre. Így nem nyújtottak be olyan konkrét elemet, amely megváltoztatta volna a fenti két rendeletben az uniós érdekkel kapcsolatban megállapított következtetéseket. |
| --- | --- |

(82)

Az együttműködő kereskedelmi szövetség szerint az, ha a Since Hardware-re dömpingellenes vámot vetnek ki, szokásosan negatív hatással lenne az érintett importőrök és kiskereskedők vagy forgalmazók nyereségére. A kereskedelmi szövetség véleménye szerint azonban tagjaik – ideértve a nagy kiskereskedelmi áruházakat is – is megerősítették, hogy a vizsgált termék olyannak minősül, amelynek tekintetében az áremelkedések – mint például a dömpingellenes intézkedésekből fakadók – továbbháríthatók anélkül, hogy ez lényeges hatással lenne a fogyasztók által érzékelt tényekre. Így nem nyújtottak be olyan konkrét elemet, amely megváltoztatta volna a fenti két rendeletben az uniós érdekkel kapcsolatban megállapított következtetéseket.

| (83) | A fentiekre figyelemmel a Bizottság megállapította, hogy az, ha a Since Hardware-re dömpingellenes vámot vetnek ki, lényegében nem változtatja meg a 452/2007/EK rendelet (51)–(62) preambulumbekezdéseiben az uniós érdekre nézve tett megállapításokat. Nem merült fel olyan indok, amelynek alapján ne lehetne megfelelően alkalmazni azt az elemzést a dömpingellenes vám Since Hardware-re történő kivetésére. |
| --- | --- |

(83)

A fentiekre figyelemmel a Bizottság megállapította, hogy az, ha a Since Hardware-re dömpingellenes vámot vetnek ki, lényegében nem változtatja meg a 452/2007/EK rendelet (51)–(62) preambulumbekezdéseiben az uniós érdekre nézve tett megállapításokat. Nem merült fel olyan indok, amelynek alapján ne lehetne megfelelően alkalmazni azt az elemzést a dömpingellenes vám Since Hardware-re történő kivetésére.

G.   AZ ÉRDEKELTEK ÁLTAL A NYILVÁNOSSÁGRA HOZATALT KÖVETŐEN TETT ÉSZREVÉTELEK

| (84) | Az uniós gazdasági ágazatra és a Since Hardware-re vonatkozó megállapítások végleges nyilvánosságra hozatalát követően szóbeli és írásos észrevételek érkeztek. Az uniós gazdasági ágazat a nyilvánosságra hozott megállapításokkal egyetért. A Since Hardware észrevételeit megvizsgálták, azonban egyik észrevétel sem befolyásolta a fenti következtetéseket. A Since Hardware fő érvei a következők voltak: |
| --- | --- |

(84)

Az uniós gazdasági ágazatra és a Since Hardware-re vonatkozó megállapítások végleges nyilvánosságra hozatalát követően szóbeli és írásos észrevételek érkeztek. Az uniós gazdasági ágazat a nyilvánosságra hozott megállapításokkal egyetért. A Since Hardware észrevételeit megvizsgálták, azonban egyik észrevétel sem befolyásolta a fenti következtetéseket. A Since Hardware fő érvei a következők voltak:

| (85) | A Since Hardware megismételte korábbi állításait, miszerint az eredeti vizsgálat egy vállalattal szembeni megindítása jogellenes volt, és a piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítások hibásak voltak. Az állításokat és azok cáfolatát a (6)-(10) és (36)-(44) preambulumbekezdések fejtik ki. A Since Hardware első pontra vonatkozóan felvetett részletesebb megjegyzéseivel kapcsolatban (amelyek közül számos egy meghallgatáson hangzott el) a következők állapíthatók meg: |
| --- | --- |

(85)

A Since Hardware megismételte korábbi állításait, miszerint az eredeti vizsgálat egy vállalattal szembeni megindítása jogellenes volt, és a piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítások hibásak voltak. Az állításokat és azok cáfolatát a (6)-(10) és (36)-(44) preambulumbekezdések fejtik ki. A Since Hardware első pontra vonatkozóan felvetett részletesebb megjegyzéseivel kapcsolatban (amelyek közül számos egy meghallgatáson hangzott el) a következők állapíthatók meg:

| (86) | i. | a Since Hardware azzal érvelt hogy az alaprendelet 9. cikke (3) bekezdésének utolsó mondata nem a WTO AD-megállapodás egy rendelkezését végrehajtó rendelkezés, ezért a WTO-testület által tett megállapítások nem érinthetik. A 9. cikk (3) bekezdése azonban az intézményeket nem kötelezi arra, hogy vizsgálatot folytassanak dömpingre vonatkozó állítások esetén az olyan vállalatokkal szemben, amelyeknél az eredeti vizsgálatban de minimis határ alatti dömpinget állapítottak meg vagy nem állapítottak meg dömpinget. Csupán arról rendelkezik, hogy ezek az alaprendelet 11. cikke szerint folytatott későbbi felülvizsgálat során újra „vizsgálat alá vehetők”. Világos azonban, hogy a rendelkezés elfogadását követően a fellebbezési testület jelentése értelmében ez sértené a WTO dömpingellenes megállapodását. Ezért lehetséges és szükséges (11), hogy az intézmények éljenek a rendeletben lehetőségként megjelenő vizsgálatról szóló rendelkezés által biztosított rugalmassággal, és az ilyen állításokat ne vizsgálják meg. Legalább egy korábbi vizsgálatban már ugyanerre a következtetésre jutottak (12). |
| --- | --- | --- |

(86)

i.

a Since Hardware azzal érvelt hogy az alaprendelet 9. cikke (3) bekezdésének utolsó mondata nem a WTO AD-megállapodás egy rendelkezését végrehajtó rendelkezés, ezért a WTO-testület által tett megállapítások nem érinthetik. A 9. cikk (3) bekezdése azonban az intézményeket nem kötelezi arra, hogy vizsgálatot folytassanak dömpingre vonatkozó állítások esetén az olyan vállalatokkal szemben, amelyeknél az eredeti vizsgálatban de minimis határ alatti dömpinget állapítottak meg vagy nem állapítottak meg dömpinget. Csupán arról rendelkezik, hogy ezek az alaprendelet 11. cikke szerint folytatott későbbi felülvizsgálat során újra „vizsgálat alá vehetők”. Világos azonban, hogy a rendelkezés elfogadását követően a fellebbezési testület jelentése értelmében ez sértené a WTO dömpingellenes megállapodását. Ezért lehetséges és szükséges (11), hogy az intézmények éljenek a rendeletben lehetőségként megjelenő vizsgálatról szóló rendelkezés által biztosított rugalmassággal, és az ilyen állításokat ne vizsgálják meg. Legalább egy korábbi vizsgálatban már ugyanerre a következtetésre jutottak (12).

| (87) | ii. | a Since Hardware megismételte, hogy véleménye szerint az eredeti vizsgálat egyetlen vállalattal szembeni megindítása az alaprendelet értelmében nem lehetséges. Az ezzel kapcsolatban a (5) és (8) preambulumbekezdésekben foglaltak mellett a következőket lehet megjegyezni: igaz, hogy a Since Hardware által idézett több rendelkezés megfogalmazása a szokásos helyzetre vonatkozik, amely szerint az eredeti vizsgálatok országok ellen irányulnak. A Since Hardware azonban nem tudott olyan rendelkezést felmutatni, amely megtiltaná a szóban forgó eset különleges körülményeire való tekintettel eredeti vizsgálat indítását egyetlen vállalat ellen. |
| --- | --- | --- |

(87)

ii.

a Since Hardware megismételte, hogy véleménye szerint az eredeti vizsgálat egyetlen vállalattal szembeni megindítása az alaprendelet értelmében nem lehetséges. Az ezzel kapcsolatban a (5) és (8) preambulumbekezdésekben foglaltak mellett a következőket lehet megjegyezni: igaz, hogy a Since Hardware által idézett több rendelkezés megfogalmazása a szokásos helyzetre vonatkozik, amely szerint az eredeti vizsgálatok országok ellen irányulnak. A Since Hardware azonban nem tudott olyan rendelkezést felmutatni, amely megtiltaná a szóban forgó eset különleges körülményeire való tekintettel eredeti vizsgálat indítását egyetlen vállalat ellen.

| (88) | iii. | a Since Hardware azzal érvelt, hogy az 1515/2001/EK rendelet megengedi a WTO vitarendezési döntéseinek összhangba hozatalát az érvényben lévő dömpingellenes intézkedésekkel, de semmit mást nem enged meg. Ez először is azt jelenti, hogy a Since Hardware nem kifogásolja a 1515/2001/EK rendelet 1. cikkét, amely formálisan kizárja a Since Hardware-t a 452/2007/EK rendelet hatálya alól, és ily módon világossá teszi, hogy az említett rendelet alapján a vállalat behozatalaira nem alkalmazható vám. A Since Hardware azon állításával kapcsolatban, miszerint az 1515/2001/EK rendelet semmi mást nem enged meg, hangsúlyozni kell azonban, hogy az említett rendelet is az alaprendeleten alapul. Különösen azon a tényen, a fentiekben is kifejtettek szerint, hogy az említett rendelet nem tartalmaz olyan rendelkezést, mely a szóban forgó eset különleges körülményeire való tekintettel megtiltaná eredeti vizsgálat indítását egyetlen vállalat ellen. A Since Hardware által javasoltaknak megfelelően a nyilvánosságra hozott szövegből az erre vonatkozó, esetleg félrevezetően megfogalmazott részeket törölték. |
| --- | --- | --- |

(88)

iii.

a Since Hardware azzal érvelt, hogy az 1515/2001/EK rendelet megengedi a WTO vitarendezési döntéseinek összhangba hozatalát az érvényben lévő dömpingellenes intézkedésekkel, de semmit mást nem enged meg. Ez először is azt jelenti, hogy a Since Hardware nem kifogásolja a 1515/2001/EK rendelet 1. cikkét, amely formálisan kizárja a Since Hardware-t a 452/2007/EK rendelet hatálya alól, és ily módon világossá teszi, hogy az említett rendelet alapján a vállalat behozatalaira nem alkalmazható vám. A Since Hardware azon állításával kapcsolatban, miszerint az 1515/2001/EK rendelet semmi mást nem enged meg, hangsúlyozni kell azonban, hogy az említett rendelet is az alaprendeleten alapul. Különösen azon a tényen, a fentiekben is kifejtettek szerint, hogy az említett rendelet nem tartalmaz olyan rendelkezést, mely a szóban forgó eset különleges körülményeire való tekintettel megtiltaná eredeti vizsgálat indítását egyetlen vállalat ellen. A Since Hardware által javasoltaknak megfelelően a nyilvánosságra hozott szövegből az erre vonatkozó, esetleg félrevezetően megfogalmazott részeket törölték.

| (89) | iv. | a Since Hardware azt állította, hogy hátrányos megkülönböztetés érte, mivel meglátása szerint a WTO fellebbezési testület jelentése azokra a vállalatokra is érvényes, amelyekre nulla vámtétel vonatkozott a felülvizsgálatban. Ebben a kérdésben a legfontosabb érv az, hogy WTO fellebbezési testület jelentése egyszerűen nem erre a helyzetre vonatkozik. Azok a vállalatok tehát más helyzetben vannak. |
| --- | --- | --- |

(89)

iv.

a Since Hardware azt állította, hogy hátrányos megkülönböztetés érte, mivel meglátása szerint a WTO fellebbezési testület jelentése azokra a vállalatokra is érvényes, amelyekre nulla vámtétel vonatkozott a felülvizsgálatban. Ebben a kérdésben a legfontosabb érv az, hogy WTO fellebbezési testület jelentése egyszerűen nem erre a helyzetre vonatkozik. Azok a vállalatok tehát más helyzetben vannak.

| (90) | v. | a Since Hardware azzal érvelt, hogy a Bizottság a vállalatra érvényes nulla vámtételt de facto felülvizsgálta. Ez az érvelés elfogadhatatlan. Először is, szemben a Since Hardware állításával, a fenti kárelemzés nem korlátozódik annak megerősítésére, hogy az első vizsgálat során károkozást állapítottak meg. Ellenkezőleg, a Since Hardware az említett vizsgálatot követő viselkedésének az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt káros hatásaira összpontosít, figyelembe véve ugyanakkor, hogy ebben az esetben rendes kárelemzést nem lehet végezni. Másodszor, az a tény, hogy a vám a rendes öt éves időszak végénél hamarabb megszűnik, nem jelenti azt, hogy a vizsgálat de facto felülvizsgálat. Számos vizsgálatban fogadtak már el öt évnél rövidebb időre szóló intézkedéseket, különböző okokból. Ebben az esetben az intézmények úgy ítélik meg, hogy egyrészről a Since Hardware nem tehet szert előnyökre amiatt, hogy az első vizsgálat után kezdett el dömpinget folytatni, másrészről azonban indokolatlan hátrányok sem érhetik. Például amennyiben a 452/2007/EK rendelet hatályvesztési felülvizsgálatát nem kérelmezik, a Since Hardware-rel szemben diszkriminatív volna a rendelet hatályvesztését követően is fenntartani a vámot. |
| --- | --- | --- |

(90)

v.

a Since Hardware azzal érvelt, hogy a Bizottság a vállalatra érvényes nulla vámtételt de facto felülvizsgálta. Ez az érvelés elfogadhatatlan. Először is, szemben a Since Hardware állításával, a fenti kárelemzés nem korlátozódik annak megerősítésére, hogy az első vizsgálat során károkozást állapítottak meg. Ellenkezőleg, a Since Hardware az említett vizsgálatot követő viselkedésének az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt káros hatásaira összpontosít, figyelembe véve ugyanakkor, hogy ebben az esetben rendes kárelemzést nem lehet végezni. Másodszor, az a tény, hogy a vám a rendes öt éves időszak végénél hamarabb megszűnik, nem jelenti azt, hogy a vizsgálat de facto felülvizsgálat. Számos vizsgálatban fogadtak már el öt évnél rövidebb időre szóló intézkedéseket, különböző okokból. Ebben az esetben az intézmények úgy ítélik meg, hogy egyrészről a Since Hardware nem tehet szert előnyökre amiatt, hogy az első vizsgálat után kezdett el dömpinget folytatni, másrészről azonban indokolatlan hátrányok sem érhetik. Például amennyiben a 452/2007/EK rendelet hatályvesztési felülvizsgálatát nem kérelmezik, a Since Hardware-rel szemben diszkriminatív volna a rendelet hatályvesztését követően is fenntartani a vámot.

| (91) | vi. | a Since Hardware azzal érvelt, hogy az eredeti vizsgálat melletti döntés sértette jogait, mivel ha felülvizsgálat keretében vizsgálták volna meg, az alaprendelet 11. cikke (9) bekezdését kellett volna alkalmazni (amely kötelezővé teszi az eredeti vizsgálatban alkalmazott módszer használatát). A Since Hardware azonban nem mutatott rá azonban egyetlen olyan kérdésre sem, amely azt jelezné, hogy az intézmények ebben a vizsgálatban más módszert alkalmaztak volna, mint az első vizsgálatban. Másodszor, még ha a Since Hardware tudná is bizonyítani más módszer alkalmazását, ez annak az eredménye lenne, hogy a WTO fellebbezési testület jelentése következtében az intézmények kötelesek voltak a felülvizsgálattól eltérő módszerrel vizsgálni a Since Hardware-rel kapcsolatos állításokat. |
| --- | --- | --- |

(91)

vi.

a Since Hardware azzal érvelt, hogy az eredeti vizsgálat melletti döntés sértette jogait, mivel ha felülvizsgálat keretében vizsgálták volna meg, az alaprendelet 11. cikke (9) bekezdését kellett volna alkalmazni (amely kötelezővé teszi az eredeti vizsgálatban alkalmazott módszer használatát). A Since Hardware azonban nem mutatott rá azonban egyetlen olyan kérdésre sem, amely azt jelezné, hogy az intézmények ebben a vizsgálatban más módszert alkalmaztak volna, mint az első vizsgálatban. Másodszor, még ha a Since Hardware tudná is bizonyítani más módszer alkalmazását, ez annak az eredménye lenne, hogy a WTO fellebbezési testület jelentése következtében az intézmények kötelesek voltak a felülvizsgálattól eltérő módszerrel vizsgálni a Since Hardware-rel kapcsolatos állításokat.

| (92) | vii. | végül a Since Hardware azt állította, hogy az intézményeknek az ellene irányuló állításokat felülvizsgálat keretében kellett volna megvizsgálniuk, majd amennyiben az esetleg kivetett vámot Kína a WTO vitarendezési eljárása során eredményesen kifogásolja, el kellett volna azt törölniük, de csak a jövőre nézve. A WTO-szabályok tudatos megszegése azonban nyilvánvalóan helytelen lenne egy olyan esetben, mint a jelenlegi, ahol létezik olyan vizsgálati módszer, amely összhangban áll az alaprendelettel, és a WTO-szabályokat is figyelembe veszi. Világos továbbá, hogy az ilyen állítások érvényességének sérelme nélkül az ilyen irányú lépések következtében az érintett vállalatok kártérítési igénnyel is felléphetnek az intézményekkel szemben. |
| --- | --- | --- |

(92)

vii.

végül a Since Hardware azt állította, hogy az intézményeknek az ellene irányuló állításokat felülvizsgálat keretében kellett volna megvizsgálniuk, majd amennyiben az esetleg kivetett vámot Kína a WTO vitarendezési eljárása során eredményesen kifogásolja, el kellett volna azt törölniük, de csak a jövőre nézve. A WTO-szabályok tudatos megszegése azonban nyilvánvalóan helytelen lenne egy olyan esetben, mint a jelenlegi, ahol létezik olyan vizsgálati módszer, amely összhangban áll az alaprendelettel, és a WTO-szabályokat is figyelembe veszi. Világos továbbá, hogy az ilyen állítások érvényességének sérelme nélkül az ilyen irányú lépések következtében az érintett vállalatok kártérítési igénnyel is felléphetnek az intézményekkel szemben.

| (93) | A piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapítások tekintetében a Since Hardware azzal érvelt, hogy túlzott terhet rótt a vállalatra annak bizonyítása, hogy a piacgazdasági elbánás kritériumait teljesíti, különösen ami a fő nyersanyagok áraiba történő állami beavatkozást illeti. A piacgazdasági elbánás azonban kivétel az általános szabály alól, és az általános szabályoktól való bármely eltérést vagy az alóli kivételt szigorúan kell értelmezni. A piacgazdasági elbánást csak abban az esetben lehet megadni, ha bebizonyosodik, hogy kérdéses gyártó tekintetében piacgazdasági feltételek érvényesülnek. A (40) preambulumbekezdésben említettek szerint a bizonyítás terhe arra a vállalatra hárul, amelyik a piacgazdasági elbánást kéri. A kérelemnek elegendő bizonyítékot kell tartalmaznia. A Bizottságnak nem kötelessége azt bizonyítani, hogy az exportáló gyártó nem teljesíti a piacgazdasági elbánás kritériumait. A Bizottságnak azt kell értékelnie, hogy az exportáló gyártó által benyújtott bizonyíték elegendő-e a piacgazdasági elbánás kritériumai teljesítésének bizonyításához. Mivel a Bizottság számos olyan tényezőt azonosított, amelyek arra utalnak, hogy a főbb ráfordítások költségeibe az állam jelentős mértékben beavatkozik, következésképpen a vállalat feladata annak bizonyítása, hogy ez az állami beavatkozás nem létezik, és/vagy ez a vállalat döntéseit nem befolyásolta (az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában említett 1. kritérium). A (34) és (43) preambulumbekezdésekben foglaltak szerint mindenesetre a Since Hardware az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjában említett, a könyvelésre vonatkozó 2. kritérium teljesítését sem tudta igazolni, azt állítva, hogy annak bizonyítása túlzott terhet ró a vállalatra. |
| --- | --- |

(93)

A piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapítások tekintetében a Since Hardware azzal érvelt, hogy túlzott terhet rótt a vállalatra annak bizonyítása, hogy a piacgazdasági elbánás kritériumait teljesíti, különösen ami a fő nyersanyagok áraiba történő állami beavatkozást illeti. A piacgazdasági elbánás azonban kivétel az általános szabály alól, és az általános szabályoktól való bármely eltérést vagy az alóli kivételt szigorúan kell értelmezni. A piacgazdasági elbánást csak abban az esetben lehet megadni, ha bebizonyosodik, hogy kérdéses gyártó tekintetében piacgazdasági feltételek érvényesülnek. A (40) preambulumbekezdésben említettek szerint a bizonyítás terhe arra a vállalatra hárul, amelyik a piacgazdasági elbánást kéri. A kérelemnek elegendő bizonyítékot kell tartalmaznia. A Bizottságnak nem kötelessége azt bizonyítani, hogy az exportáló gyártó nem teljesíti a piacgazdasági elbánás kritériumait. A Bizottságnak azt kell értékelnie, hogy az exportáló gyártó által benyújtott bizonyíték elegendő-e a piacgazdasági elbánás kritériumai teljesítésének bizonyításához. Mivel a Bizottság számos olyan tényezőt azonosított, amelyek arra utalnak, hogy a főbb ráfordítások költségeibe az állam jelentős mértékben beavatkozik, következésképpen a vállalat feladata annak bizonyítása, hogy ez az állami beavatkozás nem létezik, és/vagy ez a vállalat döntéseit nem befolyásolta (az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában említett 1. kritérium). A (34) és (43) preambulumbekezdésekben foglaltak szerint mindenesetre a Since Hardware az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjában említett, a könyvelésre vonatkozó 2. kritérium teljesítését sem tudta igazolni, azt állítva, hogy annak bizonyítása túlzott terhet ró a vállalatra.

| (94) | A fentieken túl a Since Hardware a végső nyilvánosságra hozatali dokumentumhoz fűzött észrevételeiben két új állítást fogalmazott meg. Először is azt állította, hogy a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése k) pontjának megfelelően ki kellett volna igazítani, mert a nyersanyagok (acéltermékek) árai Kínában alacsonyabbak, mint az analóg ország piacán. Ez az érvelés elfogadhatatlan. Emlékeztetni kell arra, hogy a Since Hardware-től megtagadták a piacgazdasági elbánást. Következésképpen, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében egy piacgazdasággal rendelkező harmadik ország ára vagy számtanilag képzett értéke alapján kellett megállapítani. Ebből szükségszerűen következik, hogy a kínai árak és költségek megbízhatatlannak tekintendők a rendes érték meghatározásához, és nem szolgálhatnak alapként annak megállapításához vagy bármilyen kiigazításához. Megjegyzendő továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése k) pontja szerinti kiigazítás csak abban az esetben végezhető, ha bizonyítást nyer, hogy a fogyasztók a hasonló termékért a hazai piacon – ebben az esetben az analóg ország piacán – tartósan más árat fizetnek nyersanyagok áraiban mutatkozó eltérések miatt. A Since Hardware nem nyújtott be olyan adatokat, amelyek az árak ilyen különbségeit bizonyítanák. |
| --- | --- |

(94)

A fentieken túl a Since Hardware a végső nyilvánosságra hozatali dokumentumhoz fűzött észrevételeiben két új állítást fogalmazott meg. Először is azt állította, hogy a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése k) pontjának megfelelően ki kellett volna igazítani, mert a nyersanyagok (acéltermékek) árai Kínában alacsonyabbak, mint az analóg ország piacán. Ez az érvelés elfogadhatatlan. Emlékeztetni kell arra, hogy a Since Hardware-től megtagadták a piacgazdasági elbánást. Következésképpen, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében egy piacgazdasággal rendelkező harmadik ország ára vagy számtanilag képzett értéke alapján kellett megállapítani. Ebből szükségszerűen következik, hogy a kínai árak és költségek megbízhatatlannak tekintendők a rendes érték meghatározásához, és nem szolgálhatnak alapként annak megállapításához vagy bármilyen kiigazításához. Megjegyzendő továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése k) pontja szerinti kiigazítás csak abban az esetben végezhető, ha bizonyítást nyer, hogy a fogyasztók a hasonló termékért a hazai piacon – ebben az esetben az analóg ország piacán – tartósan más árat fizetnek nyersanyagok áraiban mutatkozó eltérések miatt. A Since Hardware nem nyújtott be olyan adatokat, amelyek az árak ilyen különbségeit bizonyítanák.

| (95) | Másodszor, a Since Hardware azt állította, hogy a Bizottság nem végzett elég részletes kárelemzést a jelenlegi vizsgálatban. Azt állította továbbá, hogy az alaprendelet 3. cikke (3) bekezdése értelmében a Bizottságnak valamennyi kármutatót meg kellett volna vizsgálnia. Meg kell említeni azonban, hogy a Bizottság (lásd a D részben) azt állapította meg, hogy a Since Hardware dömpingelt importja a figyelembe vett időszakban jelentős mértékben növekedett, az árai pedig jóval az uniós gazdasági ágazat eladási árai alá kínáltak. Ez a megállapítás tényleges bizonyítékok tárgyilagos vizsgálatán alapul, és eleget tesz tehát az alaprendelet 3. cikkének. |
| --- | --- |

(95)

Másodszor, a Since Hardware azt állította, hogy a Bizottság nem végzett elég részletes kárelemzést a jelenlegi vizsgálatban. Azt állította továbbá, hogy az alaprendelet 3. cikke (3) bekezdése értelmében a Bizottságnak valamennyi kármutatót meg kellett volna vizsgálnia. Meg kell említeni azonban, hogy a Bizottság (lásd a D részben) azt állapította meg, hogy a Since Hardware dömpingelt importja a figyelembe vett időszakban jelentős mértékben növekedett, az árai pedig jóval az uniós gazdasági ágazat eladási árai alá kínáltak. Ez a megállapítás tényleges bizonyítékok tárgyilagos vizsgálatán alapul, és eleget tesz tehát az alaprendelet 3. cikkének.

| (96) | Igaz, hogy a Bizottság nem vizsgálta meg az alaprendelet 3. cikk (5) bekezdésében meghatározott összes tényezőt. Emlékeztetni kell azonban arra, hogy egy olyan helyzetben, amikor a Since Hardware esetében még nem állapítottak meg dömpinget, azaz az első vizsgálat során, a megvizsgált tényezők alapján már megállapították, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal kárt okozott. Az említett tényezők ismételt vizsgálatának nem lett volna értelme, mivel még ha feltételezzük is, hogy időközben valamennyi tényező pozitívvá vált, az (legalább részben) annak az eredménye lehet, hogy az uniós gazdasági ágazat mára már védelmet élvez a Kínából és Ukrajnából származó összes (13) dömpingelt importtal szemben (kivéve a Since Hardware importját). Továbbá nem találtak olyan tényezőt, amely megszüntetné az okozati összefüggést a Since Hardware dömpingelt importja és annak az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt negatív hatásai között. Végül, ha Since Hardware ellen nem rendelnek el intézkedéseket, az hátrányos megkülönböztetést jelentene azokkal az exportőr gyártókkal szemben, amelyekre az első eredeti vizsgálatban elrendelt intézkedések vonatkoznak. |
| --- | --- |

(96)

Igaz, hogy a Bizottság nem vizsgálta meg az alaprendelet 3. cikk (5) bekezdésében meghatározott összes tényezőt. Emlékeztetni kell azonban arra, hogy egy olyan helyzetben, amikor a Since Hardware esetében még nem állapítottak meg dömpinget, azaz az első vizsgálat során, a megvizsgált tényezők alapján már megállapították, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal kárt okozott. Az említett tényezők ismételt vizsgálatának nem lett volna értelme, mivel még ha feltételezzük is, hogy időközben valamennyi tényező pozitívvá vált, az (legalább részben) annak az eredménye lehet, hogy az uniós gazdasági ágazat mára már védelmet élvez a Kínából és Ukrajnából származó összes (13) dömpingelt importtal szemben (kivéve a Since Hardware importját). Továbbá nem találtak olyan tényezőt, amely megszüntetné az okozati összefüggést a Since Hardware dömpingelt importja és annak az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt negatív hatásai között. Végül, ha Since Hardware ellen nem rendelnek el intézkedéseket, az hátrányos megkülönböztetést jelentene azokkal az exportőr gyártókkal szemben, amelyekre az első eredeti vizsgálatban elrendelt intézkedések vonatkoznak.

H.   VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (97) | A dömpinggel, a károkozáshoz való hozzájárulással, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatos fenti következtetésekre tekintettel végleges dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni a Kínából származó és a Since Hardware által gyártott érintett termék behozatalára. |
| --- | --- |

(97)

A dömpinggel, a károkozáshoz való hozzájárulással, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatos fenti következtetésekre tekintettel végleges dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni a Kínából származó és a Since Hardware által gyártott érintett termék behozatalára.

1.   Kárenyhítési szint

| (98) | A végleges dömpingellenes intézkedések szintje megfelelő kell, hogy legyen ahhoz, hogy megszüntesse a dömpingelt import által a közösségi gazdasági ágazatot ért károkozást, anélkül, hogy meghaladná a meglévő dömpingkülönbözetet. Amint azt a (75) preambulumbekezdés megállapította, az uniós gazdasági ágazat árai a vizsgálati időszak alatt összességében veszteségesek voltak. Így nem lett volna megfelelő a vámot pusztán az alákínálási különbözetre alapozni. |
| --- | --- |

(98)

A végleges dömpingellenes intézkedések szintje megfelelő kell, hogy legyen ahhoz, hogy megszüntesse a dömpingelt import által a közösségi gazdasági ágazatot ért károkozást, anélkül, hogy meghaladná a meglévő dömpingkülönbözetet. Amint azt a (75) preambulumbekezdés megállapította, az uniós gazdasági ágazat árai a vizsgálati időszak alatt összességében veszteségesek voltak. Így nem lett volna megfelelő a vámot pusztán az alákínálási különbözetre alapozni.

| (99) | A káros dömping hatásainak felszámolásához szükséges vám mértékének kiszámításakor úgy ítélték meg, hogy az intézkedések lehetővé kell, hogy tegyék, hogy az uniós gazdasági ágazat fedezze gyártási költségeit, és olyan adózás előtti nyereséget érjen el, amely rendes versenyfeltételek mellett, azaz a dömpingelt import hiányában ésszerűen elérhető lenne. Ennek kiszámítása során a Bizottság a forgalomra vonatkozó 7 %-os adózás előtti haszonkulcsot alkalmazott. A 452/2007/EK rendelet (63) preambulumbekezdésében említettek szerint az első vizsgálat során igazolást nyert, hogy ez lett volna a károkozó dömping hiányában ésszerűen elvárható haszonkulcs. Ilyen alapon az uniós gazdasági ágazat hasonló terméke tekintetében nem káros árat számítottak ki. Ennek érdekében információt szereztek be az uniós gazdasági ágazattól a jelenlegi vizsgálati időszakra vonatkozó tényleges haszon/veszteségkulcsuk súlyozott átlagának kiszámítása érdekében. A nem káros árat úgy számították ki, hogy az így kiszámított tényleges uniós gazdasági ágazati haszon/veszteségkulcsot az értékesítési áraikból, és ehhez hozzáadták a fent említett 7 %-os célhaszonkulcsot. |
| --- | --- |

(99)

A káros dömping hatásainak felszámolásához szükséges vám mértékének kiszámításakor úgy ítélték meg, hogy az intézkedések lehetővé kell, hogy tegyék, hogy az uniós gazdasági ágazat fedezze gyártási költségeit, és olyan adózás előtti nyereséget érjen el, amely rendes versenyfeltételek mellett, azaz a dömpingelt import hiányában ésszerűen elérhető lenne. Ennek kiszámítása során a Bizottság a forgalomra vonatkozó 7 %-os adózás előtti haszonkulcsot alkalmazott. A 452/2007/EK rendelet (63) preambulumbekezdésében említettek szerint az első vizsgálat során igazolást nyert, hogy ez lett volna a károkozó dömping hiányában ésszerűen elvárható haszonkulcs. Ilyen alapon az uniós gazdasági ágazat hasonló terméke tekintetében nem káros árat számítottak ki. Ennek érdekében információt szereztek be az uniós gazdasági ágazattól a jelenlegi vizsgálati időszakra vonatkozó tényleges haszon/veszteségkulcsuk súlyozott átlagának kiszámítása érdekében. A nem káros árat úgy számították ki, hogy az így kiszámított tényleges uniós gazdasági ágazati haszon/veszteségkulcsot az értékesítési áraikból, és ehhez hozzáadták a fent említett 7 %-os célhaszonkulcsot.

| (100) | A szükséges áremelkedést ezt követően az alákínálási számítással megállapított súlyozott átlagos importár és az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített termékek nem káros átlagos árának összehasonlításával határozták meg. Az összehasonlításból eredő különbséget ezután az átlagos CIF importérték százalékában fejezték ki. Így határozták meg a 35,8 % kárenyhítési szintet, amely nem haladta meg a Since Hardware esetében megállapított dömpingkülönbözetet. |
| --- | --- |

(100)

A szükséges áremelkedést ezt követően az alákínálási számítással megállapított súlyozott átlagos importár és az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített termékek nem káros átlagos árának összehasonlításával határozták meg. Az összehasonlításból eredő különbséget ezután az átlagos CIF importérték százalékában fejezték ki. Így határozták meg a 35,8 % kárenyhítési szintet, amely nem haladta meg a Since Hardware esetében megállapított dömpingkülönbözetet.

2.   A Since Hardware kizárása a 452/2007/EK rendelettel megállapított végleges dömpingellenes intézkedés hatály alól

| (101) | Az 1515/2001/EK rendelet szerinti felülvizsgálat összefüggésében és a WTO fellebbezési testület jelentése (AB-2005-6) fényében, különösen tekintettel annak 305. és 306. bekezdéseire, a 1241/2010/EU tanácsi végrehajtási rendelet kizárta a Since Hardware-t a 452/2007/EK tanácsi rendelettel megállapított végleges dömpingellenes intézkedés hatálya alól. |
| --- | --- |

(101)

Az 1515/2001/EK rendelet szerinti felülvizsgálat összefüggésében és a WTO fellebbezési testület jelentése (AB-2005-6) fényében, különösen tekintettel annak 305. és 306. bekezdéseire, a 1241/2010/EU tanácsi végrehajtási rendelet kizárta a Since Hardware-t a 452/2007/EK tanácsi rendelettel megállapított végleges dömpingellenes intézkedés hatálya alól.

| (102) | Ezt követően most új intézkedés rendelhető el a Since Hardware-re. |
| --- | --- |

(102)

Ezt követően most új intézkedés rendelhető el a Since Hardware-re.

3.   Az intézkedés formája és mértéke

| (103) | A fentiek fényében és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésének megfelelően a Bizottság úgy véli, hogy a károkozást megszüntető mértékben végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínából származó és a Since Hardware által gyártott érintett termékek importjára. |
| --- | --- |

(103)

A fentiek fényében és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésének megfelelően a Bizottság úgy véli, hogy a károkozást megszüntető mértékben végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínából származó és a Since Hardware által gyártott érintett termékek importjára.

| (104) | A fentiek alapján az ezekre az importokra vonatkozó végleges vámtétel 35,8 %. |
| --- | --- |

(104)

A fentiek alapján az ezekre az importokra vonatkozó végleges vámtétel 35,8 %.

| (105) | Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése szerint a dömpingellenes intézkedések időbeli hatálya szokásosan öt év, kivéve, ha egyedi okok vagy körülmények rövidebb hatályt tesznek szükségessé. A jelenlegi esetben indokolt az intézkedés fennállásának időtartamát a többek között Kínából származó érintett termék importja tekintetében a 452/2007/EK rendeletben meghatározott dömpingellenes intézkedések lejártáig fenntartani. Ez lehetőséget biztosít arra, hogy egyazon időben megvizsgálható legyen a többek között Kínából származó összes importra kiterjedő hatályos intézkedésekre vonatkozó bármely hatályvesztés felülvizsgálatára vonatkozó kérelem. Természetesen az érintett szereplők – különösen a Since Hardware és/vagy az uniós gazdasági ágazat – 2010. április 27. előtt e rendelet tekintetében más felülvizsgálatokat, különösen időközi felülvizsgálatot is kérhetnek, amennyiben megfelelnek az erre vonatkozó valamennyi követelménynek. |
| --- | --- |

(105)

Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése szerint a dömpingellenes intézkedések időbeli hatálya szokásosan öt év, kivéve, ha egyedi okok vagy körülmények rövidebb hatályt tesznek szükségessé. A jelenlegi esetben indokolt az intézkedés fennállásának időtartamát a többek között Kínából származó érintett termék importja tekintetében a 452/2007/EK rendeletben meghatározott dömpingellenes intézkedések lejártáig fenntartani. Ez lehetőséget biztosít arra, hogy egyazon időben megvizsgálható legyen a többek között Kínából származó összes importra kiterjedő hatályos intézkedésekre vonatkozó bármely hatályvesztés felülvizsgálatára vonatkozó kérelem. Természetesen az érintett szereplők – különösen a Since Hardware és/vagy az uniós gazdasági ágazat – 2010. április 27. előtt e rendelet tekintetében más felülvizsgálatokat, különösen időközi felülvizsgálatot is kérhetnek, amennyiben megfelelnek az erre vonatkozó valamennyi követelménynek.

| (106) | Bármely olyan kérelmet, amely ennek az egyedi vállalati dömpingellenes vámtételnek az alkalmazását kéri (például a jogi személy nevének megváltoztatását, illetve új gyártó vagy értékesítő jogi személy alapítását követően), haladéktalanul a Bizottsághoz kell intézni (14), feltüntetve minden lényeges információt, különösen a vállalat gyártáshoz kapcsolódó tevékenységeinek bármely módosítását, valamint azokat a belföldi és exportértékesítéseket, amelyek például az adott névváltozáshoz vagy a gyártó, illetve az értékesítő szervezet említett változásához kapcsolódnak. Adott esetben ezt követően a rendeletet megfelelően módosítani fogják. |
| --- | --- |

(106)

Bármely olyan kérelmet, amely ennek az egyedi vállalati dömpingellenes vámtételnek az alkalmazását kéri (például a jogi személy nevének megváltoztatását, illetve új gyártó vagy értékesítő jogi személy alapítását követően), haladéktalanul a Bizottsághoz kell intézni (14), feltüntetve minden lényeges információt, különösen a vállalat gyártáshoz kapcsolódó tevékenységeinek bármely módosítását, valamint azokat a belföldi és exportértékesítéseket, amelyek például az adott névváltozáshoz vagy a gyártó, illetve az értékesítő szervezet említett változásához kapcsolódnak. Adott esetben ezt követően a rendeletet megfelelően módosítani fogják.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó és a Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd. által gyártott, állványra rögzített vagy állvány nélküli, fújó funkcióval ellátott felülettel vagy anélküli és/vagy aktív gőzelszívással és/vagy fűtéssel rendelkező vasalódeszkára, az ujjafát és az alaptartozékokat – azaz a lábakat, huzatot, vasalórácsot – is ideértve, amely az ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 és ex 8516 90 00 (TARIC-kódok: 3924900010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 és 8516900051) KN-kódok alá tartozik.

2. cikk

1.   Az alább meghatározott vállalat által előállított termékek közösségi határparitáson számított, vámfizetés előtti nettó ára esetében alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtétel a következő:

| Gyártó | Vámtétel | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd., Guangzhou | 35,8 % | A784 |

Gyártó

Vámtétel

Kiegészítő TARIC-kód

Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd., Guangzhou

35,8 %

A784

2.   Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba. Az 1225/2009/EK rendelet 11. cikke szerinti felülvizsgálat hiányában 2012. április 27-ig marad hatályban.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 20-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL L 109., 2007.4.26., 12. o.

2

(3)  HL L 84., 2010.3.31., 13. o.

3

(4)  HL C 237., 2009.10.2., 5. o.

4

(5)  WT/DS295/AB/R, 2005. november 29.

5

(6)  A Hivatalos lap 8-ik oldalán található.

6

(7)  Például: Prof. Dr. Markus Taube és Dr. Christian Schmidkonz: „The State-Business Nexus in China’s Steel Industry - Chinese Market Distortions in Domestic and International Perspective” (THINK!DESK China Research & Consulting), 2009. február 25. az Európai Unió Kínai Kereskedelmi Kamarája által Roland Bergerrel készített tanulmány, amely azokra a túlkapacitásokra összpontosít, amelyek többek között a 2009. novemberi állami beavatkozásból erednek (http://www.euccc.com.cn/view/static/?sid=6388); Wiley Rein LLP: „Money for Metal: A detailed Examination of Chinese Government Subsidies to its Steel Industry” (2007. július), Anne Stevenson- Yang: „China Government Subsidies Survey”, 2007. február, Usha C. V. Haley: „Shedding Light on Energy Subsidies in China: An Analysis of China’s Steel Industry from 2000-2007”, „China’s Specialty Steel Subsidies: Massive, Pervasive and Illegal”, Specialty Steel Industry of North America, Wiley Rein & Fielding LLP: „The China Syndrome: How Subsidies and Government Intervention Created the World’s Largest Steel Industry”, 2006. július.

7

(8)  Forrás: Steel Business Briefing.

8

(9)  Bár már ez a megállapítás is elegendő – a figyelembe vett időszakra vonatkozó más megállapításokkal együtt – a károkozás megállapításához, meg kell jegyezni, hogy ezt megerősíti az a tény is, hogy az első vizsgálat vizsgálati időszakával összehasonlítva a Since Hardware által gyártott vasalódeszkák importjának volumene – amely már a fent említett vizsgálati időszak során is jelentős volt – a jelenlegi vizsgálati időszakra nagyjából megkétszereződött.

9

(10)  Bár már ez a megállapítás is elegendő – a figyelembe vett időszakra vonatkozó más megállapításokkal együtt – a károkozás megállapításához, meg kell jegyezni, hogy ezt megerősíti az a tény is, hogy az első vizsgálat vizsgálati időszakával összehasonlítva a jelenlegi vizsgálati időszakra a Since Hardware piaci részesedése 89 %-kal nőtt.

10

(11)  Tekintettel az Unió jogának az Unió nemzetközi kötelezettségeivel a lehető legnagyobb összhangban történő értelmezésének kötelességére.

11

(12)  Hegesztett acél csövek többek között Törökországból, a Noksel vállalatot illetően, HL L 343, 2008.12.19, (143) preambulumbekezdés

12

(13)  Kétségtelen, hogy a Foshan Shunde tekintetében a 452/2007/EK rendelet a Bíróság általi megsemmisítése miatt egy bizonyos időszakban a vállalatra de facto nulla vámtétel volt érvényes, ez azonban nem jelentett lényeges különbséget, főleg mivel ez csak több évvel a rendelet hatálybalépését követően merült fel.

13

(14)  European Commission, Directorate General for Trade, Directorate H, Office N-105 4/92, 1049 Brussels, BELGIUM.

14

---

| 22.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 338/35 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 338/35

---

A BIZOTTSÁG 1244/2010/EU RENDELETE

(2010. december 9.)

a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint a 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról

(EGT- és Svájc-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 92. cikkére,

mivel:

| (1) | Két tagállam, illetve illetékes hatóságaik a 883/2004/EK rendelet VIII. és IX. mellékletének módosítását kérték. |
| --- | --- |

(1)

Két tagállam, illetve illetékes hatóságaik a 883/2004/EK rendelet VIII. és IX. mellékletének módosítását kérték.

| (2) | Egyes tagállamok, illetve illetékes hatóságaik a 987/2009/EK rendelet 1. és 2. mellékletének módosítását kérték. |
| --- | --- |

(2)

Egyes tagállamok, illetve illetékes hatóságaik a 987/2009/EK rendelet 1. és 2. mellékletének módosítását kérték.

| (3) | A tagállami jogszabályokban a közelmúltban bekövetkezett változások figyelembevétele, valamint annak érdekében, hogy az érdekelt felek számára garantálni lehessen az átláthatóságot és jogbiztonságot, a 883/2004/EK rendelet VIII. és IX. mellékletét és a 987/2009/EK rendelet 1. és 2. mellékletét ki kell igazítani. |
| --- | --- |

(3)

A tagállami jogszabályokban a közelmúltban bekövetkezett változások figyelembevétele, valamint annak érdekében, hogy az érdekelt felek számára garantálni lehessen az átláthatóságot és jogbiztonságot, a 883/2004/EK rendelet VIII. és IX. mellékletét és a 987/2009/EK rendelet 1. és 2. mellékletét ki kell igazítani.

| (4) | A szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság jóváhagyta a módosításokat. |
| --- | --- |

(4)

A szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság jóváhagyta a módosításokat.

| (5) | A 883/2004/EK és a 987/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(5)

A 883/2004/EK és a 987/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 883/2004/EK rendelet az alábbiak szerint módosul:

| 1. | A VIII. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az 1. részben a „PORTUGÁLIA” című szakasz helyébe a következő szöveg lép:
  „PORTUGÁLIA
  Rokkantsági, öregségi és túlélő hozzátartozói nyugdíj iránti valamennyi kérelem, kivéve azokat az eseteket, amikor az egynél több tagállam jogszabályai alapján szerzett biztosítási idők összege legalább 21 naptári év, a nemzeti jogszabályok alá tartozó biztosítási idők összege legfeljebb 20 év, és a számítást a 2007. május 10-i 187/2007. sz. törvényerejű rendelet 32. és 33. cikke alapján végezték.”; |
| --- | --- | --- |

1.

A VIII. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az 1. részben a „PORTUGÁLIA” című szakasz helyébe a következő szöveg lép:

„PORTUGÁLIA

Rokkantsági, öregségi és túlélő hozzátartozói nyugdíj iránti valamennyi kérelem, kivéve azokat az eseteket, amikor az egynél több tagállam jogszabályai alapján szerzett biztosítási idők összege legalább 21 naptári év, a nemzeti jogszabályok alá tartozó biztosítási idők összege legfeljebb 20 év, és a számítást a 2007. május 10-i 187/2007. sz. törvényerejű rendelet 32. és 33. cikke alapján végezték.”;

| b) | a 2. részben a szöveg a „LENGYELORSZÁG” című szakasz után a következő új szakasszal egészül ki:
  „PORTUGÁLIA
  Kiegészítő nyugdíjak a 2008. február 22-i 26/2008. sz. törvényerejű rendelet alapján (állami tőkefedezeti rendszer).” |
| --- | --- |

b)

a 2. részben a szöveg a „LENGYELORSZÁG” című szakasz után a következő új szakasszal egészül ki:

„PORTUGÁLIA

Kiegészítő nyugdíjak a 2008. február 22-i 26/2008. sz. törvényerejű rendelet alapján (állami tőkefedezeti rendszer).”

| 2. | A IX. melléklet I. részének „HOLLANDIA” című szakasza a következőképpen módosul:






  a) | az „A munkavállalókra vonatkozó rokkantsági biztosításról szóló 1966. február 18-i törvény (WAO) módosított változata.” szövegrész helyébe az „A keresőképtelenség elleni biztosításról szóló 1966. február 18-i módosított törvény (WAO).” szöveg lép; |
| --- | --- | --- |

2.

A IX. melléklet I. részének „HOLLANDIA” című szakasza a következőképpen módosul:

a)

az „A munkavállalókra vonatkozó rokkantsági biztosításról szóló 1966. február 18-i törvény (WAO) módosított változata.” szövegrész helyébe az „A keresőképtelenség elleni biztosításról szóló 1966. február 18-i módosított törvény (WAO).” szöveg lép;

| b) | az „Az önálló vállalkozókra vonatkozó rokkantsági biztosításról szóló 1997. április 24-i törvény (WAZ) módosított változata.” szövegrész helyébe az „Az önálló vállalkozók keresőképtelenségi ellátásáról szóló 1997. április 24-i módosított törvény (WAZ).” szöveg lép; |
| --- | --- |

b)

az „Az önálló vállalkozókra vonatkozó rokkantsági biztosításról szóló 1997. április 24-i törvény (WAZ) módosított változata.” szövegrész helyébe az „Az önálló vállalkozók keresőképtelenségi ellátásáról szóló 1997. április 24-i módosított törvény (WAZ).” szöveg lép;

| c) | az „A túlélő eltartott személyekre vonatkozó általános biztosításról szóló 1995. december 21-i törvény (ANW).” szövegrész helyébe az „Az 1995. december 21-i törvény a túlélő hozzátartozókra vonatkozó általános biztosításról (ANW).” szöveg lép; |
| --- | --- |

c)

az „A túlélő eltartott személyekre vonatkozó általános biztosításról szóló 1995. december 21-i törvény (ANW).” szövegrész helyébe az „Az 1995. december 21-i törvény a túlélő hozzátartozókra vonatkozó általános biztosításról (ANW).” szöveg lép;

| d) | az „A munkaképességnek megfelelő munkáról és jövedelemről szóló, 2005. november 10-i törvény (WIA).” szövegrész helyébe az „A munkaképességnek megfelelő munkáról és jövedelemről szóló 2005. november 10-i törvény (WIA).” szöveg lép. |
| --- | --- |

d)

az „A munkaképességnek megfelelő munkáról és jövedelemről szóló, 2005. november 10-i törvény (WIA).” szövegrész helyébe az „A munkaképességnek megfelelő munkáról és jövedelemről szóló 2005. november 10-i törvény (WIA).” szöveg lép.

2. cikk

A 987/2009/EK rendelet az alábbiak szerint módosul:

| 1. | Az 1. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | a „BELGIUM–HOLLANDIA” című szakaszból az a) pontot el kell hagyni; |
| --- | --- | --- |

1.

Az 1. melléklet a következőképpen módosul:

a)

a „BELGIUM–HOLLANDIA” című szakaszból az a) pontot el kell hagyni;

| b) | a „NÉMETORSZÁG–HOLLANDIA” című szakaszt el kell hagyni; |
| --- | --- |

b)

a „NÉMETORSZÁG–HOLLANDIA” című szakaszt el kell hagyni;

| c) | a „HOLLANDIA–PORTUGÁLIA” című szakaszt el kell hagyni; |
| --- | --- |

c)

a „HOLLANDIA–PORTUGÁLIA” című szakaszt el kell hagyni;

| d) | a „DÁNIA–LUXEMBURG” című szakaszt el kell hagyni. |
| --- | --- |

d)

a „DÁNIA–LUXEMBURG” című szakaszt el kell hagyni.

| 2. | A 2. melléklet címében a „31. és 41. cikkében” szövegrész helyébe a „32. cikkének (2) bekezdésében és 41. cikkének (1) bekezdésében” szöveg lép. |
| --- | --- |

2.

A 2. melléklet címében a „31. és 41. cikkében” szövegrész helyébe a „32. cikkének (2) bekezdésében és 41. cikkének (1) bekezdésében” szöveg lép.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 9-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

1

(2)  HL L 284., 2009.10.30., 1. o.

2

---

| 22.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 338/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 338/37

---

A BIZOTTSÁG 1245/2010/EU RENDELETE

(2010. december 21.)

a juhokra, kecskékre, valamint a juh- és kecskehúsra vonatkozó 2011. évi uniós vámkontingensek megnyitásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 144. cikke (1) bekezdésére és 148. cikkére, a 4. cikkével összefüggésben,

mivel:

| (1) | A 2011. évre meg kell nyitni a juh- és kecskehúsra vonatkozó uniós vámkontingenseket. A vámtételek és a behozható mennyiségek a 2011. évre érvényes, vonatkozó nemzetközi megállapodásoknak megfelelően kerülnek megállapításra. |
| --- | --- |

(1)

A 2011. évre meg kell nyitni a juh- és kecskehúsra vonatkozó uniós vámkontingenseket. A vámtételek és a behozható mennyiségek a 2011. évre érvényes, vonatkozó nemzetközi megállapodásoknak megfelelően kerülnek megállapításra.

| (2) | Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulást létrehozó megállapodásban meghatározott vámtarifa-rendelkezések közösségi végrehajtásáról szóló, 2003. február 18-i 312/2003/EK tanácsi rendelet (2) a 0204 vámtarifaszám alá tartozó termékekre 2003. február 1-jétől2 000 tonnás kiegészítő kétoldalú vámkontingenst írt elő, amelyet évente az eredeti mennyiség 10 %-ával kell növelni. Ezért Chile GATT/WTO-kontingensét további 200 tonnával meg kell növelni, és a két kontingenst 2011-ben is az eddigiek szerint célszerű kezelni. |
| --- | --- |

(2)

Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulást létrehozó megállapodásban meghatározott vámtarifa-rendelkezések közösségi végrehajtásáról szóló, 2003. február 18-i 312/2003/EK tanácsi rendelet (2) a 0204 vámtarifaszám alá tartozó termékekre 2003. február 1-jétől2 000 tonnás kiegészítő kétoldalú vámkontingenst írt elő, amelyet évente az eredeti mennyiség 10 %-ával kell növelni. Ezért Chile GATT/WTO-kontingensét további 200 tonnával meg kell növelni, és a két kontingenst 2011-ben is az eddigiek szerint célszerű kezelni.

| (3) | Egyes kontingensek egy adott év július 1-jétől a következő év június 30-ig tartó időszakra vannak meghatározva. Mivel az e rendelet alapján megvalósuló behozatalt a naptári évhez igazodva kell kezelni, a szóban forgó kontingensek keretében a 2011. naptári évre rögzítendő mennyiségeket a 2010. július 1-jétől2011. június 30-ig tartó időszakra vonatkozó mennyiség felének és a 2011. július 1-jétől2012. június 30-ig tartó időszakra vonatkozó mennyiség felének összegeként kell meghatározni. |
| --- | --- |

(3)

Egyes kontingensek egy adott év július 1-jétől a következő év június 30-ig tartó időszakra vannak meghatározva. Mivel az e rendelet alapján megvalósuló behozatalt a naptári évhez igazodva kell kezelni, a szóban forgó kontingensek keretében a 2011. naptári évre rögzítendő mennyiségeket a 2010. július 1-jétől2011. június 30-ig tartó időszakra vonatkozó mennyiség felének és a 2011. július 1-jétől2012. június 30-ig tartó időszakra vonatkozó mennyiség felének összegeként kell meghatározni.

| (4) | Az uniós vámkontingensek megfelelő kezelése érdekében vágotttest-egyenértéket kell meghatározni. |
| --- | --- |

(4)

Az uniós vámkontingensek megfelelő kezelése érdekében vágotttest-egyenértéket kell meghatározni.

| (5) | A juh- és kecskehústermékekre vonatkozó kontingenseket – a juhhús- és kecskehúságazat termékeinek kivitele és behozatala tekintetében a 3013/89/EGK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1995. június 26-i 1439/95/EK bizottsági rendelettől (3) eltérve – az 1234/2007/EK rendelet 144. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban kell kezelni. Ezt a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (4) 308a. és 308b. cikkének, valamint 308c. cikke (1) bekezdésének megfelelően kell tenni. |
| --- | --- |

(5)

A juh- és kecskehústermékekre vonatkozó kontingenseket – a juhhús- és kecskehúságazat termékeinek kivitele és behozatala tekintetében a 3013/89/EGK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1995. június 26-i 1439/95/EK bizottsági rendelettől (3) eltérve – az 1234/2007/EK rendelet 144. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban kell kezelni. Ezt a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (4) 308a. és 308b. cikkének, valamint 308c. cikke (1) bekezdésének megfelelően kell tenni.

| (6) | Az e rendeletben rögzített vámkontingensek a 2454/93/EGK rendelet 308c. cikke szerinti értelemben kezdetben nem minősülnek kritikusnak, ha kezelésük az „elsőbbségi elv”, azaz az igénylési sorrend alapján történik. Ezért a vámhatóságokat fel kell hatalmazni arra, hogy a 2454/93/EGK rendelet 308c. cikke (1) bekezdésének és 248. cikke (4) bekezdésének megfelelően az e kontingensek keretében az indulási szakaszban behozott áruk esetében eltekinthessenek a biztosítéknyújtás kötelezettségétől. Az egyik kezelési rendszerről a másikra való átállás sajátosságai miatt az említett rendelet 308c. cikkének (2) és (3) bekezdését nem kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben rögzített vámkontingensek a 2454/93/EGK rendelet 308c. cikke szerinti értelemben kezdetben nem minősülnek kritikusnak, ha kezelésük az „elsőbbségi elv”, azaz az igénylési sorrend alapján történik. Ezért a vámhatóságokat fel kell hatalmazni arra, hogy a 2454/93/EGK rendelet 308c. cikke (1) bekezdésének és 248. cikke (4) bekezdésének megfelelően az e kontingensek keretében az indulási szakaszban behozott áruk esetében eltekinthessenek a biztosítéknyújtás kötelezettségétől. Az egyik kezelési rendszerről a másikra való átállás sajátosságai miatt az említett rendelet 308c. cikkének (2) és (3) bekezdését nem kell alkalmazni.

| (7) | Indokolt egyértelművé tenni, hogy a piaci szereplőknek milyen származási igazolást kell bemutatniuk ahhoz, hogy igénybe vehessék az igénylési sorrend alapján kezelt kontingenseket. |
| --- | --- |

(7)

Indokolt egyértelművé tenni, hogy a piaci szereplőknek milyen származási igazolást kell bemutatniuk ahhoz, hogy igénybe vehessék az igénylési sorrend alapján kezelt kontingenseket.

| (8) | Amikor a piaci szereplők behozatal céljából juhhústerméket mutatnak be a vámhatóságnak, nehéz megállapítani, hogy a termékek háziasított vagy más juhból készültek-e, pedig a kettőnek eltérő a vámtétele. Ezért indokolt előírni, hogy a származási igazolásban egyértelmű utalás szerepeljen erre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(8)

Amikor a piaci szereplők behozatal céljából juhhústerméket mutatnak be a vámhatóságnak, nehéz megállapítani, hogy a termékek háziasított vagy más juhból készültek-e, pedig a kettőnek eltérő a vámtétele. Ezért indokolt előírni, hogy a származási igazolásban egyértelmű utalás szerepeljen erre vonatkozóan.

| (9) | A juhokra, kecskékre, valamint a juh- és kecskehúsra vonatkozó 2010. évi közösségi vámkontingensek megnyitásáról szóló, 2009. december 15-i 1234/2009/EU bizottsági rendelet (5) a 2010. év végén elavulttá válik. Ezért indokolt hatályon kívül helyezni. |
| --- | --- |

(9)

A juhokra, kecskékre, valamint a juh- és kecskehúsra vonatkozó 2010. évi közösségi vámkontingensek megnyitásáról szóló, 2009. december 15-i 1234/2009/EU bizottsági rendelet (5) a 2010. év végén elavulttá válik. Ezért indokolt hatályon kívül helyezni.

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Ez a rendelet megnyitja a juhokra, kecskékre, valamint a juhhúsra és kecskehúsra vonatkozó közösségi behozatali vámkontingenseket a 2011. január 1-jétőldecember 31-ig tartó időszakra.

2. cikk

Az 1. cikkben előírt vámkontingensek alapján behozott termékekre alkalmazandó vámtételeket, e termékek KN-kódját, származási országát országcsoportok szerinti bontásban, valamint tételszámát a melléklet állapítja meg.

3. cikk

(1)   Az 1. cikkben előírt vámkontingensek alapján behozható termékek vágotttest-egyenértékben kifejezett mennyiségét a melléklet állapítja meg.

(2)   Az (1) bekezdésnek megfelelően „vágotttest-egyenértékben” kifejezett mennyiségek kiszámítása céljából a juh-, illetve kecsketermék nettó tömegét a következő együtthatók valamelyikével kell megszorozni:

| a) | élő állat esetében: 0,47; |
| --- | --- |

a)

élő állat esetében: 0,47;

| b) | kicsontozott bárányhús és kicsontozott kecskegidahús esetében: 1,67; |
| --- | --- |

b)

kicsontozott bárányhús és kicsontozott kecskegidahús esetében: 1,67;

| c) | kicsontozott ürühús, kicsontozott juhhús és kicsontozott kecskehús (a gidahús kivételével) és ezek bármely együttese esetében: 1,81; |
| --- | --- |

c)

kicsontozott ürühús, kicsontozott juhhús és kicsontozott kecskehús (a gidahús kivételével) és ezek bármely együttese esetében: 1,81;

| d) | csontos termék esetében: 1,00. |
| --- | --- |

d)

csontos termék esetében: 1,00.

A fentiek alkalmazásában a „kecskegida” legfeljebb egyéves kecskét jelent.

4. cikk

Az 1439/95/EK rendelet II.A. és II.B. címétől eltérve az e rendelet mellékletében meghatározott vámkontingenseket a 2011. január 1-jétőldecember 31-ig tartó időszakban a 2454/93/EGK rendelet 308a., 308b. cikkének és 308c. cikke (1) bekezdésének megfelelően, az igénylési sorrend alapján kell kezelni. Az említett rendelet 308c. cikkének (2) és (3) bekezdése nem alkalmazandó. Behozatali engedély nem szükséges.

5. cikk

(1)   A mellékletben előírt vámkontingensek igénybevételéhez az importőr köteles bemutatni az uniós vámhatóságoknak az áruról az érintett harmadik ország illetékes hatóságai által kiállított, érvényes származási igazolást és a szabad forgalomba bocsátására vonatkozó vámáru-nyilatkozatot.

A preferenciális vámtarifa-megállapodásokban előírtaktól eltérő vámkontingensek alapján behozott termékek származását a hatályos uniós rendelkezéseknek megfelelően kell meghatározni.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában a „származási igazolás”:

| a) | preferenciális vámtarifa-megállapodásban rögzített vámkontingensek esetében az adott megállapodásban meghatározott származási igazolás; |
| --- | --- |

a)

preferenciális vámtarifa-megállapodásban rögzített vámkontingensek esetében az adott megállapodásban meghatározott származási igazolás;

| b) | más vámkontingensek esetében a 2454/93/EGK rendelet 47. cikkének megfelelően kiállított igazolás, amely az említett cikkben előírtakon kívül a következőket tartalmazza:






  — | a KN-kódot (legalább annak első négy számjegyét), |
| --- | --- | --- |

b)

más vámkontingensek esetében a 2454/93/EGK rendelet 47. cikkének megfelelően kiállított igazolás, amely az említett cikkben előírtakon kívül a következőket tartalmazza:

—

a KN-kódot (legalább annak első négy számjegyét),

| — | az adott vámkontingens tételszámát vagy tételszámait, |
| --- | --- |

—

az adott vámkontingens tételszámát vagy tételszámait,

| — | a teljes nettó tömeget az e rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti együttható-kategóriánként; |
| --- | --- |

—

a teljes nettó tömeget az e rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti együttható-kategóriánként;

| c) | olyan országok esetében, amelyek kontingense az a) és b) pont szerinti kontingensek egyesítésével jött létre, az a) pontban meghatározott igazolás. |
| --- | --- |

c)

olyan országok esetében, amelyek kontingense az a) és b) pont szerinti kontingensek egyesítésével jött létre, az a) pontban meghatározott igazolás.

A b) pont szerinti származási igazolás abban az esetben tartalmazhat több tételszámot, ha egyetlen szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó vámáru-nyilatkozat alátámasztására mutatják be. Minden más esetben kizárólag egy tételszámot tartalmazhat.

6. cikk

Az 1234/2009/EU rendelet hatályát veszti.

7. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2011. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 21-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Dacian CIOLOŞ

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 46., 2003.2.20., 1. o.

2

(3)  HL L 143., 1995.6.27., 7. o.

3

(4)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o.

4

(5)  HL L 330., 2009.12.16., 73. o.

5

---

MELLÉKLET

JUHHÚS ÉS KECSKEHÚS (vágotttest-egyenérték tonnájánként (t)) 2011. ÉVI UNIÓS VÁMKONTINGENSEK

| Országcsoport sz. | KN-kód | Érték- vám
  % | Mértékvám
  EUR/100 kg | Tételszám az igénylési sorrend elvének alkalmazásához | Származási hely | Éves mennyiség tonnában vágotttest-egyenértékben |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Élő állatok
  (Együttható: 0,47) | Kicsontozott bárányhús (1)

  (Együttható: 1,67) | Kicsontozott ürühús/juhhús (2)

  (Együttható: 1,81) | Csontos hús és vágott test
  (Együttható: 1,00) |
| 1 | 0204 | Nulla | Nulla | — | 09.2101 | 09.2102 | 09.2011 | Argentína | 23 000 |
| — | 09.2105 | 09.2106 | 09.2012 | Ausztrália | 18 786 |
| — | 09.2109 | 09.2110 | 09.2013 | Új-Zéland | 227 854 |
| — | 09.2111 | 09.2112 | 09.2014 | Uruguay | 5 800 |
| — | 09.2115 | 09.2116 | 09.1922 | Chile | 6 600 |
| — | 09.2121 | 09.2122 | 09.0781 | Norvégia | 300 |
| — | 09.2125 | 09.2126 | 09.0693 | Grönland | 100 |
| — | 09.2129 | 09.2130 | 09.0690 | Feröer szigetek | 20 |
| — | 09.2131 | 09.2132 | 09.0227 | Törökország | 200 |
| — | 09.2171 | 09.2175 | 09.2015 | Egyéb (3) | 200 |
| 2 | 0204, 0210 99 21, 0210 99 29, 0210 99 60 | Nulla | Nulla | — | 09.2119 | 09.2120 | 09.0790 | Izland | 1 850 |
| 3 | 0104 10 30
  0104 10 80
  0104 20 90 | 10 % | Nulla | 09.2181 | — | — | 09.2019 | Erga omnes
   (4) | 92 |

Országcsoport sz.

KN-kód

Érték- vám

%

Mértékvám

EUR/100 kg

Tételszám az igénylési sorrend elvének alkalmazásához

Származási hely

Éves mennyiség tonnában vágotttest-egyenértékben

Élő állatok

(Együttható: 0,47)

Kicsontozott bárányhús (1)

(Együttható: 1,67)

Kicsontozott ürühús/juhhús (2)

(Együttható: 1,81)

Csontos hús és vágott test

(Együttható: 1,00)

1

0204

Nulla

Nulla

—

09.2101

09.2102

09.2011

Argentína

23 000

—

09.2105

09.2106

09.2012

Ausztrália

18 786

—

09.2109

09.2110

09.2013

Új-Zéland

227 854

—

09.2111

09.2112

09.2014

Uruguay

5 800

—

09.2115

09.2116

09.1922

Chile

6 600

—

09.2121

09.2122

09.0781

Norvégia

300

—

09.2125

09.2126

09.0693

Grönland

100

—

09.2129

09.2130

09.0690

Feröer szigetek

20

—

09.2131

09.2132

09.0227

Törökország

200

—

09.2171

09.2175

09.2015

Egyéb (3)

200

2

0204, 0210 99 21, 0210 99 29, 0210 99 60

Nulla

Nulla

—

09.2119

09.2120

09.0790

Izland

1 850

3

0104 10 30

0104 10 80

0104 20 90

10 %

Nulla

09.2181

—

—

09.2019

Erga omnes
   (4)

92

---

(1)  És kecskegidahús.

(2)  És kecskehús, kivéve a kecskegidahúst.

(3)  „Egyéb”: minden, a táblázatban külön nem nevesített származási hely.

(4)  „Erga omnes” alatt az összes származási hely értendő, beleértve a táblázatban említett származási országokat.

---

| 22.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 338/40 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 338/40

---

A BIZOTTSÁG 1246/2010/EU RENDELETE

(2010. december 21.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. december 22-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 21-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | AL | 87,5 |
| MA | 42,8 |
| TR | 107,4 |
| ZZ | 79,2 |
| 0707 00 05 | EG | 140,2 |
| JO | 158,2 |
| TR | 84,2 |
| ZZ | 127,5 |
| 0709 90 70 | MA | 83,7 |
| TR | 115,9 |
| ZZ | 99,8 |
| 0805 10 20 | AR | 43,0 |
| BR | 41,5 |
| MA | 60,3 |
| PE | 58,9 |
| TR | 66,6 |
| UY | 48,7 |
| ZA | 50,2 |
| ZZ | 52,7 |
| 0805 20 10 | MA | 61,9 |
| ZZ | 61,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 61,3 |
| IL | 72,0 |
| JM | 144,2 |
| TR | 71,6 |
| ZZ | 87,3 |
| 0805 50 10 | AR | 49,2 |
| TR | 55,5 |
| UY | 49,2 |
| ZZ | 51,3 |
| 0808 10 80 | AR | 74,9 |
| CA | 84,9 |
| CL | 84,2 |
| CN | 83,7 |
| MK | 29,3 |
| NZ | 74,9 |
| US | 104,8 |
| ZA | 124,1 |
| ZZ | 82,6 |
| 0808 20 50 | CN | 63,6 |
| US | 134,5 |
| ZZ | 99,1 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

AL

87,5

MA

42,8

TR

107,4

ZZ

79,2

0707 00 05

EG

140,2

JO

158,2

TR

84,2

ZZ

127,5

0709 90 70

MA

83,7

TR

115,9

ZZ

99,8

0805 10 20

AR

43,0

BR

41,5

MA

60,3

PE

58,9

TR

66,6

UY

48,7

ZA

50,2

ZZ

52,7

0805 20 10

MA

61,9

ZZ

61,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

61,3

IL

72,0

JM

144,2

TR

71,6

ZZ

87,3

0805 50 10

AR

49,2

TR

55,5

UY

49,2

ZZ

51,3

0808 10 80

AR

74,9

CA

84,9

CL

84,2

CN

83,7

MK

29,3

NZ

74,9

US

104,8

ZA

124,1

ZZ

82,6

0808 20 50

CN

63,6

US

134,5

ZZ

99,1

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 22.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 338/42 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 338/42

---

A BIZOTTSÁG 1247/2010/EU RENDELETE

(2010. december 21.)

a cukorágazat egyes termékeire a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó, a 867/2010/EU rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második mondatára,

mivel:

| (1) | A 867/2010/EU bizottsági rendelet (3) a 2010/11-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb az 1230/2010/EU bizottsági rendelet (4) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A 867/2010/EU bizottsági rendelet (3) a 2010/11-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb az 1230/2010/EU bizottsági rendelet (4) módosította.

| (2) | A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 951/2006/EK rendelet 36. cikkében említett termékek behozatalára a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó irányadó áraknak és kiegészítő vámoknak a 867/2010/EU rendelettel rögzített összege e rendelet melléklete szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. december 22-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 21-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o.

2

(3)  HL L 259., 2010.10.1., 3. o.

3

(4)  HL L 336., 2010.12.21., 22. o.

4

---

MELLÉKLET

A fehér cukor, a nyerscukor és az 1702 90 95 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő importvámok 2010. december 22-től alkalmazandó módosított összegei

| (EUR) |
| --- |
| KN-kód | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege |
| 1701 11 10 (1) | 66,09 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 66,09 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 66,09 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 66,09 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 59,68 | 0,00 |
| 1701 99 10 (2) | 59,68 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 59,68 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,60 | 0,17 |

(EUR)

KN-kód

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

1701 11 10 (1)

66,09

0,00

1701 11 90 (1)

66,09

0,00

1701 12 10 (1)

66,09

0,00

1701 12 90 (1)

66,09

0,00

1701 91 00 (2)

59,68

0,00

1701 99 10 (2)

59,68

0,00

1701 99 90 (2)

59,68

0,00

1702 90 95 (3)

0,60

0,17

---

(1)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének III. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(2)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(3)  1 %-os szacharóztartalomra megállapítva.

---

IRÁNYELVEK

| 22.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 338/44 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 338/44

---

A BIZOTTSÁG 2010/92/EU IRÁNYELVE

(2010. december 21.)

a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a bromukonazol hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 451/2000/EK (2) és az 1490/2002/EK (3) bizottsági rendelet megállapítja a 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram harmadik szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat, és létrehozza azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő lehetséges felvétel céljából értékelni kell. E jegyzékben a bromukonazol is szerepel. A 2008/832/EK bizottsági határozat (4) értelmében a bromukonazolt nem vették fel a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe. |
| --- | --- |

(1)

A 451/2000/EK (2) és az 1490/2002/EK (3) bizottsági rendelet megállapítja a 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram harmadik szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat, és létrehozza azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő lehetséges felvétel céljából értékelni kell. E jegyzékben a bromukonazol is szerepel. A 2008/832/EK bizottsági határozat (4) értelmében a bromukonazolt nem vették fel a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe.

| (2) | A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (2) bekezdése alapján az eredeti bejelentő (a továbbiakban: kérelmező) a 91/414/EGK tanácsi irányelv alkalmazására vonatkozó részletes szabályoknak az irányelv 8. cikke (2) bekezdésében említett munkaprogramban szereplő, de az irányelv I. mellékletébe fel nem vett hatóanyagok szokásos és gyorsított eljárással való értékelése tekintetében történő megállapításáról szóló, 2008. január 17-i 33/2008/EK bizottsági rendelet (5) 14–19. cikkében előírt gyorsított eljárás alkalmazása iránti új kérelmet nyújtott be. |
| --- | --- |

(2)

A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (2) bekezdése alapján az eredeti bejelentő (a továbbiakban: kérelmező) a 91/414/EGK tanácsi irányelv alkalmazására vonatkozó részletes szabályoknak az irányelv 8. cikke (2) bekezdésében említett munkaprogramban szereplő, de az irányelv I. mellékletébe fel nem vett hatóanyagok szokásos és gyorsított eljárással való értékelése tekintetében történő megállapításáról szóló, 2008. január 17-i 33/2008/EK bizottsági rendelet (5) 14–19. cikkében előírt gyorsított eljárás alkalmazása iránti új kérelmet nyújtott be.

| (3) | A kérelmező a kérelmet az 1490/2002/EK rendelet által kijelölt referens tagállamhoz, Belgiumhoz nyújtotta be. A gyorsított eljárásra vonatkozó határidőt betartották. A hatóanyag specifikációja és a támogatott felhasználási módok megegyeznek a 2008/832/EK határozat tárgyát képezőkével. Az említett alkalmazás megfelel továbbá a 33/2008/EK rendelet 15. cikke szerinti lényegi és eljárási követelményeknek. Belgium értékelte a kérelmező által benyújtott új információkat és adatokat, és kiegészítő jelentést készített. A jelentést 2010. október 8-án megküldte az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak (a továbbiakban: Hatóság) és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(3)

A kérelmező a kérelmet az 1490/2002/EK rendelet által kijelölt referens tagállamhoz, Belgiumhoz nyújtotta be. A gyorsított eljárásra vonatkozó határidőt betartották. A hatóanyag specifikációja és a támogatott felhasználási módok megegyeznek a 2008/832/EK határozat tárgyát képezőkével. Az említett alkalmazás megfelel továbbá a 33/2008/EK rendelet 15. cikke szerinti lényegi és eljárási követelményeknek. Belgium értékelte a kérelmező által benyújtott új információkat és adatokat, és kiegészítő jelentést készített. A jelentést 2010. október 8-án megküldte az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak (a továbbiakban: Hatóság) és a Bizottságnak.

| (4) | A Hatóság véleményezésre megküldte a kiegészítő jelentést a többi tagállamnak és a kérelmezőnek, és a beérkezett észrevételeket továbbította a Bizottságnak. A 33/2008/EK rendelet 20. cikke (1) bekezdésének megfelelően és a Bizottság kérésére a tagállamok és a Hatóság szakértői értékelésnek vetették alá a kiegészítő jelentést. A Hatóság ezt követően 2010. július 29-én benyújtotta a bromukonazolra vonatkozó következtetéseit (6) a Bizottsághoz. Az értékelő jelentés tervezetét, a kiegészítő jelentést, valamint a Hatóság következtetését a Bizottság a tagállamokkal az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság keretében újból áttekintette, és 2010. november 23-án a bromukonazolra vonatkozó bizottsági felülvizsgálati jelentés formájában véglegesítette. |
| --- | --- |

(4)

A Hatóság véleményezésre megküldte a kiegészítő jelentést a többi tagállamnak és a kérelmezőnek, és a beérkezett észrevételeket továbbította a Bizottságnak. A 33/2008/EK rendelet 20. cikke (1) bekezdésének megfelelően és a Bizottság kérésére a tagállamok és a Hatóság szakértői értékelésnek vetették alá a kiegészítő jelentést. A Hatóság ezt követően 2010. július 29-én benyújtotta a bromukonazolra vonatkozó következtetéseit (6) a Bizottsághoz. Az értékelő jelentés tervezetét, a kiegészítő jelentést, valamint a Hatóság következtetését a Bizottság a tagállamokkal az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság keretében újból áttekintette, és 2010. november 23-án a bromukonazolra vonatkozó bizottsági felülvizsgálati jelentés formájában véglegesítette.

| (5) | A referens tagállam által készített kiegészítő értékelés és a Hatóság új következtetése külön figyelmet szentelt a hatóanyag felvételének elutasításához vezető aggályoknak. Ilyen aggályt jelentett különösképpen a vízi szervezetekre vonatkozó nagy veszély, valamint a felszíni és a felszín alatti vizek lehetséges szennyezettségének felmérését lehetővé tevő információk hiánya. |
| --- | --- |

(5)

A referens tagállam által készített kiegészítő értékelés és a Hatóság új következtetése külön figyelmet szentelt a hatóanyag felvételének elutasításához vezető aggályoknak. Ilyen aggályt jelentett különösképpen a vízi szervezetekre vonatkozó nagy veszély, valamint a felszíni és a felszín alatti vizek lehetséges szennyezettségének felmérését lehetővé tevő információk hiánya.

| (6) | A kérelmező által benyújtott új információ alapján már fel lehetett mérni a felszíni és a felszín alatti vizek lehetséges szennyezettségét. A jelenleg rendelkezésre álló információk szerint a felszín alatti vizek szennyeződésének kockázata kicsi, a vízi szervezetekre vonatkozó veszély mértéke pedig elfogadható. |
| --- | --- |

(6)

A kérelmező által benyújtott új információ alapján már fel lehetett mérni a felszíni és a felszín alatti vizek lehetséges szennyezettségét. A jelenleg rendelkezésre álló információk szerint a felszín alatti vizek szennyeződésének kockázata kicsi, a vízi szervezetekre vonatkozó veszély mértéke pedig elfogadható.

| (7) | A kérelmező által nyújtott kiegészítő adatok és információk alapján ennek megfelelően ki lehet zárni azon konkrét aggályokat, amelyek a hatóanyag fel nem vételéhez vezettek. Egyéb nyitott tudományos kérdés nem merült fel. |
| --- | --- |

(7)

A kérelmező által nyújtott kiegészítő adatok és információk alapján ennek megfelelően ki lehet zárni azon konkrét aggályokat, amelyek a hatóanyag fel nem vételéhez vezettek. Egyéb nyitott tudományos kérdés nem merült fel.

| (8) | A különböző vizsgálatokból kiderült, hogy a bromukonazolt tartalmazó növényvédő szerek várhatóan általában megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott követelményeknek, különösen a bizottsági felülvizsgálati jelentésben vizsgált és részletesen kifejtett felhasználási módok tekintetében. Ezért a bromukonazolt fel kell venni az I. mellékletbe, biztosítva ezáltal, hogy az említett irányelv rendelkezéseinek megfelelően valamennyi tagállamban engedélyezni lehessen az e hatóanyagot tartalmazó növényvédő szereket. |
| --- | --- |

(8)

A különböző vizsgálatokból kiderült, hogy a bromukonazolt tartalmazó növényvédő szerek várhatóan általában megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott követelményeknek, különösen a bizottsági felülvizsgálati jelentésben vizsgált és részletesen kifejtett felhasználási módok tekintetében. Ezért a bromukonazolt fel kell venni az I. mellékletbe, biztosítva ezáltal, hogy az említett irányelv rendelkezéseinek megfelelően valamennyi tagállamban engedélyezni lehessen az e hatóanyagot tartalmazó növényvédő szereket.

| (9) | Az említett következtetés sérelme nélkül egyes konkrét kérdésekről indokolt megerősítő információkat beszerezni. A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése szerint valamely hatóanyagnak az I. mellékletbe való felvételét feltételekhez lehet kötni. Ezért helyénvaló előírni, hogy a kérelmező nyújtson be további információkat a triazolból származó metabolitok (TDM-ek) elsődleges terményekben, vetésforgóban termesztett növényekben és állati eredetű termékekben megtalálható maradékanyagairól, valamint a növényevő emlősöket érintő hosszú távú kockázatról. Az endokrin rendszert esetlegesen károsító tulajdonságai értékelésének további pontosítása céljából helyénvaló előírni, hogy a bromukonazolt további vizsgálatnak vessék alá, amint rendelkezésre állnak az OECD-nek az endokrin rendszert károsító hatásra vonatkozó vizsgálati iránymutatásai vagy – másik lehetőségként – a közösségi egyezményes vizsgálati iránymutatások. |
| --- | --- |

(9)

Az említett következtetés sérelme nélkül egyes konkrét kérdésekről indokolt megerősítő információkat beszerezni. A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése szerint valamely hatóanyagnak az I. mellékletbe való felvételét feltételekhez lehet kötni. Ezért helyénvaló előírni, hogy a kérelmező nyújtson be további információkat a triazolból származó metabolitok (TDM-ek) elsődleges terményekben, vetésforgóban termesztett növényekben és állati eredetű termékekben megtalálható maradékanyagairól, valamint a növényevő emlősöket érintő hosszú távú kockázatról. Az endokrin rendszert esetlegesen károsító tulajdonságai értékelésének további pontosítása céljából helyénvaló előírni, hogy a bromukonazolt további vizsgálatnak vessék alá, amint rendelkezésre állnak az OECD-nek az endokrin rendszert károsító hatásra vonatkozó vizsgálati iránymutatásai vagy – másik lehetőségként – a közösségi egyezményes vizsgálati iránymutatások.

| (10) | A 91/414/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(10)

A 91/414/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (11) | Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 91/414/EGK irányelv I. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2011. június 30-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

3. cikk

Ez az irányelv 2011. február 1-jén lép hatályba.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 21-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o.

1

(2)  HL L 55., 2000.2.29., 25. o.

2

(3)  HL L 224., 2002.8.21., 23. o.

3

(4)  HL L 295., 2008.11.4., 53. o.

4

(5)  HL L 15., 2008.1.18., 5. o.

5

(6)  Európai Élelmiszerbiztonsági Ügynökség: Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance bromuconazole (A bromukonazol hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok felméréséről szóló szakértői értékelésből levont következtetések) EFSA Journal 2010; 8(8):1704. [84. o.]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1704. Elérhető a következő internetcímen: www.efsa.europa.eu/efsajournal

6

Európai Élelmiszerbiztonsági Ügynökség: Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance bromuconazole (A bromukonazol hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok felméréséről szóló szakértői értékelésből levont következtetések)

---

MELLÉKLET

A 91/414/EGK irányelv I. mellékletében szereplő táblázat vége a következő bejegyzéssel egészül ki:

| Sorszám | Közhasználatú név, azonosító szám | IUPAC-név | Tisztaság (1) | Hatálybalépés | Felvétel lejárta | Különös rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „323 | Bromukonazol
  CAS-szám: 116255-48-2
  CIPAC-szám: 680 | 1-[(2RS,4RS:2RS,4SR)-4-bróm-2-(2,4-diklór-fenil)-tetrahidro-furfuril]-1H-1,2,4-triazol | ≥ 960 g/kg | 2011. február 1. | 2021. január 31. | A.   RÉSZ
  Felhasználása kizárólag gombaölő szerként engedélyezhető.
  B.   RÉSZ
  A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság által 2010. november 23-án véglegesített, a bromukonazolról szóló felülvizsgálati jelentésnek, és különösen I. és II. függelékének a következtetéseit.
  Ebben az átfogó értékelésben a tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk:






  — | a szert kezelő személyek biztonságára, és biztosítaniuk kell, hogy a felhasználás feltételei között adott esetben szerepeljen a megfelelő egyéni védőfelszerelés alkalmazására vonatkozó követelmény, |

Sorszám

Közhasználatú név, azonosító szám

IUPAC-név

Tisztaság (1)

Hatálybalépés

Felvétel lejárta

Különös rendelkezések

„323

Bromukonazol

CAS-szám: 116255-48-2

CIPAC-szám: 680

1-[(2RS,4RS:2RS,4SR)-4-bróm-2-(2,4-diklór-fenil)-tetrahidro-furfuril]-1H-1,2,4-triazol

≥ 960 g/kg

2011. február 1.

2021. január 31.

A.   RÉSZ

Felhasználása kizárólag gombaölő szerként engedélyezhető.

B.   RÉSZ

A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság által 2010. november 23-án véglegesített, a bromukonazolról szóló felülvizsgálati jelentésnek, és különösen I. és II. függelékének a következtetéseit.

Ebben az átfogó értékelésben a tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk:

—

a szert kezelő személyek biztonságára, és biztosítaniuk kell, hogy a felhasználás feltételei között adott esetben szerepeljen a megfelelő egyéni védőfelszerelés alkalmazására vonatkozó követelmény,

| — | a vízi szervezetek védelmére. Az engedélyezés feltételei között szükség szerint kockázatcsökkentő intézkedéseknek – például pufferzónák kialakításának – is szerepelniük kell. |
| --- | --- |

—

a vízi szervezetek védelmére. Az engedélyezés feltételei között szükség szerint kockázatcsökkentő intézkedéseknek – például pufferzónák kialakításának – is szerepelniük kell.

Az érintett tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a kérelmező eljuttassa a Bizottsághoz a következő információkat:

| — | a triazolból származó metabolitok (TDM-ek) elsődleges terményekben, vetésforgóban termesztett növényekben és állati eredetű termékekben található maradékanyagaira vonatkozó további információk, |
| --- | --- |

—

a triazolból származó metabolitok (TDM-ek) elsődleges terményekben, vetésforgóban termesztett növényekben és állati eredetű termékekben található maradékanyagaira vonatkozó további információk,

| — | a növényevő emlősöket érintő hosszú távú kockázatok további kezeléséhez szükséges információk. |
| --- | --- |

—

a növényevő emlősöket érintő hosszú távú kockázatok további kezeléséhez szükséges információk.

Biztosítaniuk kell, hogy a kérelmező, aki kérelmezte a bromukonazol felvételét ebbe a mellékletbe, ezeket a megerősítő információkat legkésőbb 2013. január 31-ig eljuttassa a Bizottsághoz.

Az érintett tagállamok biztosítják, hogy a kérelmező az OECD-nek az endokrin rendszert károsító hatásra vonatkozó vizsgálati iránymutatásai vagy – másik lehetőségként – a közösségi egyezményes vizsgálati iránymutatások elfogadásától számított két éven belül további információkat szolgáltasson a Bizottságnak a bromukonazolnak az endokrin rendszert esetlegesen károsító tulajdonságairól.”

---

(1)  A hatóanyagok azonosításával és specifikációjával kapcsolatban további részletek a felülvizsgálati jelentésben találhatók.

1

---

HATÁROZATOK

| 22.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 338/47 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 338/47

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2010. december 14.)

a Tanács eljárási szabályzatának módosításáról

(2010/795/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 240. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Tanács eljárási szabályzata III. melléklete 2. cikkének (2) bekezdésére (1),

mivel:

| (1) | Az átmeneti rendelkezésekről szóló (36.) jegyzőkönyv 3. cikke (3) bekezdésének negyedik albekezdése előírja, hogy 2014. október 31-ig, amennyiben a Tanács valamely jogi aktusát minősített többséggel kell elfogadnia, és amennyiben a Tanács egy tagja azt kéri, meg kell vizsgálni, hogy a minősített többséget adó tagállamok képviselik-e az Unió népességének legalább 62 %-át a Tanács eljárási szabályzata (a továbbiakban: az eljárási szabályzat) III. mellékletének 1. cikkében foglalt össznépességi adatok szerint számolva. |
| --- | --- |

(1)

Az átmeneti rendelkezésekről szóló (36.) jegyzőkönyv 3. cikke (3) bekezdésének negyedik albekezdése előírja, hogy 2014. október 31-ig, amennyiben a Tanács valamely jogi aktusát minősített többséggel kell elfogadnia, és amennyiben a Tanács egy tagja azt kéri, meg kell vizsgálni, hogy a minősített többséget adó tagállamok képviselik-e az Unió népességének legalább 62 %-át a Tanács eljárási szabályzata (a továbbiakban: az eljárási szabályzat) III. mellékletének 1. cikkében foglalt össznépességi adatok szerint számolva.

| (2) | Az eljárási szabályzat III. melléklete 2. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a Tanács minden évben január 1-jei hatállyal az Európai Unió Statisztikai Hivatalánál az előző év szeptember 30-án rendelkezésre álló adatoknak megfelelően kiigazítja az említett melléklet 1. cikkében szereplő számadatokat. |
| --- | --- |

(2)

Az eljárási szabályzat III. melléklete 2. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a Tanács minden évben január 1-jei hatállyal az Európai Unió Statisztikai Hivatalánál az előző év szeptember 30-án rendelkezésre álló adatoknak megfelelően kiigazítja az említett melléklet 1. cikkében szereplő számadatokat.

| (3) | A 2011. évre vonatkozóan az eljárási szabályzatot ennek megfelelően ki kell igazítani, |
| --- | --- |

(3)

A 2011. évre vonatkozóan az eljárási szabályzatot ennek megfelelően ki kell igazítani,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az eljárási szabályzat III. melléklete 1. cikkének helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Az EUSz. 16. cikke (5) bekezdésének és az átmeneti intézkedésekről szóló (36.) jegyzőkönyv 3. cikke (3) és (4) bekezdésének az alkalmazásához az egyes tagállamoknak a 2011. január 1-jétől2011. december 31-ig tartó időszakra vonatkozó össznépességi adatai a következők:

| Tagállam | Népesség
  (× 1 000) |
| --- | --- |
| Németország | 81 802,3 |
| Franciaország | 64 714,1 |
| Egyesült Királyság | 62 008,0 |
| Olaszország | 60 340,3 |
| Spanyolország | 45 989,0 |
| Lengyelország | 38 167,3 |
| Románia | 21 462,2 |
| Hollandia | 16 575,0 |
| Görögország | 11 305,1 |
| Belgium | 10 827,0 |
| Portugália | 10 637,7 |
| Cseh Köztársaság | 10 506,8 |
| Magyarország | 10 014,3 |
| Svédország | 9 340,7 |
| Ausztria | 8 375,3 |
| Bulgária | 7 563,7 |
| Dánia | 5 534,7 |
| Szlovákia | 5 424,9 |
| Finnország | 5 351,4 |
| Írország | 4 467,9 |
| Litvánia | 3 329,0 |
| Lettország | 2 248,4 |
| Szlovénia | 2 047,0 |
| Észtország | 1 340,1 |
| Ciprus | 803,1 |
| Luxemburg | 502,1 |
| Málta | 413,0 |
| Összesen | 501 090,4 |
| Küszöbérték (62 %) | 310 676,1” |

Tagállam

Népesség

(× 1 000)

Németország

81 802,3

Franciaország

64 714,1

Egyesült Királyság

62 008,0

Olaszország

60 340,3

Spanyolország

45 989,0

Lengyelország

38 167,3

Románia

21 462,2

Hollandia

16 575,0

Görögország

11 305,1

Belgium

10 827,0

Portugália

10 637,7

Cseh Köztársaság

10 506,8

Magyarország

10 014,3

Svédország

9 340,7

Ausztria

8 375,3

Bulgária

7 563,7

Dánia

5 534,7

Szlovákia

5 424,9

Finnország

5 351,4

Írország

4 467,9

Litvánia

3 329,0

Lettország

2 248,4

Szlovénia

2 047,0

Észtország

1 340,1

Ciprus

803,1

Luxemburg

502,1

Málta

413,0

Összesen

501 090,4

Küszöbérték (62 %)

310 676,1”

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a határozatot 2011. január 1-jétől kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

S. VANACKERE

---

(1)  A Tanács 2009. december 1-jei 2009/937/EU határozata a Tanács eljárási szabályzatának elfogadásáról (HL L 325., 2009.12.11., 35. o.).

1

---

| 22.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 338/49 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 338/49

---

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG EUPOL COPPS/1/2010 HATÁROZATA

(2010. december 21.)

az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziója (EUPOL COPPS) misszióvezetője megbízatásának meghosszabbításáról

(2010/796/KKBP)

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikke harmadik bekezdésére,

tekintettel az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziójáról (EUPOL COPPS) szóló, 2010. december 17-i 2010/784/KKBP (1) tanácsi határozatra és különösen annak 10. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2010/784/KKBP határozat 10. cikke (1) bekezdésének értelmében a Politikai és Biztonsági Bizottság a Szerződés 38. cikkének megfelelően felhatalmazást kap arra, hogy az EUPOL COPPS politikai ellenőrzése és stratégiai irányítása céljából meghozza a megfelelő határozatokat, beleértve különösen a misszióvezető kinevezésére vonatkozó határozatot. |
| --- | --- |

(1)

A 2010/784/KKBP határozat 10. cikke (1) bekezdésének értelmében a Politikai és Biztonsági Bizottság a Szerződés 38. cikkének megfelelően felhatalmazást kap arra, hogy az EUPOL COPPS politikai ellenőrzése és stratégiai irányítása céljából meghozza a megfelelő határozatokat, beleértve különösen a misszióvezető kinevezésére vonatkozó határozatot.

| (2) | Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője azt javasolta, hogy hosszabbítsák meg Henrik MALMQUIST EUPOL COPPS misszióvezetői megbízatását, |
| --- | --- |

(2)

Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője azt javasolta, hogy hosszabbítsák meg Henrik MALMQUIST EUPOL COPPS misszióvezetői megbízatását,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Politikai és Biztonsági Bizottság a 2011. január 1-jétől2011. december 31-ig tartó időszakra meghosszabbítja Henrik MALMQUIST-nak, az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziójának (EUPOL COPPS) misszióvezetői megbízatását.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

A határozatot 2011. december 31-ig kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 21-én.

a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

az elnök

W. STEVENS

---

(1)  HL L 335., 2010.12.18., 60. o.

1

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 22.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 338/50 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 338/50

---

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG KÖZÖTT LÉTREJÖTT, A MEZŐGAZDASÁGI TERMÉKEK KERESKEDELMÉRŐL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁSSAL LÉTREHOZOTT ÁLLATEGÉSZSÉGÜGYI VEGYES BIZOTTSÁG 1/2010 HATÁROZATA

(2010. december 1.)

a megállapodás 11. melléklete 1., 2., 5., 6., 10. és 11. függelékének módosításáról

(2010/797/EU)

AZ ÁLLATEGÉSZSÉGÜGYI VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodásra (a továbbiakban: mezőgazdasági megállapodás) és különösen annak 11. melléklete 19. cikkének (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A mezőgazdasági megállapodás 2002. június 1-jén hatályba lépett. |
| --- | --- |

(1)

A mezőgazdasági megállapodás 2002. június 1-jén hatályba lépett.

| (2) | A mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete 19. cikkének (1) bekezdése létrehozza az állategészségügyi vegyes bizottságot, amely hatáskörrel rendelkezik az említett mellékletből és annak végrehajtásából fakadó minden kérdés tekintetében és a mellékletben meghatározott feladatok ellátására. Az említett melléklet 19. cikkének (3) bekezdése értelmében az állategészségügyi vegyes bizottság határozhat a 11. melléklet függelékeinek módosításáról, különösen azok kiigazítása és naprakésszé tétele érdekében. |
| --- | --- |

(2)

A mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete 19. cikkének (1) bekezdése létrehozza az állategészségügyi vegyes bizottságot, amely hatáskörrel rendelkezik az említett mellékletből és annak végrehajtásából fakadó minden kérdés tekintetében és a mellékletben meghatározott feladatok ellátására. Az említett melléklet 19. cikkének (3) bekezdése értelmében az állategészségügyi vegyes bizottság határozhat a 11. melléklet függelékeinek módosításáról, különösen azok kiigazítása és naprakésszé tétele érdekében.

| (3) | A mezőgazdasági megállapodás 11. mellékletének függelékeit az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodással létrehozott állategészségügyi vegyes bizottságnak a megállapodás 11. melléklete 1., 2., 3., 4., 5., 6. és 11. függelékének módosításáról szóló, 2003. november 25-i 2/2003 határozata (1) módosította először. |
| --- | --- |

(3)

A mezőgazdasági megállapodás 11. mellékletének függelékeit az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodással létrehozott állategészségügyi vegyes bizottságnak a megállapodás 11. melléklete 1., 2., 3., 4., 5., 6. és 11. függelékének módosításáról szóló, 2003. november 25-i 2/2003 határozata (1) módosította először.

| (4) | A mezőgazdasági megállapodás 11. mellékletének függelékeit legutóbb az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodással létrehozott állategészségügyi vegyes bizottságnak a megállapodás 11. melléklete 2., 3., 4., 5., 6. és 10. függelékének módosításáról szóló, 2008. december 23-i 1/2008 határozata (2) módosította. |
| --- | --- |

(4)

A mezőgazdasági megállapodás 11. mellékletének függelékeit legutóbb az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodással létrehozott állategészségügyi vegyes bizottságnak a megállapodás 11. melléklete 2., 3., 4., 5., 6. és 10. függelékének módosításáról szóló, 2008. december 23-i 1/2008 határozata (2) módosította.

| (5) | A Svájci Államszövetség kérte a kis kapacitású vágóhidakon a kizárólag hizlalásra és vágásra tartott házisertések testében és húsában fellelhető trichinella kimutatása érdekében végzett vizsgálat alóli mentesülés tekintetében előzetesen kapott eltérés meghosszabbítását. Mivel – a svájci Département Fédéral de l’Intérieur állati eredetű élelmiszerekről szóló rendeletének (RS 817.022.108) 9. cikke a) pontjával összhangban – az említett házisertések teste és húsa, valamint az abból származó húskészítmények, hústermékek és feldolgozott hústermékek nem képezhetik az Európai Unió tagállamaival folytatott kereskedelem tárgyát, ez a kérelem teljesíthető. A szóban forgó mentességet ezért 2014. december 31-ig alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(5)

A Svájci Államszövetség kérte a kis kapacitású vágóhidakon a kizárólag hizlalásra és vágásra tartott házisertések testében és húsában fellelhető trichinella kimutatása érdekében végzett vizsgálat alóli mentesülés tekintetében előzetesen kapott eltérés meghosszabbítását. Mivel – a svájci Département Fédéral de l’Intérieur állati eredetű élelmiszerekről szóló rendeletének (RS 817.022.108) 9. cikke a) pontjával összhangban – az említett házisertések teste és húsa, valamint az abból származó húskészítmények, hústermékek és feldolgozott hústermékek nem képezhetik az Európai Unió tagállamaival folytatott kereskedelem tárgyát, ez a kérelem teljesíthető. A szóban forgó mentességet ezért 2014. december 31-ig alkalmazni kell.

| (6) | A mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete függelékeinek utolsó módosítása óta szintén módosították az említett megállapodás 11. melléklete 1., 2., 5., 6. és 10. függelékének jogi rendelkezéseit. A mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete 11. függelékében említett kapcsolattartó pontokat ezért naprakésszé kell tenni. |
| --- | --- |

(6)

A mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete függelékeinek utolsó módosítása óta szintén módosították az említett megállapodás 11. melléklete 1., 2., 5., 6. és 10. függelékének jogi rendelkezéseit. A mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete 11. függelékében említett kapcsolattartó pontokat ezért naprakésszé kell tenni.

| (7) | A mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete 1., 2., 5., 6., 10. és 11. függelékének rendelkezéseit ennek megfelelően ki kell igazítani, |
| --- | --- |

(7)

A mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete 1., 2., 5., 6., 10. és 11. függelékének rendelkezéseit ennek megfelelően ki kell igazítani,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A mezőgazdasági megállapodás 11. mellékletének 1., 2., 5., 6. 10. és 11. függeléke az e határozat I–VI. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

E két példányban készült határozatot a társelnökök vagy a felek nevében eljárásra felhatalmazott egyéb személyek írják alá.

3. cikk

A határozat abban az időpontban lép hatályba, amikor mindkét fél aláírta azt.

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Bernben, 2010. december 1-jén.

a Svájci Államszövetség nevében

a küldöttség vezetője

Hans WYSS

Kelt Brüsszelben, 2010. december 1-jén.

az Európai Unió nevében

a küldöttség vezetője

Paul VAN GELDORP

---

(1)  HL L 23., 2004.1.28., 27. o.

1

(2)  HL L 6., 2009.1.10., 89. o.

2

---

I. MELLÉKLET

| I. | A mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete 1. függelékének V. fejezete („V. MADÁRINFLUENZA”) helyébe a következő szöveg lép:
  „V.   Madárinfluenza

  A.   JOGSZABÁLYOK (1)







  Európai Unió | Svájc |
| --- | --- | --- |
| A Tanács 2005. december 20-i 2005/94/EK irányelve a madárinfluenza elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről és a 92/40/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 10., 2006.1.14., 16. o.). | 1. | Az 1966. július 1-jei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE; RS 916.40) és különösen annak 1., 1a. és 9a. cikke (intézkedések a kiemelten fertőző állatbetegségek leküzdésére, ellenőrzési célok), valamint 57. cikke (technikai végrehajtási rendelkezések, nemzetközi együttműködés). |

I.

A mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete 1. függelékének V. fejezete („V. MADÁRINFLUENZA”) helyébe a következő szöveg lép:

„V.   Madárinfluenza

A.   JOGSZABÁLYOK (1)

Európai Unió

Svájc

A Tanács 2005. december 20-i 2005/94/EK irányelve a madárinfluenza elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről és a 92/40/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 10., 2006.1.14., 16. o.).

1.

Az 1966. július 1-jei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE; RS 916.40) és különösen annak 1., 1a. és 9a. cikke (intézkedések a kiemelten fertőző állatbetegségek leküzdésére, ellenőrzési célok), valamint 57. cikke (technikai végrehajtási rendelkezések, nemzetközi együttműködés).

| 2. | Az 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE; RS 916.401) és különösen annak 2. cikke (kiemelten fertőző állatbetegségek), 49. cikke (az állatokra kóros mikroorganizmusok kezelése), 73. és 74. cikke (tisztítás és fertőtlenítés), 77–98. cikke (a kiemelten fertőző állatbetegségekre vonatkozó általános rendelkezések), valamint 122–125. cikke (madárinfluenzára vonatkozó meghatározott intézkedések). |
| --- | --- |

2.

Az 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE; RS 916.401) és különösen annak 2. cikke (kiemelten fertőző állatbetegségek), 49. cikke (az állatokra kóros mikroorganizmusok kezelése), 73. és 74. cikke (tisztítás és fertőtlenítés), 77–98. cikke (a kiemelten fertőző állatbetegségekre vonatkozó általános rendelkezések), valamint 122–125. cikke (madárinfluenzára vonatkozó meghatározott intézkedések).

| 3. | Az 1999. június 14-i rendelet a Szövetségi Gazdasági Minisztérium szervezetéről, (Org DFE; RS 172.216.1) és különösen annak 8. cikke (referencialaboratórium). |
| --- | --- |

3.

Az 1999. június 14-i rendelet a Szövetségi Gazdasági Minisztérium szervezetéről, (Org DFE; RS 172.216.1) és különösen annak 8. cikke (referencialaboratórium).

B.   KÜLÖNLEGES VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYOK ÉS ELJÁRÁSOK

| 1. | A madárinfluenza uniós referencialaboratóriuma: a Central Veterinary Laboratory, New Haw, Weybridge, Surrey KT15 3NB, Egyesült Királyság. Svájcot terhelik a laboratórium által ilyen minőségében végzett műveletekkel kapcsolatban a részéről felmerült költségek. A laboratórium funkcióit és feladatait a 2005/94/EK irányelv VII. mellékletének 2. pontja határozza meg. |
| --- | --- |

1.

A madárinfluenza uniós referencialaboratóriuma: a Central Veterinary Laboratory, New Haw, Weybridge, Surrey KT15 3NB, Egyesült Királyság. Svájcot terhelik a laboratórium által ilyen minőségében végzett műveletekkel kapcsolatban a részéről felmerült költségek. A laboratórium funkcióit és feladatait a 2005/94/EK irányelv VII. mellékletének 2. pontja határozza meg.

| 2. | A járványos állatbetegségekről szóló rendelet 97. cikke értelmében Svájc vészhelyzeti tervvel rendelkezik, amelyet a Szövetségi Állategészségügyi Hivatal honlapján tettek közzé. |
| --- | --- |

2.

A járványos állatbetegségekről szóló rendelet 97. cikke értelmében Svájc vészhelyzeti tervvel rendelkezik, amelyet a Szövetségi Állategészségügyi Hivatal honlapján tettek közzé.

| 3. | A helyszíni vizsgálatok végzése az állategészségügyi vegyes bizottság hatáskörébe tartozik, különösen a 2005/94/EK irányelv 60. cikkével és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

3.

A helyszíni vizsgálatok végzése az állategészségügyi vegyes bizottság hatáskörébe tartozik, különösen a 2005/94/EK irányelv 60. cikkével és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével összhangban.

| II. | A mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete 1. függelékének VII. fejezete („VII. Hal- és kagylóbetegségek”) helyébe a következő szöveg lép:
  „VII.   Hal- és kagylóbetegségek

  A.   JOGSZABÁLYOK (2)







  Európai Unió | Svájc |
| --- | --- | --- |
| A Tanács 2006. október 24-i 2006/88/EK irányelve a tenyésztett víziállatokra és az azokból származó termékekre vonatkozó állategészségügyi követelményekről és a víziállatokban előforduló egyes betegségek megelőzéséről és az azok elleni védekezésről (HL L 328., 2006.11.24., 14. o.). | 1. | Az 1966. július 1-jei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE; RS 916.40) és különösen annak 1., 1a. és 10. cikke (intézkedések a fertőző állatbetegségek leküzdésére, ellenőrzési célok), valamint 57. cikke (technikai végrehajtási rendelkezések, nemzetközi együttműködés). |

II.

A mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete 1. függelékének VII. fejezete („VII. Hal- és kagylóbetegségek”) helyébe a következő szöveg lép:

„VII.   Hal- és kagylóbetegségek

A.   JOGSZABÁLYOK (2)

Európai Unió

Svájc

A Tanács 2006. október 24-i 2006/88/EK irányelve a tenyésztett víziállatokra és az azokból származó termékekre vonatkozó állategészségügyi követelményekről és a víziállatokban előforduló egyes betegségek megelőzéséről és az azok elleni védekezésről (HL L 328., 2006.11.24., 14. o.).

1.

Az 1966. július 1-jei törvény a járványos állatbetegségekről (LFE; RS 916.40) és különösen annak 1., 1a. és 10. cikke (intézkedések a fertőző állatbetegségek leküzdésére, ellenőrzési célok), valamint 57. cikke (technikai végrehajtási rendelkezések, nemzetközi együttműködés).

| 2. | Az 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE; RS 916.401) és különösen annak 3. és 4. cikke (a felsorolt járványos állatbetegségek), 18a. cikke (halak tenyésztésére szolgáló egységek nyilvántartásba vétele), 61. cikke (a halászati jogok bérlőinek és a halászat felügyeletéért felelős szerveknek a kötelezettségei), 62–76. cikke (a betegség elleni védekezésre irányuló általános intézkedések), valamint 275–290. cikke (a halbetegségekre vonatkozó különleges intézkedések, diagnosztikai laboratórium). |
| --- | --- |

2.

Az 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE; RS 916.401) és különösen annak 3. és 4. cikke (a felsorolt járványos állatbetegségek), 18a. cikke (halak tenyésztésére szolgáló egységek nyilvántartásba vétele), 61. cikke (a halászati jogok bérlőinek és a halászat felügyeletéért felelős szerveknek a kötelezettségei), 62–76. cikke (a betegség elleni védekezésre irányuló általános intézkedések), valamint 275–290. cikke (a halbetegségekre vonatkozó különleges intézkedések, diagnosztikai laboratórium).

B.   KÜLÖNLEGES VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYOK ÉS ELJÁRÁSOK

| 1. | A lapos osztriga tenyésztésével Svájcban jelenleg nem foglalkoznak. Amennyiben bonamiosis- vagy marteiliosis-esetek jelennek meg, a Szövetségi Állategészségügyi Hivatal vállalja, hogy az uniós jogszabályokkal összhangban, valamint a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikke alapján megteszi a szükséges sürgősségi intézkedéseket. |
| --- | --- |

1.

A lapos osztriga tenyésztésével Svájcban jelenleg nem foglalkoznak. Amennyiben bonamiosis- vagy marteiliosis-esetek jelennek meg, a Szövetségi Állategészségügyi Hivatal vállalja, hogy az uniós jogszabályokkal összhangban, valamint a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikke alapján megteszi a szükséges sürgősségi intézkedéseket.

| 2. | A hal- és kagylóbetegségek elleni küzdelemben Svájc a járványos állatbetegségekről szóló rendeletet alkalmazza, különösen annak 61. cikkét (a halászati jogok bérlőinek és a halászat felügyeletéért felelős szerveknek a kötelezettségei), 62–76. cikkét (a betegség elleni védekezésre irányuló általános intézkedések), 275–290. cikkét (a halbetegségekre vonatkozó különleges intézkedések, diagnosztikai laboratórium) és 291. cikkét (a felügyelendő járványos állatbetegségek). |
| --- | --- |

2.

A hal- és kagylóbetegségek elleni küzdelemben Svájc a járványos állatbetegségekről szóló rendeletet alkalmazza, különösen annak 61. cikkét (a halászati jogok bérlőinek és a halászat felügyeletéért felelős szerveknek a kötelezettségei), 62–76. cikkét (a betegség elleni védekezésre irányuló általános intézkedések), 275–290. cikkét (a halbetegségekre vonatkozó különleges intézkedések, diagnosztikai laboratórium) és 291. cikkét (a felügyelendő járványos állatbetegségek).

| 3. | A rákféléket érintő betegségek uniós referencialaboratóriuma: a Centre for Environment, Fisheries & Aquaculture Science (CEFAS), Weymouth Laboratory, Egyesült Királyság. A halbetegségekkel foglalkozó uniós referencialaboratórium: a National Veterinary Institute, Technical University of Denmarkiet, Hangövej 2, 8200 Århus, Dánia. A kagylóbetegségek uniós referencialaboratóriuma: a Laboratoire IFREMER, BP 133, 17390 La Tremblade, Franciaország. Svájc viseli a laboratóriumok által ilyen minőségükben végzett műveletekkel kapcsolatban Svájc részéről felmerült költségeket. A laboratóriumok funkcióit és feladatait a 2006/88/EK irányelv VI. mellékletének I. része határozza meg. |
| --- | --- |

3.

A rákféléket érintő betegségek uniós referencialaboratóriuma: a Centre for Environment, Fisheries & Aquaculture Science (CEFAS), Weymouth Laboratory, Egyesült Királyság. A halbetegségekkel foglalkozó uniós referencialaboratórium: a National Veterinary Institute, Technical University of Denmarkiet, Hangövej 2, 8200 Århus, Dánia. A kagylóbetegségek uniós referencialaboratóriuma: a Laboratoire IFREMER, BP 133, 17390 La Tremblade, Franciaország. Svájc viseli a laboratóriumok által ilyen minőségükben végzett műveletekkel kapcsolatban Svájc részéről felmerült költségeket. A laboratóriumok funkcióit és feladatait a 2006/88/EK irányelv VI. mellékletének I. része határozza meg.

| 4. | A helyszíni vizsgálatok végzése az állategészségügyi vegyes bizottság hatáskörébe tartozik, különösen a 2006/88/EK irányelv 58. cikkével és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

4.

A helyszíni vizsgálatok végzése az állategészségügyi vegyes bizottság hatáskörébe tartozik, különösen a 2006/88/EK irányelv 58. cikkével és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével összhangban.

---

(1)  Eltérő rendelkezés hiányában minden, jogszabályra történő hivatkozás az adott jogszabály 2009. szeptember 1. előtt módosított változatára értendő.”

(2)  Eltérő rendelkezés hiányában minden, jogszabályra történő hivatkozás az adott jogszabály 2009. szeptember 1. előtt módosított változatára értendő.”

---

II. MELLÉKLET

| I. | A mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete 2. függeléke I. fejezete („I. Szarvasmarhafélék és sertések”) „Különleges végrehajtási szabályok és eljárások” című B. része 7. d) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „d) | az elkülönítési időszak akkor ér véget, amikor a fertőzött állatokat eltávolítása után, a valamennyi tenyészállaton és a hízóállatok reprezentatív mintáján végzett két, legalább 21 napos időközönként végzett szerológiai vizsgálat eredménye negatív;
  mivel Svájc állatbetegségtől mentes minősítése elismert, a legutóbb a 2009/248/EK határozattal (HL L 73., 2009.3.19., 22. o.) módosított 2008/185/EK határozatot (HL L 59., 2008.3.4., 19. o.) kell értelemszerűen alkalmazni.” |
| --- | --- | --- |

I.

A mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete 2. függeléke I. fejezete („I. Szarvasmarhafélék és sertések”) „Különleges végrehajtási szabályok és eljárások” című B. része 7. d) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„d)

az elkülönítési időszak akkor ér véget, amikor a fertőzött állatokat eltávolítása után, a valamennyi tenyészállaton és a hízóállatok reprezentatív mintáján végzett két, legalább 21 napos időközönként végzett szerológiai vizsgálat eredménye negatív;

mivel Svájc állatbetegségtől mentes minősítése elismert, a legutóbb a 2009/248/EK határozattal (HL L 73., 2009.3.19., 22. o.) módosított 2008/185/EK határozatot (HL L 59., 2008.3.4., 19. o.) kell értelemszerűen alkalmazni.”

| II. | A mezőgazdasági megállapodás 11. melléklet e2. függeléke I. fejezete („I. Szarvasmarhafélék és sertések”) „Különleges végrehajtási szabályok és eljárások” című B. része 11. pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „11. | Az Európai Unió tagállamai és Svájc közötti kereskedelemben a szarvasmarha- és sertésszállítmányokat a 64/432/EGK irányelv F. mellékletében szereplő mintáknak megfelelő állat-egészségügyi bizonyítványnak kell kísérnie. Ezzel kapcsolatban a következő kiigazításokat kell alkalmazni:






  — | az 1. minta esetében a C. szakaszban a bizonyítványok a következőképpen módosulnak:






  — | a kiegészítő garanciákra vonatkozó 4. pontban a francia bekezdések a következőkkel egészülnek ki:






  »— | megbetegedés: szarvasmarhák fertőző rhinotracheitise, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

II.

A mezőgazdasági megállapodás 11. melléklet e2. függeléke I. fejezete („I. Szarvasmarhafélék és sertések”) „Különleges végrehajtási szabályok és eljárások” című B. része 11. pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„11.

Az Európai Unió tagállamai és Svájc közötti kereskedelemben a szarvasmarha- és sertésszállítmányokat a 64/432/EGK irányelv F. mellékletében szereplő mintáknak megfelelő állat-egészségügyi bizonyítványnak kell kísérnie. Ezzel kapcsolatban a következő kiigazításokat kell alkalmazni:

—

az 1. minta esetében a C. szakaszban a bizonyítványok a következőképpen módosulnak:

—

a kiegészítő garanciákra vonatkozó 4. pontban a francia bekezdések a következőkkel egészülnek ki:

»—

megbetegedés: szarvasmarhák fertőző rhinotracheitise,

| — | a Bizottság 2004/558/EK határozatával összhangban, amelyet értelemszerűen alkalmazni kell;«, |
| --- | --- |

—

a Bizottság 2004/558/EK határozatával összhangban, amelyet értelemszerűen alkalmazni kell;«,

| — | a 2. minta esetében a C. szakaszban a bizonyítványok a következőképpen módosulnak:






  — | a kiegészítő garanciákra vonatkozó 4. pontban a francia bekezdések a következőkkel egészülnek ki:






  »— | megbetegedés: Aujeszky-féle betegség, |
| --- | --- | --- | --- |

—

a 2. minta esetében a C. szakaszban a bizonyítványok a következőképpen módosulnak:

—

a kiegészítő garanciákra vonatkozó 4. pontban a francia bekezdések a következőkkel egészülnek ki:

»—

megbetegedés: Aujeszky-féle betegség,

| — | a Bizottság 2008/185/EK határozatával összhangban, amelyet értelemszerűen alkalmazni kell;«.” |
| --- | --- |

—

a Bizottság 2008/185/EK határozatával összhangban, amelyet értelemszerűen alkalmazni kell;«.”

| III. | A mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete 2. függeléke IV. fejezete („IV. Baromfi és keltetőtojás”) „Különleges végrehajtási szabályok és eljárások” című B. részének 4. pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „4. | Az Európai Unióba irányuló keltetőtojás-szállítmányok esetén a svájci hatóságok vállalják, hogy betartják az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a keltetőtojások és a naposcsibék termelése és forgalmazása tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2008. június 27-i 617/2008/EK bizottsági rendeletben megállapított jelölési szabályokat (HL L 168., 2008.6.28., 5. o.).” |
| --- | --- | --- |

III.

A mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete 2. függeléke IV. fejezete („IV. Baromfi és keltetőtojás”) „Különleges végrehajtási szabályok és eljárások” című B. részének 4. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„4.

Az Európai Unióba irányuló keltetőtojás-szállítmányok esetén a svájci hatóságok vállalják, hogy betartják az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a keltetőtojások és a naposcsibék termelése és forgalmazása tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2008. június 27-i 617/2008/EK bizottsági rendeletben megállapított jelölési szabályokat (HL L 168., 2008.6.28., 5. o.).”

| IV. | A mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete 2. függeléke V. fejezetének helyébe a következő szöveg lép:
  „V.   Tenyésztett víziállatok és az akvakultúra termékei

  A.   JOGSZABÁLYOK (1)







  Európai Unió | Svájc |
| --- | --- | --- |
| A Tanács 2006. október 24-i 2006/88/EK irányelve a tenyésztett víziállatokra és az azokból származó termékekre vonatkozó állat-egészségügyi követelményekről és a víziállatokban előforduló egyes betegségek megelőzéséről és az azok elleni védekezésről (HL L 328., 2006.11.24., 14. o.). | 1. | Az 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE; RS 916.401), és különösen annak 3. és 4. cikke (a felsorolt járványos állatbetegségek), 18a. cikke (halak tenyésztésére szolgáló egységek nyilvántartásba vétele), 61. cikke (a halászati jogok bérlői és halászat felügyeletéért felelős szervek kötelezettségei), 62–76. cikke (a betegség elleni védekezésre irányuló általános intézkedések), valamint a 275–290. cikke (a halbetegségekre vonatkozó különleges intézkedések, diagnosztikai laboratórium). |

IV.

A mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete 2. függeléke V. fejezetének helyébe a következő szöveg lép:

„V.   Tenyésztett víziállatok és az akvakultúra termékei

A.   JOGSZABÁLYOK (1)

Európai Unió

Svájc

A Tanács 2006. október 24-i 2006/88/EK irányelve a tenyésztett víziállatokra és az azokból származó termékekre vonatkozó állat-egészségügyi követelményekről és a víziállatokban előforduló egyes betegségek megelőzéséről és az azok elleni védekezésről (HL L 328., 2006.11.24., 14. o.).

1.

Az 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE; RS 916.401), és különösen annak 3. és 4. cikke (a felsorolt járványos állatbetegségek), 18a. cikke (halak tenyésztésére szolgáló egységek nyilvántartásba vétele), 61. cikke (a halászati jogok bérlői és halászat felügyeletéért felelős szervek kötelezettségei), 62–76. cikke (a betegség elleni védekezésre irányuló általános intézkedések), valamint a 275–290. cikke (a halbetegségekre vonatkozó különleges intézkedések, diagnosztikai laboratórium).

| 2. | A 2007. április 18-i rendelet az állatok és állati termékek behozataláról, tranzitjáról és kiviteléről (OITE; RS 916.443.10). |
| --- | --- |

2.

A 2007. április 18-i rendelet az állatok és állati termékek behozataláról, tranzitjáról és kiviteléről (OITE; RS 916.443.10).

| 3. | A 2007. április 18-i rendelet a harmadik országokból származó állatok légi úton történő behozataláról és tranzitjáról (OITA; RS 916.443.12). |
| --- | --- |

3.

A 2007. április 18-i rendelet a harmadik országokból származó állatok légi úton történő behozataláról és tranzitjáról (OITA; RS 916.443.12).

B.   KÜLÖNLEGES VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYOK ÉS ELJÁRÁSOK

| 1. | E melléklet alkalmazásában Svájc hivatalosan elismerten mentes a lazacok fertőző vérszegénységétől, valamint a Marteilia refringens és a Bonamia ostreae fertőzésektől. |
| --- | --- |

1.

E melléklet alkalmazásában Svájc hivatalosan elismerten mentes a lazacok fertőző vérszegénységétől, valamint a Marteilia refringens és a Bonamia ostreae fertőzésektől.

| 2. | A 2006/88/EK irányelv 29., 40., 41., 43., 44. és 50. cikkének esetleges alkalmazásáról az állategészségügyi vegyes bizottság dönt. |
| --- | --- |

2.

A 2006/88/EK irányelv 29., 40., 41., 43., 44. és 50. cikkének esetleges alkalmazásáról az állategészségügyi vegyes bizottság dönt.

| 3. | A 2006/88/EK tanácsi irányelvnek a tenyésztett víziállatok és az azokból származó termékek forgalomba hozatalára és közösségi behozatalára vonatkozó feltételek és bizonyítványkiállítási követelmények tekintetében történő végrehajtásáról és a kórokozó-átvivő fajok jegyzékének meghatározásáról szóló, 2008. december 12-i 1251/2008/EK bizottsági rendelet (HL L 337., 2008.12.16., 41. o.) 4–9. cikke határozza meg a vízi díszállatok, a tenyésztési célra, átmosóterületekbe, horgásztavakba és nyílt díszállattelepekre, illetve állománypótlásra szánt tenyésztett víziállatok, valamint az emberi fogyasztásra szánt tenyésztett víziállatok és az ezekből készült termékek forgalomba hozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételeket. |
| --- | --- |

3.

A 2006/88/EK tanácsi irányelvnek a tenyésztett víziállatok és az azokból származó termékek forgalomba hozatalára és közösségi behozatalára vonatkozó feltételek és bizonyítványkiállítási követelmények tekintetében történő végrehajtásáról és a kórokozó-átvivő fajok jegyzékének meghatározásáról szóló, 2008. december 12-i 1251/2008/EK bizottsági rendelet (HL L 337., 2008.12.16., 41. o.) 4–9. cikke határozza meg a vízi díszállatok, a tenyésztési célra, átmosóterületekbe, horgásztavakba és nyílt díszállattelepekre, illetve állománypótlásra szánt tenyésztett víziállatok, valamint az emberi fogyasztásra szánt tenyésztett víziállatok és az ezekből készült termékek forgalomba hozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételeket.

| 4. | A helyszíni vizsgálatok végzése az állategészségügyi vegyes bizottság hatáskörébe tartozik, különösen a 2006/88/EK irányelv 58. cikkével, és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

4.

A helyszíni vizsgálatok végzése az állategészségügyi vegyes bizottság hatáskörébe tartozik, különösen a 2006/88/EK irányelv 58. cikkével, és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével összhangban.

---

(1)  Eltérő rendelkezés hiányában minden, jogszabályra történő hivatkozás az adott jogszabály 2009. szeptember 1. előtt módosított változatára értendő.”

---

III. MELLÉKLET

A mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete 5. függelékének A. része („A. Az állatállomány azonosítása”) helyébe a következő szöveg lép:

„A.   Az állatállomány azonosítása

A.   JOGSZABÁLYOK (1)

| Európai Unió | Svájc |
| --- | --- |
| 1. | A Tanács 2008. július 15-i 2008/71/EK irányelve a sertések azonosításáról és nyilvántartásáról (HL L 213., 2008.8.8., 31. o.). |

Európai Unió

Svájc

1.

A Tanács 2008. július 15-i 2008/71/EK irányelve a sertések azonosításáról és nyilvántartásáról (HL L 213., 2008.8.8., 31. o.).

| 2. | Az Európai Parlament és a Tanács 2000. július 17-i 1760/2000/EK rendelete a szarvasmarhák azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről, valamint a 820/97/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 204., 2000.8.11., 1. o.). |
| --- | --- |

2.

Az Európai Parlament és a Tanács 2000. július 17-i 1760/2000/EK rendelete a szarvasmarhák azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről, valamint a 820/97/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 204., 2000.8.11., 1. o.).

| 1. | Az 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401) és különösen annak 7–20. cikke (nyilvántartás és azonosítás). |
| --- | --- |

1.

Az 1995. június 27-i rendelet a járványos állatbetegségekről (OFE) (RS 916.401) és különösen annak 7–20. cikke (nyilvántartás és azonosítás).

| 2. | A 2005. november 23-i rendelet az állatkereskedelmi adatbankról (BDTA-rendelet; RS 916.404). |
| --- | --- |

2.

A 2005. november 23-i rendelet az állatkereskedelmi adatbankról (BDTA-rendelet; RS 916.404).

B.   KÜLÖNLEGES VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYOK ÉS ELJÁRÁSOK

| a) | A 2008/71/EK irányelv 4. cikke (2) bekezdésének alkalmazása az állategészségügyi vegyes bizottság hatáskörébe tartozik. |
| --- | --- |

a)

A 2008/71/EK irányelv 4. cikke (2) bekezdésének alkalmazása az állategészségügyi vegyes bizottság hatáskörébe tartozik.

| b) | A helyszíni vizsgálatok elvégzése az állategészségügyi vegyes bizottság hatáskörébe tartozik, különösen az 1760/2000 rendelet 22. cikkével és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével, valamint a mezőgazdasági üzemekben az ellenőrzések koordinálásáról szóló, 2007. november 14-i rendelet (OCI, RS 910.15) 1. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

b)

A helyszíni vizsgálatok elvégzése az állategészségügyi vegyes bizottság hatáskörébe tartozik, különösen az 1760/2000 rendelet 22. cikkével és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével, valamint a mezőgazdasági üzemekben az ellenőrzések koordinálásáról szóló, 2007. november 14-i rendelet (OCI, RS 910.15) 1. cikkével összhangban.

---

(1)  Eltérő rendelkezés hiányában minden, jogszabályra történő hivatkozás az adott jogszabály 2009. szeptember 1. előtt módosított változatára értendő.”

1

---

IV. MELLÉKLET

| I. | A mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete 6. függeléke I. fejezete „Különleges körülmények” című szakaszának 6. pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „6. | Az illetékes svájci hatóságok a kis kapacitású vágóhidakat mentesíthetik a trichinella kimutatásának érdekében folytatott vizsgálat alól a kizárólag hizlalásra és vágásra tartott házisertés teste és húsa esetében.
  Ezt a rendelkezést 2014. december 31-ig kell alkalmazni.
  A DFE-nek az állatok levágásának higiéniájáról szóló 2005. november 23-i rendelete (OhyAb; RS 817.190.1) 8. cikkének harmadik albekezdése, valamint a DFI-nek az állati eredetű élelmiszerekről szóló, 2005. november 23-i rendelete (RS 817.022.108) 9. cikkének nyolcadik albekezdése alkalmazásában a hizlalásra és vágásra tartott házisertések testét és húsát, valamint az abból származó húskészítményeket, hústermékeket és feldolgozott hústermékeket különleges állat-egészségügyi bélyegzővel jelölik az állatok levágásának higiéniájáról szóló, 2005. november 23-i DFE-rendelet (OhyAb; RS 817.190.1) 9. mellékletének utolsó albekezdésében szereplő minta szerint. A DFI-nek az állati eredetű élelmiszerekről szóló rendeletének (RS 817.022.108) 9a. cikke értelmében ezek a termékek nem képezhetik az Európai Unió tagállamaival folytatott kereskedelem tárgyát.” |
| --- | --- | --- |

I.

A mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete 6. függeléke I. fejezete „Különleges körülmények” című szakaszának 6. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„6.

Az illetékes svájci hatóságok a kis kapacitású vágóhidakat mentesíthetik a trichinella kimutatásának érdekében folytatott vizsgálat alól a kizárólag hizlalásra és vágásra tartott házisertés teste és húsa esetében.

Ezt a rendelkezést 2014. december 31-ig kell alkalmazni.

A DFE-nek az állatok levágásának higiéniájáról szóló 2005. november 23-i rendelete (OhyAb; RS 817.190.1) 8. cikkének harmadik albekezdése, valamint a DFI-nek az állati eredetű élelmiszerekről szóló, 2005. november 23-i rendelete (RS 817.022.108) 9. cikkének nyolcadik albekezdése alkalmazásában a hizlalásra és vágásra tartott házisertések testét és húsát, valamint az abból származó húskészítményeket, hústermékeket és feldolgozott hústermékeket különleges állat-egészségügyi bélyegzővel jelölik az állatok levágásának higiéniájáról szóló, 2005. november 23-i DFE-rendelet (OhyAb; RS 817.190.1) 9. mellékletének utolsó albekezdésében szereplő minta szerint. A DFI-nek az állati eredetű élelmiszerekről szóló rendeletének (RS 817.022.108) 9a. cikke értelmében ezek a termékek nem képezhetik az Európai Unió tagállamaival folytatott kereskedelem tárgyát.”

| II. | A mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete 6. függeléke I. fejezete „Különleges körülmények” című szakaszának 11. pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „11. | 1. | A Tanács 1993. február 8-i 315/93/EGK rendelete az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok ellenőrzésére vonatkozó közösségi eljárások megállapításáról (HL L 37., 1993.2.13., 1. o.). |
| --- | --- | --- | --- |

II.

A mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete 6. függeléke I. fejezete „Különleges körülmények” című szakaszának 11. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„11.

1.

A Tanács 1993. február 8-i 315/93/EGK rendelete az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok ellenőrzésére vonatkozó közösségi eljárások megállapításáról (HL L 37., 1993.2.13., 1. o.).

| 2. | A Bizottság 1995. július 26-i 95/45/EK irányelve az élelmiszerekben használható színezékek különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról (HL L 226., 1995.9.22., 1. o.). |
| --- | --- |

2.

A Bizottság 1995. július 26-i 95/45/EK irányelve az élelmiszerekben használható színezékek különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról (HL L 226., 1995.9.22., 1. o.).

| 3. | Az Európai Parlament és a Tanács 1996. október 28-i 2232/96/EK rendelete az élelmiszerekben, illetve azok felületén használt vagy felhasználásra szánt aromaanyagokra vonatkozó közösségi eljárás megállapításáról (HL L 299., 1996.11.23., 1. o.). |
| --- | --- |

3.

Az Európai Parlament és a Tanács 1996. október 28-i 2232/96/EK rendelete az élelmiszerekben, illetve azok felületén használt vagy felhasználásra szánt aromaanyagokra vonatkozó közösségi eljárás megállapításáról (HL L 299., 1996.11.23., 1. o.).

| 4. | A Tanács 1996. április 29-i 96/22/EK irányelve az egyes hormon- vagy tireosztatikus hatású anyagoknak és a ß-agonistáknak az állattenyésztésben történő felhasználására vonatkozó tilalomról, valamint a 81/602/EGK, 88/146/EGK és 88/299/EGK irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 125., 1996.5.23., 3. o.). |
| --- | --- |

4.

A Tanács 1996. április 29-i 96/22/EK irányelve az egyes hormon- vagy tireosztatikus hatású anyagoknak és a ß-agonistáknak az állattenyésztésben történő felhasználására vonatkozó tilalomról, valamint a 81/602/EGK, 88/146/EGK és 88/299/EGK irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 125., 1996.5.23., 3. o.).

| 5. | A Tanács 1996. április 29-i 96/23/EK irányelve az egyes élő állatokban és állati termékekben lévő anyagok és azok maradványainak ellenőrzésére szolgáló intézkedésekről, valamint a 85/358/EGK és 86/469/EGK irányelvek, továbbá a 89/187/EGK és 91/664/EGK határozatok hatályon kívül helyezéséről (HL L 125., 1996.5.23., 10. o.). |
| --- | --- |

5.

A Tanács 1996. április 29-i 96/23/EK irányelve az egyes élő állatokban és állati termékekben lévő anyagok és azok maradványainak ellenőrzésére szolgáló intézkedésekről, valamint a 85/358/EGK és 86/469/EGK irányelvek, továbbá a 89/187/EGK és 91/664/EGK határozatok hatályon kívül helyezéséről (HL L 125., 1996.5.23., 10. o.).

| 6. | Az Európai Parlament és a Tanács 1999. február 22-i 1999/2/EK irányelve az ionizáló sugárzással kezelt élelmiszerekre és élelmiszer-összetevőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 66., 1999.3.13., 16. o.). |
| --- | --- |

6.

Az Európai Parlament és a Tanács 1999. február 22-i 1999/2/EK irányelve az ionizáló sugárzással kezelt élelmiszerekre és élelmiszer-összetevőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 66., 1999.3.13., 16. o.).

| 7. | Az Európai Parlament és a Tanács 1999. február 22-i 1999/3/EK irányelve az ionizáló sugárzással kezelt élelmiszerek és élelmiszer-összetevők közösségi listájának megállapításáról (HL L 66., 1999.3.13., 24. o.). |
| --- | --- |

7.

Az Európai Parlament és a Tanács 1999. február 22-i 1999/3/EK irányelve az ionizáló sugárzással kezelt élelmiszerek és élelmiszer-összetevők közösségi listájának megállapításáról (HL L 66., 1999.3.13., 24. o.).

| 8. | A Bizottság 1999. február 23-i 1999/217/EK határozata a 2232/96/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazásában az élelmiszerekben, illetve azok felületén használt aromaanyagok nyilvántartásának elfogadásáról (HL L 84., 1999.3.27., 1. o.). |
| --- | --- |

8.

A Bizottság 1999. február 23-i 1999/217/EK határozata a 2232/96/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazásában az élelmiszerekben, illetve azok felületén használt aromaanyagok nyilvántartásának elfogadásáról (HL L 84., 1999.3.27., 1. o.).

| 9. | A Bizottság 2002. október 23-i 2002/840/EK határozata az élelmiszerek besugárzására elismert harmadik országbeli létesítmények listájának elfogadásáról (HL L 287., 2002.10.25., 40. o.). |
| --- | --- |

9.

A Bizottság 2002. október 23-i 2002/840/EK határozata az élelmiszerek besugárzására elismert harmadik országbeli létesítmények listájának elfogadásáról (HL L 287., 2002.10.25., 40. o.).

| 10. | Az Európai Parlament és a Tanács 2003. november 10-i 2065/2003/EK rendelete az élelmiszerekben, illetve azok felületén felhasznált vagy felhasználásra szánt füstaromákról (HL L 309., 2003.11.26., 1. o.). |
| --- | --- |

10.

Az Európai Parlament és a Tanács 2003. november 10-i 2065/2003/EK rendelete az élelmiszerekben, illetve azok felületén felhasznált vagy felhasználásra szánt füstaromákról (HL L 309., 2003.11.26., 1. o.).

| 11. | A Bizottság 2006. december 19-i 1881/2006/EK rendelete az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeinek meghatározásáról (HL L 364., 2006.12.20., 5. o.). |
| --- | --- |

11.

A Bizottság 2006. december 19-i 1881/2006/EK rendelete az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeinek meghatározásáról (HL L 364., 2006.12.20., 5. o.).

| 12. | A Bizottság 2007. július 26-i 884/2007/EK rendelete az E 128 Vörös 2G élelmiszer-színezékként történő felhasználását felfüggesztő sürgősségi intézkedésekről (HL L 195., 2007.7.27., 8. o.). |
| --- | --- |

12.

A Bizottság 2007. július 26-i 884/2007/EK rendelete az E 128 Vörös 2G élelmiszer-színezékként történő felhasználását felfüggesztő sürgősségi intézkedésekről (HL L 195., 2007.7.27., 8. o.).

| 13. | Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1332/2008/EK rendelete az élelmiszerenzimekről, valamint a 83/417/EGK tanácsi irányelv, az 1493/1999/EK tanácsi rendelet, a 2000/13/EK irányelv, a 2001/112/EK tanácsi irányelv és a 258/97/EK rendelet módosításáról (HL L 354., 2008.12.31., 7. o.). |
| --- | --- |

13.

Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1332/2008/EK rendelete az élelmiszerenzimekről, valamint a 83/417/EGK tanácsi irányelv, az 1493/1999/EK tanácsi rendelet, a 2000/13/EK irányelv, a 2001/112/EK tanácsi irányelv és a 258/97/EK rendelet módosításáról (HL L 354., 2008.12.31., 7. o.).

| 14. | Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1333/2008/EK rendelete az élemiszer-adalékanyagokról (HL L 354., 2008.12.31., 16. o.). |
| --- | --- |

14.

Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1333/2008/EK rendelete az élemiszer-adalékanyagokról (HL L 354., 2008.12.31., 16. o.).

| 15. | Az Európai Parlament és Tanács 2008. december 16-i 1334/2008/EK rendelete az élelmiszerekben és azok felületén használható aromákról és egyes, aroma tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkről, valamint az 1601/91/EGK tanácsi rendelet, a 2232/96/EK és a 110/2008/EK rendelet, valamint a 2000/13/EK irányelv módosításáról (HL L 354., 2008.12.31., 34. o.). |
| --- | --- |

15.

Az Európai Parlament és Tanács 2008. december 16-i 1334/2008/EK rendelete az élelmiszerekben és azok felületén használható aromákról és egyes, aroma tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkről, valamint az 1601/91/EGK tanácsi rendelet, a 2232/96/EK és a 110/2008/EK rendelet, valamint a 2000/13/EK irányelv módosításáról (HL L 354., 2008.12.31., 34. o.).

| 16. | A Európai Parlament és a Tanács 2009. április 23-i 2009/32/EK irányelve az élelmiszerek és az élelmiszer-összetevők előállítása során felhasznált extrakciós oldószerekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 141., 2009.6.6., 3. o.). |
| --- | --- |

16.

A Európai Parlament és a Tanács 2009. április 23-i 2009/32/EK irányelve az élelmiszerek és az élelmiszer-összetevők előállítása során felhasznált extrakciós oldószerekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 141., 2009.6.6., 3. o.).

| 17. | A Bizottság 2008. június 17-i 2008/60/EK irányelve az élelmiszerekben használható édesítőszerek különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról (HL L 158., 2008.6.18., 17. o.). |
| --- | --- |

17.

A Bizottság 2008. június 17-i 2008/60/EK irányelve az élelmiszerekben használható édesítőszerek különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról (HL L 158., 2008.6.18., 17. o.).

| 18. | A Bizottság 2008. augusztus 27-i 2008/84/EK irányelve a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagok különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról (HL L 253., 2008.9.20., 1. o.). |
| --- | --- |

18.

A Bizottság 2008. augusztus 27-i 2008/84/EK irányelve a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagok különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról (HL L 253., 2008.9.20., 1. o.).

| 19. | Az Európai Parlament és a Tanács 2009. május 6-i 470/2009/EK rendelete az állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeinek meghatározására irányuló közösségi eljárásokról, a 2377/90/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 152., 2009.6.16., 11. o.).” |
| --- | --- |

19.

Az Európai Parlament és a Tanács 2009. május 6-i 470/2009/EK rendelete az állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeinek meghatározására irányuló közösségi eljárásokról, a 2377/90/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 152., 2009.6.16., 11. o.).”

---

V. MELLÉKLET

A mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete 10. függelékének V. fejezete a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1.A rész 3., 6., 7., 8., 9. és 14. pontját el kell hagyni. |
| --- | --- |

1.

Az 1.A rész 3., 6., 7., 8., 9. és 14. pontját el kell hagyni.

| 2. | Az 1.A rész a következő pontokkal egészül ki:






  „31. | A Bizottság 2008. június 17-i 2008/60/EK irányelve az élelmiszerekben használható édesítőszerek különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról (HL L 158., 2008.6.18., 17. o.). |
| --- | --- | --- |

2.

Az 1.A rész a következő pontokkal egészül ki:

„31.

A Bizottság 2008. június 17-i 2008/60/EK irányelve az élelmiszerekben használható édesítőszerek különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról (HL L 158., 2008.6.18., 17. o.).

| 32. | Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1333/2008/EK rendelete az élemiszer-adalékanyagokról (HL L 354., 2008.12.31., 16. o.). |
| --- | --- |

32.

Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1333/2008/EK rendelete az élemiszer-adalékanyagokról (HL L 354., 2008.12.31., 16. o.).

| 33. | A Bizottság 2008. augusztus 27-i 2008/84/EK irányelve a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagok különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról (HL L 253., 2008.9.20., 1. o.).” |
| --- | --- |

33.

A Bizottság 2008. augusztus 27-i 2008/84/EK irányelve a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagok különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról (HL L 253., 2008.9.20., 1. o.).”

---

VI. MELLÉKLET

A mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete 11. függelékének a helyébe a következő szöveg lép:

„11. függelék

Kapcsolattartó pontok

| I. | Az Európai Unió részéről:





  Az igazgató |
| --- | --- |
| Állategészségügy és állatjóllét |
| Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság |
| Európai Bizottság, B-1049 Brüsszel |

I.

Az igazgató

Állategészségügy és állatjóllét

Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság

Európai Bizottság, B-1049 Brüsszel

| II. | Svájc részéről:





  Az igazgató |
| --- | --- |
| Szövetségi Állategészségügyi Hivatal |
| CH-3003 Bern |

II.

Az igazgató

Szövetségi Állategészségügyi Hivatal

CH-3003 Bern

Egyéb fontos kapcsolattartó pontok:

| Az osztályvezető |
| --- |
| Szövetségi Közegészségügyi Hivatal |
| Élelmiszerbiztonsági Osztály |
| CH-3003 Bern” |

Az osztályvezető

Szövetségi Közegészségügyi Hivatal

Élelmiszerbiztonsági Osztály

CH-3003 Bern”

---

III Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

| 22.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 338/60 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 338/60

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 291/10/COL HATÁROZATA

(2010. július 7.)

a Bonamia ostreae és a Marteilia refringens tekintetében mentes norvégiai övezetek elismeréséről

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 109. cikkére és 1. jegyzőkönyvére,

tekintettel az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésének d) pontjára, valamint 1. jegyzőkönyvére,

tekintettel az EGT-megállapodás I. melléklete I. fejezetének 4.1.5a. pontjában említett – és annak 1. jegyzőkönyvével az EGT-megállapodáshoz igazított – jogi aktusra, a tenyésztett víziállatokra és az azokból származó termékekre vonatkozó állat-egészségügyi követelményekről és a víziállatokban előforduló egyes betegségek megelőzéséről és az azok elleni védekezésről szóló, 2006. október 24-i 2006/88/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen e jogi aktus 53. cikkére,

mivel:

2004. szeptember 9-i 225/04/COL határozatában az EFTA Felügyeleti Hatóság Norvégia teljes partvonalát mentes övezetnek ismerte el a Bonamia ostreae és a Marteilia refringens tekintetében.

Norvégia 2009. június 3-án e-mailben tájékoztatta a Hatóságot, hogy Bonamia ostreae fertőzést mutattak ki a dél-norvégiai Aust-Agder megyéből származó vadon élő osztrigákban, továbbá hogy ellenőrzési és felügyeleti övezetet hoztak létre az érintett térség körül.

2010. április 23-i levelében (554681 sz. esemény) Norvégia megerősítette a Hatóság számára, hogy nem zárható ki a Bonamia ostreae jelenléte a dél-norvégiai Aust-Agder megyéből származó vadon élő osztrigákban, tehát nincs olyan meggyőző bizonyíték, amely indokolhatná az érintett térség körül létrehozott ellenőrzési és felügyeleti övezet megszüntetését.

A 2006/88/EK irányelv 53. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy amennyiben a járványügyi vizsgálat a fertőzés bekövetkezésének jelentős valószínűségét állapítja meg, a tagállam, övezet vagy területi egység „betegségtől mentes” minősítését azzal az eljárással összhangban kell visszavonni, amely eljárással a minősítést megadták. A Norvégia által elvégzett járványügyi vizsgálat eredményei, illetve a Norvég Nemzeti Állatorvostudományi Intézet és a közösségi referencialaboratórium közötti megbeszélések kimenetele alapján a Hatóság úgy ítéli meg, hogy megvalósulnak a rendelkezésnek a dél-norvégiai Aust-Agder érintett területi egység „betegségtől mentes” minősítésének visszavonására vonatkozó feltételei.

Ennek megfelelően a 225/04/COL határozatot hatályon kívül kell helyezni.

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az EFTA Felügyeleti Hatóság munkáját segítő EFTA állat-egészségügyi bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Bonamia ostreae és a Marteilia refringens tekintetében mentes norvégiai övezetek listáját a melléklet tartalmazza.

2. cikk

A 225/04/COL határozat hatályát veszti.

3. cikk

Ez a határozat 2010. július 7-én lép hatályba.

4. cikk

E határozatnak Norvégia a címzettje.

5. cikk

E határozatnak csak az angol nyelvű szövege hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2010. július 7-én.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Per SANDERUD

elnök

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

testületi tag

---

(1)  HL L 328., 2006.11.24., 14. o. és a 32. sz. EGT-kiegészítés, 2010.6.17., 1. o. Ezt az irányelvet még nem tették közzé Norvégiában.

1

---

MELLÉKLET

| 1. | Norvégia teljes partvonala mentes övezet a Marteilia refringens tekintetében. |
| --- | --- |

1.

Norvégia teljes partvonala mentes övezet a Marteilia refringens tekintetében.

| 2. | Norvégia teljes partvonala mentes övezet a Bonamia ostreae tekintetében, az alábbi terület kivételével:






  — | a dél-norvégiai Aust-Agder megye. |
| --- | --- | --- |

2.

Norvégia teljes partvonala mentes övezet a Bonamia ostreae tekintetében, az alábbi terület kivételével:

—

a dél-norvégiai Aust-Agder megye.

---

Helyesbítések

| 22.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 338/62 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 338/62

---

Helyesbítés az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA) és a Közlekedési Dolgozók Szakszervezeteinek Szövetsége az Európai Unióban (FST) között, a tengerészek munkaidejének szervezésére vonatkozóan kötött megállapodásról szóló, 1999. június 21-i 1999/63/EK tanácsi irányelvhez

(
  Az Európai Közösségek Hivatalos Lapja L 167., 1999. július 2.
  )

(Magyar nyelvű különkiadás, 5. fejezet, 3. kötet, 363. o.)

A 365. oldalon, az 5. szakasz 1. b) pontjának ii. alpontjában:

a következő szövegrész:

| „ii. | 72 óra bármely 7 napos időszak vonatkozásában.” |
| --- | --- |

„ii.

72 óra bármely 7 napos időszak vonatkozásában.”

helyesen:

| „ii. | 77 óra bármely 7 napos időszak vonatkozásában.” |
| --- | --- |

„ii.

77 óra bármely 7 napos időszak vonatkozásában.”

---