# Az Európai Unió L 332/2010

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2010.332.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 332 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 53. évfolyam2010. december 16. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2010.332.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 332

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

53. évfolyam2010. december 16.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 1185/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. december 13.) az 597/2009/EK tanácsi rendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően egyes Indiából származó grafitelektróda-rendszerek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről | 1 |
| | * | A Tanács 1186/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. december 13.) az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően egyes Indiából származó grafitelektróda-rendszerek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről | 17 |
| | * | A Tanács 1187/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. december 13.) a Kínai Népköztársaságból származó glifozát behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről | 31 |
| | | A Bizottság 1188/2010/EU rendelete (2010. december 15.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 33 |
| | | A Bizottság 1189/2010/EU rendelete (2010. december 15.) a gabonaágazatban a 2010. december 16-tól alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról | 35 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2010/776/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. december 15.) a 2004/211/EK határozatnak az élő lófélék és ezek spermájának, petesejtjének és embriójának Európai Unióba történő behozatalára feljogosított harmadik országok és országrészek jegyzékében a Brazíliára, Kuvaitra és Szíriára vonatkozó bejegyzések módosításáról
  (az értesítés a C(2010) 8950. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 38 |
| | | 2010/777/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. december 15.) a 2008/90/EK tanácsi irányelvnek a harmadik országból származó gyümölcstermő növények szaporítóanyagaira, illetve a gyümölcstermesztésre szánt gyümölcstermő növényekre vonatkozó behozatali feltételekkel kapcsolatos eltérés kiterjesztésének céljából történő módosításáról
  (az értesítés a C(2010) 8992. számú dokumentummal történt) | 40 |
| | | 2010/778/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. december 15.) a 2002/358/EK tanácsi határozat értelmében a Közösség és egyes tagállamai számára a Kiotói Jegyzőkönyv alapján előírt kibocsátási szintek meghatározásáról szóló 2006/944/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2010) 9009. számú dokumentummal történt) | 41 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 1185/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. december 13.) az 597/2009/EK tanácsi rendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően egyes Indiából származó grafitelektróda-rendszerek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről

1

*

A Tanács 1186/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. december 13.) az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően egyes Indiából származó grafitelektróda-rendszerek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

17

*

A Tanács 1187/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. december 13.) a Kínai Népköztársaságból származó glifozát behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről

31

A Bizottság 1188/2010/EU rendelete (2010. december 15.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

33

A Bizottság 1189/2010/EU rendelete (2010. december 15.) a gabonaágazatban a 2010. december 16-tól alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

35

HATÁROZATOK

2010/776/EU

*

A Bizottság határozata (2010. december 15.) a 2004/211/EK határozatnak az élő lófélék és ezek spermájának, petesejtjének és embriójának Európai Unióba történő behozatalára feljogosított harmadik országok és országrészek jegyzékében a Brazíliára, Kuvaitra és Szíriára vonatkozó bejegyzések módosításáról
  (az értesítés a C(2010) 8950. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2010) 8950. számú dokumentummal történt)

1

38

2010/777/EU

*

A Bizottság határozata (2010. december 15.) a 2008/90/EK tanácsi irányelvnek a harmadik országból származó gyümölcstermő növények szaporítóanyagaira, illetve a gyümölcstermesztésre szánt gyümölcstermő növényekre vonatkozó behozatali feltételekkel kapcsolatos eltérés kiterjesztésének céljából történő módosításáról
  (az értesítés a C(2010) 8992. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2010) 8992. számú dokumentummal történt)

40

2010/778/EU

*

A Bizottság határozata (2010. december 15.) a 2002/358/EK tanácsi határozat értelmében a Közösség és egyes tagállamai számára a Kiotói Jegyzőkönyv alapján előírt kibocsátási szintek meghatározásáról szóló 2006/944/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2010) 9009. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2010) 9009. számú dokumentummal történt)

41

| | | III   Egyéb jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 159/10/COL határozata (2010. április 21.) a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitise tekintetében Norvégiának nyújtott kiegészítő garanciákról | 43 |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 160/10/COL határozata (2010. április 21.) az Aujeszky-féle betegség tekintetében Norvégiának nyújtott kiegészítő garanciákról | 45 |
| | * | Az EGT Vegyes Bizottság 97/2010 határozata (2010. október 1.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás I. mellékletének (Állat- és növény-egészségügyi kérdések) módosításáról | 47 |
| | * | Az EGT Vegyes Bizottság 98/2010 határozata (2010. október 1.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás I. mellékletének (Állat- és növény-egészségügyi kérdések) módosításáról | 48 |
| | * | Az EGT Vegyes Bizottság 99/2010 határozata (2010. október 1.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás I. mellékletének (Állat- és növény-egészségügyi kérdések) módosításáról | 49 |
| | * | Az EGT Vegyes Bizottság 100/2010 határozata (2010. október 1.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás II. mellékletének (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) módosításáról | 50 |
| | * | Az EGT Vegyes Bizottság 101/2010 határozata (2010. október 1.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás II. mellékletének (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) módosításáról | 51 |
| | * | Az EGT Vegyes Bizottság 102/2010 határozata (2010. október 1.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás X. mellékletének (A szolgáltatásokról általában) módosításáról | 52 |
| | * | Az EGT Vegyes Bizottság 103/2010 határozata (2010. október 1.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról | 53 |
| | * | Az EGT Vegyes Bizottság 104/2010 határozata (2010. október 1.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról | 54 |
| | * | Az EGT Vegyes Bizottság 105/2010 határozata (2010. október 1.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról | 55 |
| | * | Az EGT Vegyes Bizottság 106/2010 határozata (2010. október 1.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról | 56 |
| | * | Az EGT Vegyes Bizottság 107/2010 határozata (2010. október 1.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról | 57 |
| | * | Az EGT Vegyes Bizottság 108/2010 határozata (2010. október 1.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról | 58 |
| | * | Az EGT Vegyes Bizottság 109/2010 határozata (2010. október 1.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XVIII. mellékletének (Munkahelyi egészségvédelem és biztonság, munkajog, valamint nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód) módosításáról | 59 |
| | * | Az EGT Vegyes Bizottság 110/2010 határozata (2010. október 1.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XXI. mellékletének (Statisztika) módosításáról | 60 |
| | * | Az EGT Vegyes Bizottság 111/2010 határozata (2010. október 1.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XXI. mellékletének (Statisztika) módosításáról | 61 |
| | * | Az EGT Vegyes Bizottság 112/2010 határozata (2010. október 1.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XXI. mellékletének (Statisztika) módosításáról | 62 |
| | * | Az EGT Vegyes Bizottság 113/2010 határozata (2010. október 1.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XXII. mellékletének (Társasági jog) módosításáról | 63 |

III   Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 159/10/COL határozata (2010. április 21.) a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitise tekintetében Norvégiának nyújtott kiegészítő garanciákról

43

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 160/10/COL határozata (2010. április 21.) az Aujeszky-féle betegség tekintetében Norvégiának nyújtott kiegészítő garanciákról

45

*

Az EGT Vegyes Bizottság 97/2010 határozata (2010. október 1.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás I. mellékletének (Állat- és növény-egészségügyi kérdések) módosításáról

47

*

Az EGT Vegyes Bizottság 98/2010 határozata (2010. október 1.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás I. mellékletének (Állat- és növény-egészségügyi kérdések) módosításáról

48

*

Az EGT Vegyes Bizottság 99/2010 határozata (2010. október 1.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás I. mellékletének (Állat- és növény-egészségügyi kérdések) módosításáról

49

*

Az EGT Vegyes Bizottság 100/2010 határozata (2010. október 1.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás II. mellékletének (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) módosításáról

50

*

Az EGT Vegyes Bizottság 101/2010 határozata (2010. október 1.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás II. mellékletének (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) módosításáról

51

*

Az EGT Vegyes Bizottság 102/2010 határozata (2010. október 1.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás X. mellékletének (A szolgáltatásokról általában) módosításáról

52

*

Az EGT Vegyes Bizottság 103/2010 határozata (2010. október 1.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról

53

*

Az EGT Vegyes Bizottság 104/2010 határozata (2010. október 1.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról

54

*

Az EGT Vegyes Bizottság 105/2010 határozata (2010. október 1.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról

55

*

Az EGT Vegyes Bizottság 106/2010 határozata (2010. október 1.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról

56

*

Az EGT Vegyes Bizottság 107/2010 határozata (2010. október 1.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról

57

*

Az EGT Vegyes Bizottság 108/2010 határozata (2010. október 1.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról

58

*

Az EGT Vegyes Bizottság 109/2010 határozata (2010. október 1.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XVIII. mellékletének (Munkahelyi egészségvédelem és biztonság, munkajog, valamint nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód) módosításáról

59

*

Az EGT Vegyes Bizottság 110/2010 határozata (2010. október 1.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XXI. mellékletének (Statisztika) módosításáról

60

*

Az EGT Vegyes Bizottság 111/2010 határozata (2010. október 1.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XXI. mellékletének (Statisztika) módosításáról

61

*

Az EGT Vegyes Bizottság 112/2010 határozata (2010. október 1.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XXI. mellékletének (Statisztika) módosításáról

62

*

Az EGT Vegyes Bizottság 113/2010 határozata (2010. október 1.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XXII. mellékletének (Társasági jog) módosításáról

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 16.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/1

---

A TANÁCS 1185/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2010. december 13.)

az 597/2009/EK tanácsi rendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően egyes Indiából származó grafitelektróda-rendszerek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 15. cikke (1) bekezdésére, 18. cikkére, 22. cikke (1), (2) és (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság („Bizottság”) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Hatályos intézkedések

| (1) | Egy támogatásellenes vizsgálatot („eredeti vizsgálat”) követően az 1628/2004/EK rendelettel (2) a Tanács végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az Indiából származó, jelenleg az ex 8545 11 00 KN-kód alá sorolt egyes grafitelektródák és az ilyen elektródákhoz használt, jelenleg az ex 8545 90 90 KN-kód alá sorolt kötőelemek importjára („végleges kiegyenlítő intézkedések”). Az intézkedések formája egy 15,7 %-os ad valorem vám volt, egy vállalat kivételével, amelynél a vám mértéke 7 % volt. |
| --- | --- |

(1)

Egy támogatásellenes vizsgálatot („eredeti vizsgálat”) követően az 1628/2004/EK rendelettel (2) a Tanács végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az Indiából származó, jelenleg az ex 8545 11 00 KN-kód alá sorolt egyes grafitelektródák és az ilyen elektródákhoz használt, jelenleg az ex 8545 90 90 KN-kód alá sorolt kötőelemek importjára („végleges kiegyenlítő intézkedések”). Az intézkedések formája egy 15,7 %-os ad valorem vám volt, egy vállalat kivételével, amelynél a vám mértéke 7 % volt.

| (2) | Az 1629/2004/EK rendelettel (3) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából származó, jelenleg az ex 8545 11 00 KN-kód alá sorolt bizonyos grafitelektródák és az ilyen elektródákhoz használt, jelenleg az ex 8545 90 90 KN-kód alá sorolt kötőelemek importjára („végleges dömpingellenes intézkedések”). Az intézkedések formája egy 0 %-os ad valorem vám volt. |
| --- | --- |

(2)

Az 1629/2004/EK rendelettel (3) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából származó, jelenleg az ex 8545 11 00 KN-kód alá sorolt bizonyos grafitelektródák és az ilyen elektródákhoz használt, jelenleg az ex 8545 90 90 KN-kód alá sorolt kötőelemek importjára („végleges dömpingellenes intézkedések”). Az intézkedések formája egy 0 %-os ad valorem vám volt.

| (3) | A kiegyenlítő intézkedések hivatalból indított részleges időközi felülvizsgálatát követően a Tanács az 1354/2008/EK tanácsi rendelettel (4) módosította az 1628/2004/EK és 1629/2004/EK tanácsi rendeleteket. Az egyénileg megnevezett exportőröktől származó behozatal esetében a végleges kiegyenlítő vámok 6,3 %-ra és 7,0 %-ra módosultak, 7,2 %-os maradvány vámtétellel. Az egyénileg megnevezett exportőröktől származó behozatal esetében a végleges dömpingellenes vámok 9,4 %-ra és 0 %-ra módosultak, 8,5 %-os maradvány vámtétellel. |
| --- | --- |

(3)

A kiegyenlítő intézkedések hivatalból indított részleges időközi felülvizsgálatát követően a Tanács az 1354/2008/EK tanácsi rendelettel (4) módosította az 1628/2004/EK és 1629/2004/EK tanácsi rendeleteket. Az egyénileg megnevezett exportőröktől származó behozatal esetében a végleges kiegyenlítő vámok 6,3 %-ra és 7,0 %-ra módosultak, 7,2 %-os maradvány vámtétellel. Az egyénileg megnevezett exportőröktől származó behozatal esetében a végleges dömpingellenes vámok 9,4 %-ra és 0 %-ra módosultak, 8,5 %-os maradvány vámtétellel.

2.   A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

| (4) | A hatályos végleges kiegyenlítő intézkedések közelgő lejáratáról szóló értesítés (5) közzétételét követően a Bizottság 2009. június 18-án kapott egy kérelmet, hogy az alaprendelet 18. cikkének megfelelően indítson hatályvesztési felülvizsgálatot az intézkedésekkel kapcsolatban. A kérelmet a hasonló terméket előállító három uniós gyártó: a Graftech International, az SGL Carbon GmbH és a Tokai ERFTCARBON GmbH, („kérelmezők”) nyújtotta be, amelyek együttesen egyes grafitelektróda-rendszerek uniós gyártásának jelentős hányadát, ebben az esetben több mint 90 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

(4)

A hatályos végleges kiegyenlítő intézkedések közelgő lejáratáról szóló értesítés (5) közzétételét követően a Bizottság 2009. június 18-án kapott egy kérelmet, hogy az alaprendelet 18. cikkének megfelelően indítson hatályvesztési felülvizsgálatot az intézkedésekkel kapcsolatban. A kérelmet a hasonló terméket előállító három uniós gyártó: a Graftech International, az SGL Carbon GmbH és a Tokai ERFTCARBON GmbH, („kérelmezők”) nyújtotta be, amelyek együttesen egyes grafitelektróda-rendszerek uniós gyártásának jelentős hányadát, ebben az esetben több mint 90 %-át teszik ki.

| (5) | A kérelem alapja az volt, hogy az intézkedések lejárta valószínűleg a támogatás folytatódását vagy megismétlődését eredményezné, és így kárt okozna az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(5)

A kérelem alapja az volt, hogy az intézkedések lejárta valószínűleg a támogatás folytatódását vagy megismétlődését eredményezné, és így kárt okozna az uniós gazdasági ágazatnak.

| (6) | A hatályvesztési felülvizsgálat megindítását megelőzően és az alaprendelet 22. cikke (1) bekezdésének és 10. cikke (7) bekezdésének megfelelően a Bizottság értesítette az indiai kormányt arról, hogy megfelelően dokumentált felülvizsgálati kérelmet kapott, és konzultációra hívta azzal a céllal, hogy a felülvizsgálati kérelem tartalma tekintetében tisztázzák a helyzetet, és kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak. Az indiai kormány eleget tett a felkérésnek, és ezt követően 2009. szeptember 16-án sor került a konzultációkra. A konzultációk során nem sikerült kölcsönösen elfogadható megoldást találni, mindazonáltal sikerült megfelelően megismerni az indiai kormány hatóságai által tett észrevételeket. |
| --- | --- |

(6)

A hatályvesztési felülvizsgálat megindítását megelőzően és az alaprendelet 22. cikke (1) bekezdésének és 10. cikke (7) bekezdésének megfelelően a Bizottság értesítette az indiai kormányt arról, hogy megfelelően dokumentált felülvizsgálati kérelmet kapott, és konzultációra hívta azzal a céllal, hogy a felülvizsgálati kérelem tartalma tekintetében tisztázzák a helyzetet, és kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak. Az indiai kormány eleget tett a felkérésnek, és ezt követően 2009. szeptember 16-án sor került a konzultációkra. A konzultációk során nem sikerült kölcsönösen elfogadható megoldást találni, mindazonáltal sikerült megfelelően megismerni az indiai kormány hatóságai által tett észrevételeket.

3.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

| (7) | Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2009. szeptember 17-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (6) bejelentette az alaprendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását. |
| --- | --- |

(7)

Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2009. szeptember 17-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (6) bejelentette az alaprendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.

4.   Párhuzamos vizsgálatok

| (8) | A Bizottság egy 2009. szeptember 17-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (7) azt is bejelentette, hogy az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (8) 11. cikkének (2) bekezdése szerint megindítja a végleges dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatát is. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság egy 2009. szeptember 17-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (7) azt is bejelentette, hogy az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (8) 11. cikkének (2) bekezdése szerint megindítja a végleges dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatát is.

5.   Vizsgálat

5.1.   Vizsgálati időszak

| (9) | A támogatás folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2008. július 1-jétől2009. június 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár valószínű folytatódásának vagy megismétlődésének értékelése szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(9)

A támogatás folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2008. július 1-jétől2009. június 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár valószínű folytatódásának vagy megismétlődésének értékelése szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

5.2.   A vizsgálat során érintett felek

| (10) | A hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőket, a többi ismert uniós gyártót, exportáló gyártót és importőrt, azokat a felhasználókat, akikről ismert, hogy érintettek, valamint az indiai kormányt. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak nézeteik írásbeli ismertetésére és arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(10)

A hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőket, a többi ismert uniós gyártót, exportáló gyártót és importőrt, azokat a felhasználókat, akikről ismert, hogy érintettek, valamint az indiai kormányt. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak nézeteik írásbeli ismertetésére és arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül meghallgatást kérjenek.

| (11) | A meghallgatási lehetőséget minden olyan fél megkapta, amely ezt kérte, és bemutatta, hogy különleges okai vannak rá. |
| --- | --- |

(11)

A meghallgatási lehetőséget minden olyan fél megkapta, amely ezt kérte, és bemutatta, hogy különleges okai vannak rá.

| (12) | A független importőrök nyilvánvalóan nagy száma miatt helyénvalónak minősült annak megvizsgálása, hogy az alaprendelet 27. cikke szerint célszerű-e mintavételt alkalmazni. Annak érdekében, hogy a Bizottság eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor kiválaszthassa a mintát, a fenti felek felkérést kaptak, hogy az alaprendelet 27. cikke szerint a felülvizsgálatok megindulásától számított 15 napon belül nevezzék meg magukat, és lássák el a Bizottságot a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben előírt információkkal. Független importőr azonban nem jelentkezett együttműködésre, ezért mintavételre volt szükség. |
| --- | --- |

(12)

A független importőrök nyilvánvalóan nagy száma miatt helyénvalónak minősült annak megvizsgálása, hogy az alaprendelet 27. cikke szerint célszerű-e mintavételt alkalmazni. Annak érdekében, hogy a Bizottság eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor kiválaszthassa a mintát, a fenti felek felkérést kaptak, hogy az alaprendelet 27. cikke szerint a felülvizsgálatok megindulásától számított 15 napon belül nevezzék meg magukat, és lássák el a Bizottságot a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben előírt információkkal. Független importőr azonban nem jelentkezett együttműködésre, ezért mintavételre volt szükség.

| (13) | A Bizottság kérdőívet küldött az összes olyan félnek, amelynek érintettsége ismert volt, és azoknak, amelyek a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül megnevezték magukat. Válasz az uniós gyártók három csoportjától (vagyis a kérelmezőktől), egy exportáló gyártótól, 17 felhasználótól és az indiai kormánytól érkezett. A mintavételi eljárás során egyetlen importőr sem jelentkezett, és a vizsgálat során a Bizottságnak egyetlen más importőr sem adott információt vagy nevezte meg magát. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság kérdőívet küldött az összes olyan félnek, amelynek érintettsége ismert volt, és azoknak, amelyek a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül megnevezték magukat. Válasz az uniós gyártók három csoportjától (vagyis a kérelmezőktől), egy exportáló gyártótól, 17 felhasználótól és az indiai kormánytól érkezett. A mintavételi eljárás során egyetlen importőr sem jelentkezett, és a vizsgálat során a Bizottságnak egyetlen más importőr sem adott információt vagy nevezte meg magát.

| (14) | A felülvizsgálatban a két ismert indiai exportáló gyártó közül csak az egyik, mégpedig a HEG Limited („HEG”) működött együtt teljes mértékben azáltal, hogy választ adott a kérdőívre. Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy az eredeti vizsgálatban a vállalat teljes hivatalos neve Hindustan Electro Graphite Limited volt. Később a vállalat HEG Limitedre változtatta a nevét. Az eredeti vizsgálatban együttműködő másik exportáló gyártó, a Graphite India Limited („GIL”) úgy döntött, hogy a jelenlegi felülvizsgálatban nem ad választ a kérdőívre. |
| --- | --- |

(14)

A felülvizsgálatban a két ismert indiai exportáló gyártó közül csak az egyik, mégpedig a HEG Limited („HEG”) működött együtt teljes mértékben azáltal, hogy választ adott a kérdőívre. Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy az eredeti vizsgálatban a vállalat teljes hivatalos neve Hindustan Electro Graphite Limited volt. Később a vállalat HEG Limitedre változtatta a nevét. Az eredeti vizsgálatban együttműködő másik exportáló gyártó, a Graphite India Limited („GIL”) úgy döntött, hogy a jelenlegi felülvizsgálatban nem ad választ a kérdőívre.

| (15) | A Bizottság megkeresett és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek vélt annak megállapításához, hogy valószínű-e a támogatás folytatódása vagy megismétlődése, és az uniós érdek ebből adódó kára. A következő érdekelt felek telephelyein került sor ellenőrző látogatásra:






  a) | Uniós gyártók






  — | SGL Carbon GmbH, Wiesbaden és Meitingen, Németország, |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

A Bizottság megkeresett és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek vélt annak megállapításához, hogy valószínű-e a támogatás folytatódása vagy megismétlődése, és az uniós érdek ebből adódó kára. A következő érdekelt felek telephelyein került sor ellenőrző látogatásra:

a)

Uniós gyártók

—

SGL Carbon GmbH, Wiesbaden és Meitingen, Németország,

| — | Graftech Switzerland SA, Bussigny, Svájc, |
| --- | --- |

—

Graftech Switzerland SA, Bussigny, Svájc,

| — | Graftech Iberica S.L., Ororbia, Spanyolország, |
| --- | --- |

—

Graftech Iberica S.L., Ororbia, Spanyolország,

| — | Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Németország. |
| --- | --- |

—

Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Németország.

| b) | Indiai exportáló gyártó






  — | HEG Limited, Bhopal. |
| --- | --- | --- |

b)

Indiai exportáló gyártó

—

HEG Limited, Bhopal.

| c) | Az indiai kormány. |
| --- | --- |

c)

Az indiai kormány.

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

| (16) | Az ebben a felülvizsgálatban érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálatban érintettel: Indiából származó, elektromos kemencében használt legalább 1,65 g/cm3 sűrűségű, legfeljebb 6,0 μΩ elektromos ellenállású, a 8545 11 00 KN-kód alá sorolt grafitelektróda, valamint az ilyen elektródákhoz használt a 8545 90 90 KN-kód alá sorolt kötőelem, akár együttesen akár külön-külön hozzák be őket (a továbbiakban: érintett termék). |
| --- | --- |

(16)

Az ebben a felülvizsgálatban érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálatban érintettel: Indiából származó, elektromos kemencében használt legalább 1,65 g/cm3 sűrűségű, legfeljebb 6,0 μΩ elektromos ellenállású, a 8545 11 00 KN-kód alá sorolt grafitelektróda, valamint az ilyen elektródákhoz használt a 8545 90 90 KN-kód alá sorolt kötőelem, akár együttesen akár külön-külön hozzák be őket (a továbbiakban: érintett termék).

| (17) | Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan a vizsgálat megerősítette, hogy az érintett termék és az exportáló gyártó által gyártott és az indiai hazai piacon értékesített termékek, valamint az uniós gyártók által az Unióban gyártott és értékesített termékek alapvető fizikai és műszaki jellemzői és felhasználásuk megegyeznek, és ezért az alaprendelet 2. cikkének c) pontja értelmében hasonló terméknek minősülnek. |
| --- | --- |

(17)

Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan a vizsgálat megerősítette, hogy az érintett termék és az exportáló gyártó által gyártott és az indiai hazai piacon értékesített termékek, valamint az uniós gyártók által az Unióban gyártott és értékesített termékek alapvető fizikai és műszaki jellemzői és felhasználásuk megegyeznek, és ezért az alaprendelet 2. cikkének c) pontja értelmében hasonló terméknek minősülnek.

C.   A TÁMOGATÁS FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

1.   Bevezetés

| (18) | A felülvizsgálati kérelemben található információk és a Bizottság kérdőíveire adott válaszok alapján a következő – állítólagosan támogatásokkal járó – rendszerek megvizsgálására került sor: | Országos rendszerek







  a) | előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme, AAS); |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

A felülvizsgálati kérelemben található információk és a Bizottság kérdőíveire adott válaszok alapján a következő – állítólagosan támogatásokkal járó – rendszerek megvizsgálására került sor:

Országos rendszerek

a)

előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme, AAS);

| b) | vámjogosultsági betétkönyvrendszer (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS); |
| --- | --- |

b)

vámjogosultsági betétkönyvrendszer (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS);

| c) | beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS); |
| --- | --- |

c)

beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS);

| | Regionális rendszer







  d) | villamosenergiaadó-mentességi rendszer (Electricity Duty Exemption Scheme, EDES). |
| --- | --- | --- |

Regionális rendszer

d)

villamosenergiaadó-mentességi rendszer (Electricity Duty Exemption Scheme, EDES).

| (19) | A fenti a)–c) pontban megjelölt rendszerek az 1992-es (1992. évi 22. számú) külkereskedelmi (fejlesztési és szabályozási) törvényen alapulnak, amely 1992. augusztus 7-én lépett hatályba (a továbbiakban: külkereskedelmi törvény). A külkereskedelmi törvény feljogosítja az indiai kormányt, hogy értesítéseket adjon ki az export- és behozatali politikával kapcsolatban. Ezek a „Foreign Trade Policy” (külkereskedelem-politika) című dokumentumokban vannak összefoglalva, amelyeket a Kereskedelmi Minisztérium ötévente ad ki és rendszeresen naprakésszé tesz. Ebben az esetben a felülvizsgálati időszak szempontjából két ilyen külkereskedelem-politikai dokumentum lényeges: a FT-policy 04-09 és a FT-policy 09-14. Az utóbbi 2009 áprilisában lépett hatályba. Ezenkívül az indiai kormány az FT-policy 04-09 és FT-policy 09-14 dokumentumokra irányadó eljárásokat is meghatározta, mégpedig a „Handbook of Procedures, Volume I” (eljárási kézikönyv, I. kötet) című kézikönyvben (HOP I 04-09, illetve HOP I09-14). Az eljárási kézikönyv szintén rendszeresen frissül. |
| --- | --- |

(19)

A fenti a)–c) pontban megjelölt rendszerek az 1992-es (1992. évi 22. számú) külkereskedelmi (fejlesztési és szabályozási) törvényen alapulnak, amely 1992. augusztus 7-én lépett hatályba (a továbbiakban: külkereskedelmi törvény). A külkereskedelmi törvény feljogosítja az indiai kormányt, hogy értesítéseket adjon ki az export- és behozatali politikával kapcsolatban. Ezek a „Foreign Trade Policy” (külkereskedelem-politika) című dokumentumokban vannak összefoglalva, amelyeket a Kereskedelmi Minisztérium ötévente ad ki és rendszeresen naprakésszé tesz. Ebben az esetben a felülvizsgálati időszak szempontjából két ilyen külkereskedelem-politikai dokumentum lényeges: a FT-policy 04-09 és a FT-policy 09-14. Az utóbbi 2009 áprilisában lépett hatályba. Ezenkívül az indiai kormány az FT-policy 04-09 és FT-policy 09-14 dokumentumokra irányadó eljárásokat is meghatározta, mégpedig a „Handbook of Procedures, Volume I” (eljárási kézikönyv, I. kötet) című kézikönyvben (HOP I 04-09, illetve HOP I09-14). Az eljárási kézikönyv szintén rendszeresen frissül.

| (20) | A fenti d) pontban megjelölt rendszert Madhya Pradesh állam hatóságai működtetik. |
| --- | --- |

(20)

A fenti d) pontban megjelölt rendszert Madhya Pradesh állam hatóságai működtetik.

2.   Előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme, AAS)

| (21) | A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az együttműködő indiai gyártó a felülvizsgálati időszakban az AAS keretében nem jutott gazdasági előnyhöz. Ezt a rendszert ezért ebben a vizsgálatban nem kellett tovább elemezni. |
| --- | --- |

(21)

A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az együttműködő indiai gyártó a felülvizsgálati időszakban az AAS keretében nem jutott gazdasági előnyhöz. Ezt a rendszert ezért ebben a vizsgálatban nem kellett tovább elemezni.

3.   Vámjogosultsági betétkönyvrendszer (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)

a)   Jogalap

| (22) | A DEPBS részletes leírását az FT-policy 04-09 és az FT-policy 09-14 4.3. fejezete, valamint a 2004–2009-es és a 2009–2014-es eljárási kézikönyvek I. kötetének 4. fejezete tartalmazza. |
| --- | --- |

(22)

A DEPBS részletes leírását az FT-policy 04-09 és az FT-policy 09-14 4.3. fejezete, valamint a 2004–2009-es és a 2009–2014-es eljárási kézikönyvek I. kötetének 4. fejezete tartalmazza.

b)   Jogosultság

| (23) | A rendszer igénybevételére minden gyártó exportőr és kereskedő exportőr jogosult. |
| --- | --- |

(23)

A rendszer igénybevételére minden gyártó exportőr és kereskedő exportőr jogosult.

c)   A DEPBS gyakorlati végrehajtása

| (24) | A jogosult exportőr kérelmezhet DEPBS-hiteleket, amelyek a rendszer keretében exportált termékek értékének százalékaként vannak kiszámítva. Az indiai hatóságok a legtöbb termékre – többek között az érintett termékre vonatkozóan is – megállapítottak ilyen DEPBS-mértékeket. Ezek meghatározása a standard input-output normák (Standard Input Output Norm, SION) alapján történik, számításba véve az exporttermékekben lévő alapanyagok vélelmezett behozatal tartalmát és a vélelmezett behozatal vámterhét, tekintet nélkül arra, hogy a behozatali vámok ténylegesen meg lettek-e fizetve. |
| --- | --- |

(24)

A jogosult exportőr kérelmezhet DEPBS-hiteleket, amelyek a rendszer keretében exportált termékek értékének százalékaként vannak kiszámítva. Az indiai hatóságok a legtöbb termékre – többek között az érintett termékre vonatkozóan is – megállapítottak ilyen DEPBS-mértékeket. Ezek meghatározása a standard input-output normák (Standard Input Output Norm, SION) alapján történik, számításba véve az exporttermékekben lévő alapanyagok vélelmezett behozatal tartalmát és a vélelmezett behozatal vámterhét, tekintet nélkül arra, hogy a behozatali vámok ténylegesen meg lettek-e fizetve.

| (25) | A rendszer alapján járó gazdasági előnyökre való jogosultsághoz a vállalatnak exportálnia kell. A kiviteli ügylet időpontjában az exportőrnek nyilatkoznia kell az indiai hatóságoknak, jelezve, hogy a kivitel a DEPBS alapján történik. Az áru kivitele érdekében az indiai vámhatóság – a feladási eljárás során – kiállít egy kiviteli fuvarszámlát. Ez a dokumentum feltünteti többek között az adott kiviteli ügyletre nyújtandó DEPBS-hitel összegét is. Ebben az időpontban az exportőr tudatában van annak, hogy milyen gazdasági előnyben fog részesülni. Amint a vámhatóság kiállította a kiviteli fuvarszámlát, az indiai kormány mérlegelési joga megszűnik a DEPBS-hitel nyújtása felett. A juttatás kiszámításához releváns DEPBS-mérték az lesz, amelyet a kiviteli nyilatkozat megtételének időpontjában alkalmaztak. Ezért nincs lehetőség a juttatás mértékének visszamenőleges módosítására. |
| --- | --- |

(25)

A rendszer alapján járó gazdasági előnyökre való jogosultsághoz a vállalatnak exportálnia kell. A kiviteli ügylet időpontjában az exportőrnek nyilatkoznia kell az indiai hatóságoknak, jelezve, hogy a kivitel a DEPBS alapján történik. Az áru kivitele érdekében az indiai vámhatóság – a feladási eljárás során – kiállít egy kiviteli fuvarszámlát. Ez a dokumentum feltünteti többek között az adott kiviteli ügyletre nyújtandó DEPBS-hitel összegét is. Ebben az időpontban az exportőr tudatában van annak, hogy milyen gazdasági előnyben fog részesülni. Amint a vámhatóság kiállította a kiviteli fuvarszámlát, az indiai kormány mérlegelési joga megszűnik a DEPBS-hitel nyújtása felett. A juttatás kiszámításához releváns DEPBS-mérték az lesz, amelyet a kiviteli nyilatkozat megtételének időpontjában alkalmaztak. Ezért nincs lehetőség a juttatás mértékének visszamenőleges módosítására.

| (26) | Megállapítást nyert, hogy az indiai számviteli standardok szerint a DEPBS-hitelek a kiviteli kötelezettség teljesítésekor a kereskedelmi számlákban eredményszemléletű módon bevételként is elszámolhatók. Ezek a hitelek a továbbiakban felhasználhatók – a beruházási javak kivételével – a korlátozás nélkül behozható áruk későbbi behozatalakor fizetendő vám kifizetésére. Az ilyen hitelek ellenében behozott áru a hazai piacon (forgalmi adó megfizetése mellett) értékesíthető vagy másként felhasználható. A DEPBS-hitelek szabadon átruházhatók és a kibocsátásuk napjától számított 12 hónapig érvényesek. |
| --- | --- |

(26)

Megállapítást nyert, hogy az indiai számviteli standardok szerint a DEPBS-hitelek a kiviteli kötelezettség teljesítésekor a kereskedelmi számlákban eredményszemléletű módon bevételként is elszámolhatók. Ezek a hitelek a továbbiakban felhasználhatók – a beruházási javak kivételével – a korlátozás nélkül behozható áruk későbbi behozatalakor fizetendő vám kifizetésére. Az ilyen hitelek ellenében behozott áru a hazai piacon (forgalmi adó megfizetése mellett) értékesíthető vagy másként felhasználható. A DEPBS-hitelek szabadon átruházhatók és a kibocsátásuk napjától számított 12 hónapig érvényesek.

| (27) | A DEPBS-hitelek iránti kérelmeket elektronikusan kell benyújtani, és azok korlátlan kiviteli ügyletre vonatkozhatnak. A DEPBS-hitelek alkalmazására de facto nincsenek meghatározva szigorú határidők. A DEPBS kezelésére használt elektronikus rendszer nem zárja ki automatikusan a 2004–2009-es és a 2009–2014-es eljárási kézikönyvek I. kötetének 4.47. fejezetében említett benyújtási határidőn túli kiviteli ügyleteket. Továbbá, amint azt a 2004–2009-es és a 2009–2014-es eljárási kézikönyvek I. kötetének 9.3. fejezete világosan meghatározza, a benyújtási határidő lejárta után beérkezett kérelmek csekély (a jogosultság 10 %-ának megfelelő) pénzbüntetés kivetésével bármikor elbírálhatók. |
| --- | --- |

(27)

A DEPBS-hitelek iránti kérelmeket elektronikusan kell benyújtani, és azok korlátlan kiviteli ügyletre vonatkozhatnak. A DEPBS-hitelek alkalmazására de facto nincsenek meghatározva szigorú határidők. A DEPBS kezelésére használt elektronikus rendszer nem zárja ki automatikusan a 2004–2009-es és a 2009–2014-es eljárási kézikönyvek I. kötetének 4.47. fejezetében említett benyújtási határidőn túli kiviteli ügyleteket. Továbbá, amint azt a 2004–2009-es és a 2009–2014-es eljárási kézikönyvek I. kötetének 9.3. fejezete világosan meghatározza, a benyújtási határidő lejárta után beérkezett kérelmek csekély (a jogosultság 10 %-ának megfelelő) pénzbüntetés kivetésével bármikor elbírálhatók.

| (28) | Megállapítást nyert, hogy az együttműködő indiai exportáló gyártó a felülvizsgálati időszakban igénybe vette a rendszert. |
| --- | --- |

(28)

Megállapítást nyert, hogy az együttműködő indiai exportáló gyártó a felülvizsgálati időszakban igénybe vette a rendszert.

d)   A DEPBS-re vonatkozó következtetések

| (29) | A DEPBS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. A DEPBS-hitel az indiai kormány pénzügyi hozzájárulása, mivel a hitelt végső soron behozatali vámok kiegyenlítésére veszik igénybe, ezzel csökkentve az indiai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Emellett a DEPBS-hitel gazdasági előnyhöz juttatja az exportőrt, mivel javítja likviditását. |
| --- | --- |

(29)

A DEPBS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. A DEPBS-hitel az indiai kormány pénzügyi hozzájárulása, mivel a hitelt végső soron behozatali vámok kiegyenlítésére veszik igénybe, ezzel csökkentve az indiai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Emellett a DEPBS-hitel gazdasági előnyhöz juttatja az exportőrt, mivel javítja likviditását.

| (30) | Ezen túlmenően a DEPBS jogilag egyértelműen a kiviteli teljesítmény függvénye, és így az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető támogatásnak tekintendő. |
| --- | --- |

(30)

Ezen túlmenően a DEPBS jogilag egyértelműen a kiviteli teljesítmény függvénye, és így az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető támogatásnak tekintendő.

| (31) | Ez a rendszer az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében – az együttműködő indiai exportáló gyártó állításával ellentétben – nem tekinthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek. A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, II. mellékletében (a vámkedvezmény meghatározása és szabályai), valamint III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) megállapított szigorú szabályoknak. Az exportőrt semmi sem kötelezi a vámmentesen behozott árunak a gyártási folyamatban való tényleges felhasználására, a hitel összege pedig nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva van kiszámítva. Ezenkívül nem működik rendszer vagy eljárás annak megerősítésére, hogy a kivitt termék gyártási folyamatában mely alapanyagokat használták fel, vagy sor került-e túlzott mértékű behozatali vám befizetésére az alaprendelet I. mellékletének i) pontja, valamint a II. és III. melléklete szerint. Végül az exportőr attól függetlenül jogosult a DEPBS-juttatásokra, hogy egyáltalán behoz-e alapanyagot. A juttatás megszerzéséhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen árut visz ki, anélkül, hogy igazolnia kellene azt, hogy az alapanyagok behozatalból származnak. Így még azok az exportőrök is jogosultak a DEPBS-ből származó juttatásokra, akik minden alapanyagukat helyben szerzik be, és egyáltalán nem hoznak be alapanyagként felhasználható árut. |
| --- | --- |

(31)

Ez a rendszer az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében – az együttműködő indiai exportáló gyártó állításával ellentétben – nem tekinthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek. A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, II. mellékletében (a vámkedvezmény meghatározása és szabályai), valamint III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) megállapított szigorú szabályoknak. Az exportőrt semmi sem kötelezi a vámmentesen behozott árunak a gyártási folyamatban való tényleges felhasználására, a hitel összege pedig nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva van kiszámítva. Ezenkívül nem működik rendszer vagy eljárás annak megerősítésére, hogy a kivitt termék gyártási folyamatában mely alapanyagokat használták fel, vagy sor került-e túlzott mértékű behozatali vám befizetésére az alaprendelet I. mellékletének i) pontja, valamint a II. és III. melléklete szerint. Végül az exportőr attól függetlenül jogosult a DEPBS-juttatásokra, hogy egyáltalán behoz-e alapanyagot. A juttatás megszerzéséhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen árut visz ki, anélkül, hogy igazolnia kellene azt, hogy az alapanyagok behozatalból származnak. Így még azok az exportőrök is jogosultak a DEPBS-ből származó juttatásokra, akik minden alapanyagukat helyben szerzik be, és egyáltalán nem hoznak be alapanyagként felhasználható árut.

e)   A támogatás összegének kiszámítása

| (32) | Az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése és 5. cikke szerint a kiegyenlíthető támogatások összege a kedvezményezett által élvezett és a felülvizsgálati időszak alatt feltárt gazdasági előny mértékének megfelelően lett kiszámítva. Ebben a tekintetben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kedvezményezett akkor jutott hozzá a gazdasági előnyhöz, amikor e rendszer alapján kerül sor kiviteli ügyletre. Így a kiviteli ügylet pillanatában az indiai kormány kötelezően lemond a vámról, ami az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében pénzügyi hozzájárulásnak minősül. |
| --- | --- |

(32)

Az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése és 5. cikke szerint a kiegyenlíthető támogatások összege a kedvezményezett által élvezett és a felülvizsgálati időszak alatt feltárt gazdasági előny mértékének megfelelően lett kiszámítva. Ebben a tekintetben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kedvezményezett akkor jutott hozzá a gazdasági előnyhöz, amikor e rendszer alapján kerül sor kiviteli ügyletre. Így a kiviteli ügylet pillanatában az indiai kormány kötelezően lemond a vámról, ami az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében pénzügyi hozzájárulásnak minősül.

| (33) | A fentiek fényében indokoltnak tekinthető a DEPBS keretében megvalósuló juttatásokat úgy értékelni, mint a rendszer keretében a felülvizsgálati időszakban megvalósuló valamennyi kiviteli ügyletre megkapott hitelek összegét. |
| --- | --- |

(33)

A fentiek fényében indokoltnak tekinthető a DEPBS keretében megvalósuló juttatásokat úgy értékelni, mint a rendszer keretében a felülvizsgálati időszakban megvalósuló valamennyi kiviteli ügyletre megkapott hitelek összegét.

| (34) | Az együttműködő indiai exportőr azt állította, hogy esetükben az összes megszerzett DEPBS-hitelt kizárólag az érintett termék előállítása során használt anyagok behozatalára fordították, jóllehet elvileg lehetőségük lett volna a hitelt eladni vagy más anyagok behozatalára fordítani. A vállalat állítása szerint ezért a DEPBS rendes vám-visszatérítési rendszer, és csupán a túlzott visszautalást kellene kiegyenlíteni. Ezt az állítást azonban vissza kellett utasítani, mivel – a fenti (31) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően – a DEPBS sem megengedhető vám-visszatérítési rendszernek, sem helyettesítő vámkedvezményrendszernek nem minősül, amit az indiai kormány is elismert. Ezért nem releváns, hogy a rendszer keretében megszerzett engedélyekkel az exportőr tulajdonképpen mit tesz. Az exportőr a rendszer keretében történő kiviteli ügylet létrejöttének pillanatában jut visszavonhatatlan juttatáshoz, nem pedig az engedély későbbi felhasználásának pillanatában. |
| --- | --- |

(34)

Az együttműködő indiai exportőr azt állította, hogy esetükben az összes megszerzett DEPBS-hitelt kizárólag az érintett termék előállítása során használt anyagok behozatalára fordították, jóllehet elvileg lehetőségük lett volna a hitelt eladni vagy más anyagok behozatalára fordítani. A vállalat állítása szerint ezért a DEPBS rendes vám-visszatérítési rendszer, és csupán a túlzott visszautalást kellene kiegyenlíteni. Ezt az állítást azonban vissza kellett utasítani, mivel – a fenti (31) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően – a DEPBS sem megengedhető vám-visszatérítési rendszernek, sem helyettesítő vámkedvezményrendszernek nem minősül, amit az indiai kormány is elismert. Ezért nem releváns, hogy a rendszer keretében megszerzett engedélyekkel az exportőr tulajdonképpen mit tesz. Az exportőr a rendszer keretében történő kiviteli ügylet létrejöttének pillanatában jut visszavonhatatlan juttatáshoz, nem pedig az engedély későbbi felhasználásának pillanatában.

| (35) | Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján a támogatás összegének mint számlálónak a kiszámításakor indokolt kérésre a hitelekből le lettek vonva a támogatás megszerzése érdekében szükségszerűen felmerült díjak. |
| --- | --- |

(35)

Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján a támogatás összegének mint számlálónak a kiszámításakor indokolt kérésre a hitelekből le lettek vonva a támogatás megszerzése érdekében szükségszerűen felmerült díjak.

| (36) | Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerint ezek a támogatási összegek lettek kivetítve a felülvizsgálati időszak alatti teljes kiviteli forgalomra, mint megfelelő nevezőre, mivel a támogatás a kiviteli teljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották. |
| --- | --- |

(36)

Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerint ezek a támogatási összegek lettek kivetítve a felülvizsgálati időszak alatti teljes kiviteli forgalomra, mint megfelelő nevezőre, mivel a támogatás a kiviteli teljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották.

| (37) | A fentiek alapján a felülvizsgálati időszakban az érintett együttműködő exportáló gyártó esetében az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 5,7 %. |
| --- | --- |

(37)

A fentiek alapján a felülvizsgálati időszakban az érintett együttműködő exportáló gyártó esetében az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 5,7 %.

4.   Beruházási javak kivitelösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)

a)   Jogalap

| (38) | Az EPCGS részletes leírását az FT-policy 04-09 és az FT-policy 09-14 5. fejezete, valamint a 2004–2009-es és a 2009–2014-es eljárási kézikönyvek I. kötetének 5. fejezete tartalmazza. |
| --- | --- |

(38)

Az EPCGS részletes leírását az FT-policy 04-09 és az FT-policy 09-14 5. fejezete, valamint a 2004–2009-es és a 2009–2014-es eljárási kézikönyvek I. kötetének 5. fejezete tartalmazza.

b)   Jogosultság

| (39) | Erre a rendszerre a támogató gyártókhoz és szolgáltatókhoz „kötött” gyártó exportőrök és kereskedő exportőrök jogosultak. |
| --- | --- |

(39)

Erre a rendszerre a támogató gyártókhoz és szolgáltatókhoz „kötött” gyártó exportőrök és kereskedő exportőrök jogosultak.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (40) | Kiviteli kötelezettség vállalásával a vállalat csökkentett vámtétellel behozhat (új és – 2003 áprilisa óta – legfeljebb 10 éves használt) beruházási javakat. Ebből a célból az indiai kormány – kérelemre és térítés ellenében – EPCGS-engedélyt állít ki. 2000 áprilisa óta a rendszer 5 %-os vámtételcsökkentést biztosít a rendszer keretében behozott beruházási javakra. 2000. március 31-ig (10 %-os pótdíjat tartalmazó) 11 %-os tényleges vámtételt, nagy értékű behozatal esetében pedig nulla százalékos vámtételt kellett alkalmazni. A kiviteli kötelezettség teljesítése érdekében a behozott beruházási javakat bizonyos idő alatt bizonyos mennyiségű kivitt áru előállítására kell felhasználni. Az új FT-policy 09-14 szerint az EPCGS keretében a beruházási javak 0 %-os vámtétellel is behozhatók, ilyen esetben azonban a kiviteli kötelezettség teljesítésére rendelkezésre álló időszak rövidebb. |
| --- | --- |

(40)

Kiviteli kötelezettség vállalásával a vállalat csökkentett vámtétellel behozhat (új és – 2003 áprilisa óta – legfeljebb 10 éves használt) beruházási javakat. Ebből a célból az indiai kormány – kérelemre és térítés ellenében – EPCGS-engedélyt állít ki. 2000 áprilisa óta a rendszer 5 %-os vámtételcsökkentést biztosít a rendszer keretében behozott beruházási javakra. 2000. március 31-ig (10 %-os pótdíjat tartalmazó) 11 %-os tényleges vámtételt, nagy értékű behozatal esetében pedig nulla százalékos vámtételt kellett alkalmazni. A kiviteli kötelezettség teljesítése érdekében a behozott beruházási javakat bizonyos idő alatt bizonyos mennyiségű kivitt áru előállítására kell felhasználni. Az új FT-policy 09-14 szerint az EPCGS keretében a beruházási javak 0 %-os vámtétellel is behozhatók, ilyen esetben azonban a kiviteli kötelezettség teljesítésére rendelkezésre álló időszak rövidebb.

| (41) | Az EPCGS-engedély jogosultja a beruházási javakat belföldön is beszerezheti. Ebben az esetben a beruházási javak hazai gyártója maga veheti igénybe az ilyen beruházási javak gyártásához szükséges alkatrészek vámmentes behozatalára nyújtott juttatást. Másik megoldásként a hazai gyártó az EPCGS-engedély jogosultja számára szállított beruházási javak tekintetében tarthat igényt kvázikivitelből származó juttatásra. |
| --- | --- |

(41)

Az EPCGS-engedély jogosultja a beruházási javakat belföldön is beszerezheti. Ebben az esetben a beruházási javak hazai gyártója maga veheti igénybe az ilyen beruházási javak gyártásához szükséges alkatrészek vámmentes behozatalára nyújtott juttatást. Másik megoldásként a hazai gyártó az EPCGS-engedély jogosultja számára szállított beruházási javak tekintetében tarthat igényt kvázikivitelből származó juttatásra.

| (42) | Megállapítást nyert, hogy az együttműködő exportáló gyártó a felülvizsgálati időszakban igénybe vette a rendszert. |
| --- | --- |

(42)

Megállapítást nyert, hogy az együttműködő exportáló gyártó a felülvizsgálati időszakban igénybe vette a rendszert.

d)   Az EPCGS-re vonatkozó következtetések

| (43) | A EPCGS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. Az indiai kormány részéről a vámcsökkentés pénzügyi hozzájárulást jelent, mivel az engedmény csökkenti az indiai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Ezen túlmenően a vámcsökkentés gazdasági előnyhöz juttatja az exportőrt, mert a behozatalánál megtakarított vám javítja a vállalat likviditását. |
| --- | --- |

(43)

A EPCGS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. Az indiai kormány részéről a vámcsökkentés pénzügyi hozzájárulást jelent, mivel az engedmény csökkenti az indiai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Ezen túlmenően a vámcsökkentés gazdasági előnyhöz juttatja az exportőrt, mert a behozatalánál megtakarított vám javítja a vállalat likviditását.

| (44) | Az EPCGS jogilag a kiviteli teljesítmény függvénye, mivel kiviteli kötelezettség vállalása nélkül ilyen engedély nem szerezhető be. A rendszer ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető támogatásnak minősül. Az együttműködő exportáló gyártó állítása szerint a beruházási javak beszerzése tekintetében nem kellene exportteljesítménytől függőnek tekinteni azokat az EPCGS-támogatásokat, amelyeknél a kiviteli kötelezettség már a felülvizsgálati időszak előtt teljesült. Ezért ezeket nem lehet egyedi támogatásnak tekinteni és kiegyenlíteni. Ezt az állítást azonban vissza kellett utasítani. Ki kell emelni, hogy maga a támogatás kiviteliteljesítmény-függő volt, vagyis nem adták volna meg, ha a vállalat nem vállalt volna bizonyos kiviteli kötelezettséget. |
| --- | --- |

(44)

Az EPCGS jogilag a kiviteli teljesítmény függvénye, mivel kiviteli kötelezettség vállalása nélkül ilyen engedély nem szerezhető be. A rendszer ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető támogatásnak minősül. Az együttműködő exportáló gyártó állítása szerint a beruházási javak beszerzése tekintetében nem kellene exportteljesítménytől függőnek tekinteni azokat az EPCGS-támogatásokat, amelyeknél a kiviteli kötelezettség már a felülvizsgálati időszak előtt teljesült. Ezért ezeket nem lehet egyedi támogatásnak tekinteni és kiegyenlíteni. Ezt az állítást azonban vissza kellett utasítani. Ki kell emelni, hogy maga a támogatás kiviteliteljesítmény-függő volt, vagyis nem adták volna meg, ha a vállalat nem vállalt volna bizonyos kiviteli kötelezettséget.

| (45) | Az EPCGS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem tekinthető sem megengedhető vám-visszatérítési rendszernek sem helyettesítő vámkedvezményrendszernek. Az ilyen megengedhető rendszerek hatálya nem terjed ki a beruházási javakra, amint azt az alaprendelet I. mellékletének i) pontja meghatározza, mivel azokat az exportált termékek előállítása során nem használják el. |
| --- | --- |

(45)

Az EPCGS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem tekinthető sem megengedhető vám-visszatérítési rendszernek sem helyettesítő vámkedvezményrendszernek. Az ilyen megengedhető rendszerek hatálya nem terjed ki a beruházási javakra, amint azt az alaprendelet I. mellékletének i) pontja meghatározza, mivel azokat az exportált termékek előállítása során nem használják el.

e)   A támogatás összegének kiszámítása

| (46) | Az alaprendelet 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően a támogatás összege a behozott beruházási javak után meg nem fizetett vám összege alapján lett kiszámítva oly módon, hogy az összeget egy olyan időszakra osztották fel arányosan, amely megfelel az ilyen beruházási javakra az érintett ágazatban alkalmazott szokásos értékcsökkenési időszaknak. Az időközben felhalmozódott gazdasági előny teljes értékének kifejezése érdekében a Bizottság ehhez az összeghez kamatokat adott hozzá. Erre a célra megfelelőnek minősült a felülvizsgálati időszak alatt Indiában érvényes kereskedelmi kamatláb. |
| --- | --- |

(46)

Az alaprendelet 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően a támogatás összege a behozott beruházási javak után meg nem fizetett vám összege alapján lett kiszámítva oly módon, hogy az összeget egy olyan időszakra osztották fel arányosan, amely megfelel az ilyen beruházási javakra az érintett ágazatban alkalmazott szokásos értékcsökkenési időszaknak. Az időközben felhalmozódott gazdasági előny teljes értékének kifejezése érdekében a Bizottság ehhez az összeghez kamatokat adott hozzá. Erre a célra megfelelőnek minősült a felülvizsgálati időszak alatt Indiában érvényes kereskedelmi kamatláb.

| (47) | Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének és 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően ezt a támogatási összeget a felülvizsgálati időszak alatti kiviteli forgalomhoz megfelelő nevezőként rendelték hozzá, mivel a támogatás a kiviteli teljesítmény függvénye. |
| --- | --- |

(47)

Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének és 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően ezt a támogatási összeget a felülvizsgálati időszak alatti kiviteli forgalomhoz megfelelő nevezőként rendelték hozzá, mivel a támogatás a kiviteli teljesítmény függvénye.

| (48) | A felülvizsgálati időszakban az érintett együttműködő exportáló gyártó esetében az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 0,9 %. |
| --- | --- |

(48)

A felülvizsgálati időszakban az érintett együttműködő exportáló gyártó esetében az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 0,9 %.

5.   Villamosenergiaadó-mentességi rendszer (Electricity Duty Exemption Scheme, EDES) – Madhya Pradesh állam regionális rendszere

| (49) | A 2004-es ipartámogatási politika (Industrial Promotion Policy) keretében Madhya Pradesh állam a villamos energiát terhelő adó alóli mentességet nyújt azoknak az iparvállalatoknak, amelyek saját felhasználású villamosenergia-termelésbe fektetnek be. |
| --- | --- |

(49)

A 2004-es ipartámogatási politika (Industrial Promotion Policy) keretében Madhya Pradesh állam a villamos energiát terhelő adó alóli mentességet nyújt azoknak az iparvállalatoknak, amelyek saját felhasználású villamosenergia-termelésbe fektetnek be.

a)   Jogalap

| (50) | Az EDES részletes leírását a következők tartalmazzák: Government of Madhya Pradesh Notification No 29 of 21 July 2006 (Madhya Pradesh kormányának 2006. július 21-i 29. számú értesítése) és az Order No 4238-XIII-2006 Annexure C of 12 July 2006 (a 2006. július 12-i 4238-XIII-2006 utasítás C. melléklete). |
| --- | --- |

(50)

Az EDES részletes leírását a következők tartalmazzák: Government of Madhya Pradesh Notification No 29 of 21 July 2006 (Madhya Pradesh kormányának 2006. július 21-i 29. számú értesítése) és az Order No 4238-XIII-2006 Annexure C of 12 July 2006 (a 2006. július 12-i 4238-XIII-2006 utasítás C. melléklete).

b)   Jogosultság

| (51) | A rendszerre minden olyan gyártó jogosult, amely bizonyos mennyiségű tőkét fektet egy Madhya Pradesh államban található erőmű létrehozásába. |
| --- | --- |

(51)

A rendszerre minden olyan gyártó jogosult, amely bizonyos mennyiségű tőkét fektet egy Madhya Pradesh államban található erőmű létrehozásába.

c)   Gyakorlati végrehajtás

| (52) | Az EDES mentesíti a villamosenergia-adó megfizetése alól azokat a vállalatokat, amelyek bizonyos mennyiségű tőkét ruháztak be egy erőmű építésébe. A villamosenergia-adó rendesen fizetendő, helyi forgalmi adó Madhya Pradeshben. A mentesség adott időszakra szól, amely a beruházás értékétől függ. A rendszer célja az infrastruktúrafejlesztés, mivel az állami tulajdonban lévő erőművek nem tudják ellátni a térség vállalatait elegendő energiával. Az adómentesség kizárólag saját célú energiafelhasználásra szól. |
| --- | --- |

(52)

Az EDES mentesíti a villamosenergia-adó megfizetése alól azokat a vállalatokat, amelyek bizonyos mennyiségű tőkét ruháztak be egy erőmű építésébe. A villamosenergia-adó rendesen fizetendő, helyi forgalmi adó Madhya Pradeshben. A mentesség adott időszakra szól, amely a beruházás értékétől függ. A rendszer célja az infrastruktúrafejlesztés, mivel az állami tulajdonban lévő erőművek nem tudják ellátni a térség vállalatait elegendő energiával. Az adómentesség kizárólag saját célú energiafelhasználásra szól.

| (53) | Megállapítást nyert, hogy az együttműködő exportáló gyártó a felülvizsgálati időszakban igénybe vette a rendszert. |
| --- | --- |

(53)

Megállapítást nyert, hogy az együttműködő exportáló gyártó a felülvizsgálati időszakban igénybe vette a rendszert.

d)   Az EDES-re vonatkozó következtetések

| (54) | A EDES az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. A Madhya Pradesh-i állami kormány részéről az adómentesség pénzügyi hozzájárulást jelent, mivel az engedmény csökkenti az állami kormány egyébként esedékes adóbevételét. Ezen túlmenően a vámcsökkentés gazdasági előnyhöz juttatja az exportőrt, mivel a villamos energia beszerzésénél megtakarított adó javítja a likviditását. |
| --- | --- |

(54)

A EDES az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. A Madhya Pradesh-i állami kormány részéről az adómentesség pénzügyi hozzájárulást jelent, mivel az engedmény csökkenti az állami kormány egyébként esedékes adóbevételét. Ezen túlmenően a vámcsökkentés gazdasági előnyhöz juttatja az exportőrt, mivel a villamos energia beszerzésénél megtakarított adó javítja a likviditását.

| (55) | Az EDES jogilag nem függ a kiviteli teljesítménytől. Ezenkívül jogilag nem korlátozódik Madhya Pradesh államon belül bizonyos területekre vagy csak néhány vállalatra vagy iparágra. Az együttműködő exportáló gyártó szerint ezért a rendszert nem lehetne egyedinek tekinteni, vagyis nem lehetne kiegyenlíthető, hiszen a jogosultság objektív és semleges gazdasági kritériumokon alapul. |
| --- | --- |

(55)

Az EDES jogilag nem függ a kiviteli teljesítménytől. Ezenkívül jogilag nem korlátozódik Madhya Pradesh államon belül bizonyos területekre vagy csak néhány vállalatra vagy iparágra. Az együttműködő exportáló gyártó szerint ezért a rendszert nem lehetne egyedinek tekinteni, vagyis nem lehetne kiegyenlíthető, hiszen a jogosultság objektív és semleges gazdasági kritériumokon alapul.

| (56) | Madhya Pradesh állam együttműködésének hiánya miatt azonban a Bizottság a rendszerrel kapcsolatban nem tudott egyértelmű következtetéseket levonni a jogszabály egyediségének és gyakorlati alkalmazásának tekintetében, valamint arról, hogy az odaítélő hatóság milyen szinten mérlegelhet, amikor a kérelmekről dönt. Biztonsággal még azt sem lehet megállapítani, hogy teljesül-e a 4. cikk (2) bekezdésének b) pontja, mivel nem állapítható meg, hogy a Madhya Pradesh-i állami kormány objektív kritériumokat vagy feltételeket alkalmazott-e a támogatás odaítélésénél. Ezért bár a rendszer a törvény szerint nem egyedi, továbbra sem világos, hogy de facto nem egyedi-e. Ebből következően a rendszer az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének c) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(56)

Madhya Pradesh állam együttműködésének hiánya miatt azonban a Bizottság a rendszerrel kapcsolatban nem tudott egyértelmű következtetéseket levonni a jogszabály egyediségének és gyakorlati alkalmazásának tekintetében, valamint arról, hogy az odaítélő hatóság milyen szinten mérlegelhet, amikor a kérelmekről dönt. Biztonsággal még azt sem lehet megállapítani, hogy teljesül-e a 4. cikk (2) bekezdésének b) pontja, mivel nem állapítható meg, hogy a Madhya Pradesh-i állami kormány objektív kritériumokat vagy feltételeket alkalmazott-e a támogatás odaítélésénél. Ezért bár a rendszer a törvény szerint nem egyedi, továbbra sem világos, hogy de facto nem egyedi-e. Ebből következően a rendszer az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének c) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető támogatásnak minősül.

e)   A támogatás összegének kiszámítása

| (57) | A támogatás összege az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően lett kiszámítva a felülvizsgálati időszakban vásárolt villamos energia után be nem fizetett forgalmi adó (számláló) és a vállalat teljes forgalma (nevező) alapján, mivel az EDES nem függ a kiviteli teljesítménytől, és a villamos energia felhasználása sem korlátozódott csupán az érintett termék gyártására. |
| --- | --- |

(57)

A támogatás összege az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően lett kiszámítva a felülvizsgálati időszakban vásárolt villamos energia után be nem fizetett forgalmi adó (számláló) és a vállalat teljes forgalma (nevező) alapján, mivel az EDES nem függ a kiviteli teljesítménytől, és a villamos energia felhasználása sem korlátozódott csupán az érintett termék gyártására.

| (58) | A felülvizsgálati időszakban az érintett együttműködő exportáló gyártó esetében az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 0,5 %. |
| --- | --- |

(58)

A felülvizsgálati időszakban az érintett együttműködő exportáló gyártó esetében az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 0,5 %.

6.   A kiegyenlíthető támogatások összege

| (59) | A kiegyenlíthető támogatásoknak az alaprendelet rendelkezései szerint meghatározott összege ad valorem módon kifejezve a vizsgált exportáló gyártó esetében 7,1 %. Ez a támogatási összeg meghaladja az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdésében említett de minimis küszöböt. |
| --- | --- |

(59)

A kiegyenlíthető támogatásoknak az alaprendelet rendelkezései szerint meghatározott összege ad valorem módon kifejezve a vizsgált exportáló gyártó esetében 7,1 %. Ez a támogatási összeg meghaladja az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdésében említett de minimis küszöböt.

| (60) | A jelenlegi eljárásban megállapított támogatási szint megfelel az ugyanennél az exportáló gyártónál a legutóbbi időközi felülvizsgálat során megállapított 7,2 %-os támogatási szintnek. |
| --- | --- |

(60)

A jelenlegi eljárásban megállapított támogatási szint megfelel az ugyanennél az exportáló gyártónál a legutóbbi időközi felülvizsgálat során megállapított 7,2 %-os támogatási szintnek.

| (61) | Ezért úgy tekinthető, hogy az alaprendelet 18. cikke értelmében a felülvizsgálati időszak alatt a támogatás folytatódott.










  RENDSZEREK | AAS | DEPBS | EPCGS | EDES | Összesen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HEG Ltd. | nincs | 5,7 % | 0,9 % | 0,5 % | 7,1 % |

(61)

Ezért úgy tekinthető, hogy az alaprendelet 18. cikke értelmében a felülvizsgálati időszak alatt a támogatás folytatódott.

RENDSZEREK

AAS

DEPBS

EPCGS

EDES

Összesen

HEG Ltd.

nincs

5,7 %

0,9 %

0,5 %

7,1 %

7.   A támogatás folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések

| (62) | Az alaprendelet 18. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálásra került, hogy a hatályos intézkedések lejárta valószínűsíthetően a támogatás folytatódását vagy megismétlődését eredményezné-e. |
| --- | --- |

(62)

Az alaprendelet 18. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálásra került, hogy a hatályos intézkedések lejárta valószínűsíthetően a támogatás folytatódását vagy megismétlődését eredményezné-e.

| (63) | Ebben a tekintetben emlékeztetni kell rá, hogy az érintett termék két ismert exportáló gyártója közül csupán az egyik működött együtt. Megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártó továbbra is élvezte az indiai hatóságok kiegyenlíthető támogatását. A fent elemzett támogató rendszerek ismétlődő gazdasági előnyöket nyújtanak, és semmi sem mutat arra, hogy a belátható jövőben ezek a programok fokozatosan megszűnnének vagy módosulnának, vagy az exportáló gyártó felhagyna a rendszerek keretében kapott előnyök igénybevételével. A kérdéses rendszereket a FT-policy 09-14 is fenntartja. |
| --- | --- |

(63)

Ebben a tekintetben emlékeztetni kell rá, hogy az érintett termék két ismert exportáló gyártója közül csupán az egyik működött együtt. Megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártó továbbra is élvezte az indiai hatóságok kiegyenlíthető támogatását. A fent elemzett támogató rendszerek ismétlődő gazdasági előnyöket nyújtanak, és semmi sem mutat arra, hogy a belátható jövőben ezek a programok fokozatosan megszűnnének vagy módosulnának, vagy az exportáló gyártó felhagyna a rendszerek keretében kapott előnyök igénybevételével. A kérdéses rendszereket a FT-policy 09-14 is fenntartja.

| (64) | Ami a másik ismert indiai exportáló gyártót illeti, a felülvizsgálati kérelem szerint továbbra is élvezi a fent elemzett támogató rendszerekből származó gazdasági előnyt. Nem áll rendelkezésre olyan információ, amely ennek az ellenkezőjére utalna. Ezért a következtetés az, hogy a támogatás országos szinten folytatódott. |
| --- | --- |

(64)

Ami a másik ismert indiai exportáló gyártót illeti, a felülvizsgálati kérelem szerint továbbra is élvezi a fent elemzett támogató rendszerekből származó gazdasági előnyt. Nem áll rendelkezésre olyan információ, amely ennek az ellenkezőjére utalna. Ezért a következtetés az, hogy a támogatás országos szinten folytatódott.

| (65) | A fent leírt megállapításokat tekintve arra lehet következtetni, hogy a támogatás a felülvizsgálati időszakban is folytatódott, és valószínűleg a jövőben is folytatódik. |
| --- | --- |

(65)

A fent leírt megállapításokat tekintve arra lehet következtetni, hogy a támogatás a felülvizsgálati időszakban is folytatódott, és valószínűleg a jövőben is folytatódik.

| (66) | Mivel egyértelművé vált, hogy a támogatás a felülvizsgálati időszakban folytatódott, és valószínűleg a jövőben is folytatódni fog, a támogatás megismétlődésének valószínűségére vonatkozó kérdés tárgytalan. |
| --- | --- |

(66)

Mivel egyértelművé vált, hogy a támogatás a felülvizsgálati időszakban folytatódott, és valószínűleg a jövőben is folytatódni fog, a támogatás megismétlődésének valószínűségére vonatkozó kérdés tárgytalan.

D.   AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA

1.   Az uniós gyártás

| (67) | Az Unión belül a hasonló terméket öt vállalat vagy vállalatcsoport gyártja, amelyek termelése az alaprendelet 9. cikke (1) bekezdésének értelmében a hasonló termék teljes uniós gyártását adja. |
| --- | --- |

(67)

Az Unión belül a hasonló terméket öt vállalat vagy vállalatcsoport gyártja, amelyek termelése az alaprendelet 9. cikke (1) bekezdésének értelmében a hasonló termék teljes uniós gyártását adja.

2.   Az uniós gazdasági ágazat

| (68) | Az öt vállalatcsoport közül kettő nem jelentkezett a kérelem támogatására, és kérdőívre adott válasz benyújtásával nem működött együtt a felülvizsgálatban. A következő három vállalatcsoport nyújtotta be a kérelmet, és egyezett bele az együttműködésbe: a Graftech International, az SGL Carbon GmbH, és a Tokai ERFTCARBON GmbH. |
| --- | --- |

(68)

Az öt vállalatcsoport közül kettő nem jelentkezett a kérelem támogatására, és kérdőívre adott válasz benyújtásával nem működött együtt a felülvizsgálatban. A következő három vállalatcsoport nyújtotta be a kérelmet, és egyezett bele az együttműködésbe: a Graftech International, az SGL Carbon GmbH, és a Tokai ERFTCARBON GmbH.

| (69) | Ez a három gyártócsoport jelentős hányadát teszi ki a hasonló termék uniós gyártásának, hiszen – amint ezt a fenti (3) preambulumbekezdés is említi – egyes grafitelektróda-rendszerek uniós gyártásának több mint 90 %-át képviselik. Ezért úgy kell tekinteni, hogy az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése és 10. cikkének (8) bekezdése értelmében ezek alkotják az uniós gazdasági ágazatot, és a továbbiakban „uniós gazdasági ágazat” néven kerülnek említésre. |
| --- | --- |

(69)

Ez a három gyártócsoport jelentős hányadát teszi ki a hasonló termék uniós gyártásának, hiszen – amint ezt a fenti (3) preambulumbekezdés is említi – egyes grafitelektróda-rendszerek uniós gyártásának több mint 90 %-át képviselik. Ezért úgy kell tekinteni, hogy az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése és 10. cikkének (8) bekezdése értelmében ezek alkotják az uniós gazdasági ágazatot, és a továbbiakban „uniós gazdasági ágazat” néven kerülnek említésre.

E.   AZ UNIÓS PIAC HELYZETE

1.   Előzetes megjegyzés

| (70) | Minthogy ebben a vizsgálatban az érintett terméknek csak egyetlen indiai exportáló gyártója működött együtt, az alaprendelet 29. cikkében említett bizalmas jelleg megőrzése érdekében az Indiából származó érintett termék Unióba irányuló behozatalára vonatkozó adatok nem pontos számok formájában jelennek meg. |
| --- | --- |

(70)

Minthogy ebben a vizsgálatban az érintett terméknek csak egyetlen indiai exportáló gyártója működött együtt, az alaprendelet 29. cikkében említett bizalmas jelleg megőrzése érdekében az Indiából származó érintett termék Unióba irányuló behozatalára vonatkozó adatok nem pontos számok formájában jelennek meg.

| (71) | A grafitelektróda-ágazat helyzete szorosan kapcsolódik az acélágazatéhoz, hiszen a grafitelektródákat elsősorban az elektromosacél-iparban használják. Ebben az összefüggésben megjegyzendő, hogy 2007-ben és 2008 első három negyedévében az acéliparban – és ennek következtében a grafitelektróda-ágazatban is – általában rendkívül kedvezőek voltak a piaci viszonyok. |
| --- | --- |

(71)

A grafitelektróda-ágazat helyzete szorosan kapcsolódik az acélágazatéhoz, hiszen a grafitelektródákat elsősorban az elektromosacél-iparban használják. Ebben az összefüggésben megjegyzendő, hogy 2007-ben és 2008 első három negyedévében az acéliparban – és ennek következtében a grafitelektróda-ágazatban is – általában rendkívül kedvezőek voltak a piaci viszonyok.

| (72) | Meg kell említeni, hogy a grafitelektródák értékesítési mennyisége többé-kevésbé együtt mozog az acélgyártás volumenével. A grafitelektródák árakra és mennyiségekre is kiterjedő szállítási szerződéseit általában 6–12 hónapos időszakokra tárgyalják le. Ezért általában van bizonyos időeltolódás az értékesítés mennyiségének a kereslet változásaiból következő alakulása és ennek az árakra gyakorolt hatása között. |
| --- | --- |

(72)

Meg kell említeni, hogy a grafitelektródák értékesítési mennyisége többé-kevésbé együtt mozog az acélgyártás volumenével. A grafitelektródák árakra és mennyiségekre is kiterjedő szállítási szerződéseit általában 6–12 hónapos időszakokra tárgyalják le. Ezért általában van bizonyos időeltolódás az értékesítés mennyiségének a kereslet változásaiból következő alakulása és ennek az árakra gyakorolt hatása között.

2.   Fogyasztás az uniós piacon

| (73) | Az uniós fogyasztás a következők alapján lett megállapítva: az uniós gazdasági ágazat értékesítésének mennyisége az uniós piacon, a többi uniós gyártó becsült értékesítésének mennyisége az uniós piacon, az Eurostat behozatali adatai és az alaprendelet 24. cikkének (6) bekezdése szerint gyűjtött adatok. Az eredeti vizsgálathoz (9) hasonlóan a behozatal egy része nem lett figyelembe véve, mert a rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnt, hogy nem a vizsgált termékre vonatkozik. |
| --- | --- |

(73)

Az uniós fogyasztás a következők alapján lett megállapítva: az uniós gazdasági ágazat értékesítésének mennyisége az uniós piacon, a többi uniós gyártó becsült értékesítésének mennyisége az uniós piacon, az Eurostat behozatali adatai és az alaprendelet 24. cikkének (6) bekezdése szerint gyűjtött adatok. Az eredeti vizsgálathoz (9) hasonlóan a behozatal egy része nem lett figyelembe véve, mert a rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnt, hogy nem a vizsgált termékre vonatkozik.

| (74) | 2006 és a felülvizsgálati időszak között az uniós fogyasztás majdnem 25 %-kal csökkent; a legnagyobb esés 2008 és a felülvizsgálati időszak között következett be. Megjegyzendő, hogy a figyelembe vett időszak kezdetén tapasztalható rendkívül kedvező piaci viszonyok miatt az uniós fogyasztás szintje nagyon magas volt: az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka és 2006 között 30 %-kal növekedett.

  1.   táblázat | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az EU teljes fogyasztása (tonna) | 170 035 | 171 371 | 169 744 | 128 437 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 101 | 100 | 76 |

(74)

2006 és a felülvizsgálati időszak között az uniós fogyasztás majdnem 25 %-kal csökkent; a legnagyobb esés 2008 és a felülvizsgálati időszak között következett be. Megjegyzendő, hogy a figyelembe vett időszak kezdetén tapasztalható rendkívül kedvező piaci viszonyok miatt az uniós fogyasztás szintje nagyon magas volt: az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka és 2006 között 30 %-kal növekedett.

1.   táblázat

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Az EU teljes fogyasztása (tonna)

170 035

171 371

169 744

128 437

Index (2006 = 100)

100

101

100

76

3.   Az indiai behozatal mennyisége, piaci részesedése és ára

| (75) | Az Indiából („érintett ország”) származó behozatal a figyelembe vett időszak során folyamatosan, összesen 143 százalékponttal növekedett, és a felülvizsgálati időszakban 5 000–7 000 tonnás szintet ért el. Az érintett országból származó behozatal piaci részesedése 2006 és a felülvizsgálati időszak között több mint megháromszorozódott, amikor is elérte a nagyjából 5 %-os szintet. A piaci részesedés – a kereslet jelentős csökkenése ellenére – a felülvizsgálati időszakban is növekedett. Az érintett országból származó behozatal árai a figyelembe vett időszakban 52 %-kal növekedtek, és az uniós gazdasági ágazat áraiéhoz hasonló tendenciát követtek, de következetesen azok alatt maradtak. A 2. táblázat adatai a bizalmas jelleg miatt nem mutatnak pontos számokat, hiszen Indiában csak két ismert exportáló gyártó van.

  2.   táblázat | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az érintett országból származó behozatal mennyisége (tonna) * | 2 000–
  3 000 | 3 000–
  4 000 | 7 000–
  9 000 | 5 000–
  7 000 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 123 | 318 | 243 |
| Az érintett országból származó behozatal piaci részesedése * | megközelítőleg
  1,5 % | megközelítőleg
  2 % | megközelítőleg
  5 % | megközelítőleg
  5 % |
| Az érintett országból származó behozatal ára (EUR/tonna) | megközelítőleg
  2 000 | megközelítőleg
  2 600 | megközelítőleg
  3 000 | megközelítőleg
  33 200 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 133 | 145 | 152 |

(75)

Az Indiából („érintett ország”) származó behozatal a figyelembe vett időszak során folyamatosan, összesen 143 százalékponttal növekedett, és a felülvizsgálati időszakban 5 000–7 000 tonnás szintet ért el. Az érintett országból származó behozatal piaci részesedése 2006 és a felülvizsgálati időszak között több mint megháromszorozódott, amikor is elérte a nagyjából 5 %-os szintet. A piaci részesedés – a kereslet jelentős csökkenése ellenére – a felülvizsgálati időszakban is növekedett. Az érintett országból származó behozatal árai a figyelembe vett időszakban 52 %-kal növekedtek, és az uniós gazdasági ágazat áraiéhoz hasonló tendenciát követtek, de következetesen azok alatt maradtak. A 2. táblázat adatai a bizalmas jelleg miatt nem mutatnak pontos számokat, hiszen Indiában csak két ismert exportáló gyártó van.

2.   táblázat

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Az érintett országból származó behozatal mennyisége (tonna) *

2 000–

3 000

3 000–

4 000

7 000–

9 000

5 000–

7 000

Index (2006 = 100)

100

123

318

243

Az érintett országból származó behozatal piaci részesedése *

megközelítőleg

1,5 %

megközelítőleg

2 %

megközelítőleg

5 %

megközelítőleg

5 %

Az érintett országból származó behozatal ára (EUR/tonna)

megközelítőleg

2 000

megközelítőleg

2 600

megközelítőleg

3 000

megközelítőleg

33 200

Index (2006 = 100)

100

133

145

152

4.   Az uniós ágazat gazdasági helyzete

| (76) | Az alaprendelet 8. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és indexet megvizsgált, amely összefügg az uniós gazdasági állapotával. |
| --- | --- |

(76)

Az alaprendelet 8. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és indexet megvizsgált, amely összefügg az uniós gazdasági állapotával.

4.1.   Gyártás

| (77) | A felülvizsgálati időszakban a gyártás 2006-hoz képest 29 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat gyártása 2006-hoz képest 2007-ben először 2 %-kal növekedett, majd – különösen a felülvizsgálati időszakban – zuhant.

  3.   táblázat | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gyártás (tonna) | 272 468 | 278 701 | 261 690 | 192 714 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 102 | 96 | 71 |

(77)

A felülvizsgálati időszakban a gyártás 2006-hoz képest 29 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat gyártása 2006-hoz képest 2007-ben először 2 %-kal növekedett, majd – különösen a felülvizsgálati időszakban – zuhant.

3.   táblázat

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Gyártás (tonna)

272 468

278 701

261 690

192 714

Index (2006 = 100)

100

102

96

71

4.2.   Kapacitás és kapacitáskihasználtsági ráták

| (78) | A gyártási kapacitás csekély mértékben (összesen 2 %-kal) csökkent 2006 és a felülvizsgálati időszak között. Mivel a gyártás 2008-ban – és különösen a felülvizsgálati időszakban – szintén csökkent, az ebből eredő kapacitáskihasználtság egészében 25 százalékponttal csökkent 2006 és a felülvizsgálati időszak között.

  4.   táblázat | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gyártási kapacitás (tonna) | 298 500 | 292 250 | 291 500 | 293 500 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 98 | 98 | 98 |
| Kapacitáskihasználtság | 91 % | 95 % | 90 % | 66 % |
| Index (2006 = 100) | 100 | 104 | 98 | 72 |

(78)

A gyártási kapacitás csekély mértékben (összesen 2 %-kal) csökkent 2006 és a felülvizsgálati időszak között. Mivel a gyártás 2008-ban – és különösen a felülvizsgálati időszakban – szintén csökkent, az ebből eredő kapacitáskihasználtság egészében 25 százalékponttal csökkent 2006 és a felülvizsgálati időszak között.

4.   táblázat

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Gyártási kapacitás (tonna)

298 500

292 250

291 500

293 500

Index (2006 = 100)

100

98

98

98

Kapacitáskihasználtság

91 %

95 %

90 %

66 %

Index (2006 = 100)

100

104

98

72

4.3.   Készletek

| (79) | 2006-hoz képest az uniós ágazat záró készleteinek szintje 2007-ben változatlan maradt, majd 2008-ban 10 %-kal csökkent. A felülvizsgálati időszakban a készletek szintje valamennyit ugyan emelkedett, de még így is 5 %-kal alacsonyabb volt mint 2006-ban.

  5.   táblázat | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Záró készletek (tonna) | 21 407 | 21 436 | 19 236 | 20 328 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 100 | 90 | 95 |

(79)

2006-hoz képest az uniós ágazat záró készleteinek szintje 2007-ben változatlan maradt, majd 2008-ban 10 %-kal csökkent. A felülvizsgálati időszakban a készletek szintje valamennyit ugyan emelkedett, de még így is 5 %-kal alacsonyabb volt mint 2006-ban.

5.   táblázat

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Záró készletek (tonna)

21 407

21 436

19 236

20 328

Index (2006 = 100)

100

100

90

95

4.4.   Értékesítés mennyisége

| (80) | Az uniós piacon az uniós gazdasági ágazat független ügyfeleknek történő értékesítése 39 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A figyelembe vett időszak kezdetén a szintje nagyon magas volt: az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakához képest 70 %-kal növekedett. Az értékesítés mennyisége 2007-ben és 2008-ban enyhén csökkent, de továbbra is viszonylag magas szintű volt (2008-ban még mindig 47 %-kal az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakának szintje fölött). 2008 és a felülvizsgálati időszak között azonban (majdnem harmadával) visszaesett az értékesítés mennyisége.

  6.   táblázat | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Független ügyfelek számára történő értékesítés mennyisége az EU-ban (tonna) | 143 832 | 139 491 | 124 463 | 88 224 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 97 | 87 | 61 |

(80)

Az uniós piacon az uniós gazdasági ágazat független ügyfeleknek történő értékesítése 39 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A figyelembe vett időszak kezdetén a szintje nagyon magas volt: az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakához képest 70 %-kal növekedett. Az értékesítés mennyisége 2007-ben és 2008-ban enyhén csökkent, de továbbra is viszonylag magas szintű volt (2008-ban még mindig 47 %-kal az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakának szintje fölött). 2008 és a felülvizsgálati időszak között azonban (majdnem harmadával) visszaesett az értékesítés mennyisége.

6.   táblázat

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Független ügyfelek számára történő értékesítés mennyisége az EU-ban (tonna)

143 832

139 491

124 463

88 224

Index (2006 = 100)

100

97

87

61

4.5.   Piaci részesedés

| (81) | Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 2006 és a felülvizsgálati időszak alatt fokozatosan mintegy 16 százalékpontnyit csökkent (84,6 %-ról 68,7 %-ra).

  7.   táblázat | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az uniós gazdasági piaci részesedése | 84,6 % | 81,4 % | 73,3 % | 68,7 % |
| Index (2006 = 100) | 100 | 96 | 87 | 81 |

(81)

Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 2006 és a felülvizsgálati időszak alatt fokozatosan mintegy 16 százalékpontnyit csökkent (84,6 %-ról 68,7 %-ra).

7.   táblázat

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Az uniós gazdasági piaci részesedése

84,6 %

81,4 %

73,3 %

68,7 %

Index (2006 = 100)

100

96

87

81

4.6.   Növekedés

| (82) | Az uniós fogyasztás 2006 és a felülvizsgálati időszak között majdnem 25 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat 16 százalékpontot veszített piaci részesedéséből, miközben az érintett behozatal piaci részesedése 3,4 százalékpontnyit nőtt. |
| --- | --- |

(82)

Az uniós fogyasztás 2006 és a felülvizsgálati időszak között majdnem 25 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat 16 százalékpontot veszített piaci részesedéséből, miközben az érintett behozatal piaci részesedése 3,4 százalékpontnyit nőtt.

4.7.   Foglalkoztatás

| (83) | Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 7 %-kal csökkent 2006 és a felülvizsgálati időszak között.

  8.   táblázat | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az érintett termékkel kapcsolatos foglalkoztatás (fő) | 1 942 | 1 848 | 1 799 | 1 804 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 95 | 93 | 93 |

(83)

Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 7 %-kal csökkent 2006 és a felülvizsgálati időszak között.

8.   táblázat

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Az érintett termékkel kapcsolatos foglalkoztatás (fő)

1 942

1 848

1 799

1 804

Index (2006 = 100)

100

95

93

93

4.8.   Termelékenység

| (84) | 2006 és a felülvizsgálati időszak között az uniós gazdasági ágazat munkaerejének termelékenysége (teljesítmény/fő/év-ben számolva) 24 %-kal csökkent. 2007-ben és 2008-ban kicsit növekedett, majd a felülvizsgálati időszakban mintegy 25 %-kal esett.

  9.   táblázat | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelékenység (tonna/foglalkoztatott) | 140 | 151 | 146 | 107 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 107 | 104 | 76 |

(84)

2006 és a felülvizsgálati időszak között az uniós gazdasági ágazat munkaerejének termelékenysége (teljesítmény/fő/év-ben számolva) 24 %-kal csökkent. 2007-ben és 2008-ban kicsit növekedett, majd a felülvizsgálati időszakban mintegy 25 %-kal esett.

9.   táblázat

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Termelékenység (tonna/foglalkoztatott)

140

151

146

107

Index (2006 = 100)

100

107

104

76

4.9.   Eladási árak és a hazai árakat befolyásoló tényezők

| (85) | Az uniós gazdasági ágazat eladási egységárai pozitív tendenciát mutatnak, a figyelembe vett időszakban 40 %-kal emelkedtek. Ez a következőknek tulajdoníthható: i. az átlagos piaci árszínvonal, ii. a gyártásiár-növekedés áthárításának szükségessége és iii. a szállítási szerződések árainak megállapítási módja. |
| --- | --- |

(85)

Az uniós gazdasági ágazat eladási egységárai pozitív tendenciát mutatnak, a figyelembe vett időszakban 40 %-kal emelkedtek. Ez a következőknek tulajdoníthható: i. az átlagos piaci árszínvonal, ii. a gyártásiár-növekedés áthárításának szükségessége és iii. a szállítási szerződések árainak megállapítási módja.

| (86) | 2007-ben és 2008-ban az uniós gazdasági ágazat képes volt árat emelni az általánosan emelkedő piaci árak mellett, ami a grafitelektródák iránti folyamatosan erős keresletnek volt tulajdonítható. Ez a kereslet az acélágazatban 2008 harmadik negyedévéig uralkodó rendkívül kedvező piaci viszonyok eredménye volt, amelyet a (70) preambulumbekezdés ismertet. |
| --- | --- |

(86)

2007-ben és 2008-ban az uniós gazdasági ágazat képes volt árat emelni az általánosan emelkedő piaci árak mellett, ami a grafitelektródák iránti folyamatosan erős keresletnek volt tulajdonítható. Ez a kereslet az acélágazatban 2008 harmadik negyedévéig uralkodó rendkívül kedvező piaci viszonyok eredménye volt, amelyet a (70) preambulumbekezdés ismertet.

| (87) | Az árak 2007-ben és 2008-ban is nőttek, részben a növekvő gyártási költségek – különösen a nyersanyagköltségek – fedezése érdekében. 2006 és 2008 között a költségek 23 %-kal növekedtek. Az uniós gazdasági ágazat ezt azonban árai jelentős (33 %-os) emelésével képes volt fedezni. |
| --- | --- |

(87)

Az árak 2007-ben és 2008-ban is nőttek, részben a növekvő gyártási költségek – különösen a nyersanyagköltségek – fedezése érdekében. 2006 és 2008 között a költségek 23 %-kal növekedtek. Az uniós gazdasági ágazat ezt azonban árai jelentős (33 %-os) emelésével képes volt fedezni.

| (88) | Az árak a felülvizsgálati időszakban tovább emelkedtek, bár kisebb mértékben (+ 5 %). Az árak nem estek abban az időszakban, amikor a kereslet csökkent; ezt a piacon a szállítási szerződések létrejöttének módja magyarázza, és az, hogy 2009-re a legtöbb szállítói szerződést 2008-ban kötötték. Amint a (72) preambulumbekezdés is említi, a grafitelektróda-értékesítés mennyisége többé-kevésbé együtt mozog az acélgyártással. A grafitelektródák szállítási szerződéseit azonban 6–12 hónapos időszakokra tárgyalják le, ami késleltetheti az árak változásainak (emelkedésének vagy csökkenésének) hatását. A szerződések tárgyalásainak alapja a valószínűsített értékesítési mennyiség, ami különbözhet a ténylegesen elért értékesítési szinttől. Ennek az lehet az eredménye, hogy egy adott időszakban az árak alakulása nem feltétlenül követi az értékesítés mennyiségének alakulását. Ez történt a felülvizsgálati időszakban is, amikor az értékesítés mennyisége csökkent, de az árak magasak maradtak, mert 2009-re a legtöbb szállítási szerződést 2008-ban kötötték, néhány 2008-ra tervezett szállítást pedig 2009-re halasztottak. A felülvizsgálati időszakban az 5 %-os áremelkedés mindazonáltal nem volt elegendő a költségnövekedés (13 %) fedezéséhez, ami az előző időszakokban lehetséges lett volna. Az árakat a felülvizsgálati időszak után alacsonyabb szinteken tárgyalták újra. |
| --- | --- |

(88)

Az árak a felülvizsgálati időszakban tovább emelkedtek, bár kisebb mértékben (+ 5 %). Az árak nem estek abban az időszakban, amikor a kereslet csökkent; ezt a piacon a szállítási szerződések létrejöttének módja magyarázza, és az, hogy 2009-re a legtöbb szállítói szerződést 2008-ban kötötték. Amint a (72) preambulumbekezdés is említi, a grafitelektróda-értékesítés mennyisége többé-kevésbé együtt mozog az acélgyártással. A grafitelektródák szállítási szerződéseit azonban 6–12 hónapos időszakokra tárgyalják le, ami késleltetheti az árak változásainak (emelkedésének vagy csökkenésének) hatását. A szerződések tárgyalásainak alapja a valószínűsített értékesítési mennyiség, ami különbözhet a ténylegesen elért értékesítési szinttől. Ennek az lehet az eredménye, hogy egy adott időszakban az árak alakulása nem feltétlenül követi az értékesítés mennyiségének alakulását. Ez történt a felülvizsgálati időszakban is, amikor az értékesítés mennyisége csökkent, de az árak magasak maradtak, mert 2009-re a legtöbb szállítási szerződést 2008-ban kötötték, néhány 2008-ra tervezett szállítást pedig 2009-re halasztottak. A felülvizsgálati időszakban az 5 %-os áremelkedés mindazonáltal nem volt elegendő a költségnövekedés (13 %) fedezéséhez, ami az előző időszakokban lehetséges lett volna. Az árakat a felülvizsgálati időszak után alacsonyabb szinteken tárgyalták újra.

| (89) | Amint azt a (75) preambulumbekezdés kifejti, az érintett országból származó behozatal árai az uniós gazdasági ágazatéihoz hasonló tendenciát követtek, de következetesen alacsonyabbak voltak.

  10.   táblázat | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egységár az EU piacán (EUR/tonna) | 2 569 | 3 103 | 3 428 | 3 585 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 121 | 133 | 140 |

(89)

Amint azt a (75) preambulumbekezdés kifejti, az érintett országból származó behozatal árai az uniós gazdasági ágazatéihoz hasonló tendenciát követtek, de következetesen alacsonyabbak voltak.

10.   táblázat

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Egységár az EU piacán (EUR/tonna)

2 569

3 103

3 428

3 585

Index (2006 = 100)

100

121

133

140

4.10.   Munkabérek

| (90) | Az egy foglalkoztatottra jutó átlagos munkabér 2006 és a felülvizsgálati időszak között 15 %-kal növekedett.

  11.   táblázat | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Éves munkaerőköltség/foglalkoztatott (ezer EUR) | 52 | 56 | 61 | 60 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 108 | 118 | 115 |

(90)

Az egy foglalkoztatottra jutó átlagos munkabér 2006 és a felülvizsgálati időszak között 15 %-kal növekedett.

11.   táblázat

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Éves munkaerőköltség/foglalkoztatott (ezer EUR)

52

56

61

60

Index (2006 = 100)

100

108

118

115

4.11.   Beruházások

| (91) | Az uniós ágazat által az érintett termékre fordított évi beruházások 2006 és a felülvizsgálati időszak között 37 %-kal emelkedtek, a felülvizsgálati időszakban azonban 2008-hoz képest 14 %-kal csökkentek.

  12.   táblázat | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettó beruházás (EUR) | 30 111 801 | 45 383 433 | 47 980 973 | 41 152 458 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 151 | 159 | 137 |

(91)

Az uniós ágazat által az érintett termékre fordított évi beruházások 2006 és a felülvizsgálati időszak között 37 %-kal emelkedtek, a felülvizsgálati időszakban azonban 2008-hoz képest 14 %-kal csökkentek.

12.   táblázat

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Nettó beruházás (EUR)

30 111 801

45 383 433

47 980 973

41 152 458

Index (2006 = 100)

100

151

159

137

4.12.   Nyereségesség és a befektetések megtérülése

| (92) | 2006 és 2007 között az uniós gazdasági ágazatnak még úgy is sikerült a költségek növekedésénél jobban emelnie az árakat, hogy a figyelembe vett időszakban a költségek 40 %-kal növekedtek. Ez a nyereség növekedését eredményezte: a 2006-os 19 %-ról 2007-ben 26 %-ra. Az árak és a költségek 2007–2008-ig azonos arányban növekedtek, így az uniós gazdasági ágazat haszonkulcsa a 2007-es szinten állandósult. Az alacsony kapacitáskihasználtság és a magasabb nyersanyagárak költségekre gyakorolt hatása miatt a nyereség a felülvizsgálati időszakban újra 19 %-ra csökkent. A nyereség 2009-ben tovább csökkent, mivel az acélágazati kereslet zsugorodása miatt a grafitelektróda-piacon általánosan csökkentek az árak, és erre reagálva az uniós gazdasági ágazatnak lefelé kellett korrigálnia az árait. |
| --- | --- |

(92)

2006 és 2007 között az uniós gazdasági ágazatnak még úgy is sikerült a költségek növekedésénél jobban emelnie az árakat, hogy a figyelembe vett időszakban a költségek 40 %-kal növekedtek. Ez a nyereség növekedését eredményezte: a 2006-os 19 %-ról 2007-ben 26 %-ra. Az árak és a költségek 2007–2008-ig azonos arányban növekedtek, így az uniós gazdasági ágazat haszonkulcsa a 2007-es szinten állandósult. Az alacsony kapacitáskihasználtság és a magasabb nyersanyagárak költségekre gyakorolt hatása miatt a nyereség a felülvizsgálati időszakban újra 19 %-ra csökkent. A nyereség 2009-ben tovább csökkent, mivel az acélágazati kereslet zsugorodása miatt a grafitelektróda-piacon általánosan csökkentek az árak, és erre reagálva az uniós gazdasági ágazatnak lefelé kellett korrigálnia az árait.

| (93) | A beruházások megtérülése a 2006-os 71 %-ról 2007-ben 103 %-ra, majd 2008-ban 119 %-ra emelkedett, mielőtt a felülvizsgálati időszakban 77 %-ra csökkent volna. A beruházások megtérülése 2006 és a felülvizsgálati időszak között összesen csupán 6 %-kal nőtt.

  13.   táblázat | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unión belüli, független ügyfeleknek történő értékesítés nettó nyeresége (a nettó értékesítés %-a) | 19 % | 26 % | 25 % | 19 % |
| Beruházások megtérülése (nettó nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének %-ában) | 71 % | 103 % | 119 % | 77 % |

(93)

A beruházások megtérülése a 2006-os 71 %-ról 2007-ben 103 %-ra, majd 2008-ban 119 %-ra emelkedett, mielőtt a felülvizsgálati időszakban 77 %-ra csökkent volna. A beruházások megtérülése 2006 és a felülvizsgálati időszak között összesen csupán 6 %-kal nőtt.

13.   táblázat

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Az Unión belüli, független ügyfeleknek történő értékesítés nettó nyeresége (a nettó értékesítés %-a)

19 %

26 %

25 %

19 %

Beruházások megtérülése (nettó nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének %-ában)

71 %

103 %

119 %

77 %

4.13.   Pénzforgalom és tőkebevonási képesség

| (94) | Az operatív tevékenységekből származó pénzforgalom 2006 és 2007 között növekedett. A növekedés 2008-ban is folytatódott, majd a felülvizsgálati időszakban a pénzforgalom csökkent. A pénzforgalom a felülvizsgálati időszakban összességében 28 %-kal magasabb volt, mint a figyelembe vett időszak elején. |
| --- | --- |

(94)

Az operatív tevékenységekből származó pénzforgalom 2006 és 2007 között növekedett. A növekedés 2008-ban is folytatódott, majd a felülvizsgálati időszakban a pénzforgalom csökkent. A pénzforgalom a felülvizsgálati időszakban összességében 28 %-kal magasabb volt, mint a figyelembe vett időszak elején.

| (95) | Semmi sem mutat arra, hogy az uniós gazdasági ágazat tőkebevonási nehézségekkel szembesült volna, aminek elsősorban az az oka, hogy néhány gyártó nagyobb csoportok részeit képezi.

  14.   táblázat | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pénzforgalom (EUR) | 109 819 535 | 159 244 026 | 196 792 707 | 140 840 498 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 145 | 179 | 128 |

(95)

Semmi sem mutat arra, hogy az uniós gazdasági ágazat tőkebevonási nehézségekkel szembesült volna, aminek elsősorban az az oka, hogy néhány gyártó nagyobb csoportok részeit képezi.

14.   táblázat

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Pénzforgalom (EUR)

109 819 535

159 244 026

196 792 707

140 840 498

Index (2006 = 100)

100

145

179

128

4.14.   A támogatás nagyságrendje

| (96) | Az indiai behozatal mennyiségét, piaci részesedését és árait tekintve a tényleges támogatási különbözet uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem minősíthető elhanyagolhatónak. |
| --- | --- |

(96)

Az indiai behozatal mennyiségét, piaci részesedését és árait tekintve a tényleges támogatási különbözet uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem minősíthető elhanyagolhatónak.

4.15.   A korábbi támogatás és dömping hatásaiból való kilábalás

| (97) | A fent megvizsgált mutatók azt mutatják, hogy a végleges kiegyenlítő és dömpingellenes intézkedések 2004-es kiszabását követően valamennyivel javult az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzete. Az uniós gazdasági ágazat különösen 2006 és 2008 között részesült a magas árak és nyereség előnyeiből. Ez a rendkívül kedvező piaci viszonyoknak tudható be, amelyek magas árszínvonal és nyereségességi szint fenntartását tették lehetővé még úgy is, hogy – a (81) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése folyamatosan csökkent. Mindazonáltal ugyanebben az időszakban az indiai behozatal – az intézkedések ellenére – növekedett, az indiai termékeket pedig az uniós gazdasági ágazat árainál alacsonyabbakon hozták be. A megemelkedett költségek és a korlátozott áremelkedés miatt az uniós gazdasági ágazat nyeresége már a felülvizsgálati időszakban elkezdett csökkenni, ami 2009-ben is folytatódott. |
| --- | --- |

(97)

A fent megvizsgált mutatók azt mutatják, hogy a végleges kiegyenlítő és dömpingellenes intézkedések 2004-es kiszabását követően valamennyivel javult az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzete. Az uniós gazdasági ágazat különösen 2006 és 2008 között részesült a magas árak és nyereség előnyeiből. Ez a rendkívül kedvező piaci viszonyoknak tudható be, amelyek magas árszínvonal és nyereségességi szint fenntartását tették lehetővé még úgy is, hogy – a (81) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése folyamatosan csökkent. Mindazonáltal ugyanebben az időszakban az indiai behozatal – az intézkedések ellenére – növekedett, az indiai termékeket pedig az uniós gazdasági ágazat árainál alacsonyabbakon hozták be. A megemelkedett költségek és a korlátozott áremelkedés miatt az uniós gazdasági ágazat nyeresége már a felülvizsgálati időszakban elkezdett csökkenni, ami 2009-ben is folytatódott.

5.   A támogatott behozatal és más tényezők hatása

5.1.   A támogatott behozatal hatása

| (98) | A figyelembe vett időszakban az európai uniós fogyasztás csökkenése ellenére az érintett országból származó behozatal mennyisége több mint megkétszereződött, piaci részesedése pedig több mint megháromszorozódott (lásd a (75) preambulumbekezdést). A felülvizsgálati időszakban az érintett országból származó behozatal árai – a dömpingellenes és kiegyenlítő vámokat figyelmen kívül hagyva – alámentek az uniós ágazat árainak, bár csak 2 %-kal. |
| --- | --- |

(98)

A figyelembe vett időszakban az európai uniós fogyasztás csökkenése ellenére az érintett országból származó behozatal mennyisége több mint megkétszereződött, piaci részesedése pedig több mint megháromszorozódott (lásd a (75) preambulumbekezdést). A felülvizsgálati időszakban az érintett országból származó behozatal árai – a dömpingellenes és kiegyenlítő vámokat figyelmen kívül hagyva – alámentek az uniós ágazat árainak, bár csak 2 %-kal.

5.2.   A gazdasági válság hatása

| (99) | 2007-ben és 2008 első három negyedévében az acél- és kapcsolódó iparágak (többek között a grafitelektróda-ágazat) rendkívül pozitív gazdasági viszonyai miatt az uniós gazdasági ágazat viszonylag jó gazdasági állapotban volt, amikor a gazdasági válság 2008 végén megkezdődött. Az a tény, hogy a grafitelektródák szállítási szerződéseit általában 6–12 hónapra tárgyalják le, azt jelenti, hogy az árak változásainak (emelkedésének vagy csökkenésének) hatása késve mutatkozik meg. Minthogy a felülvizsgálati időszakra szóló szerződéseket olyan időszakban tárgyalták le, amikor a gazdasági válságot nem lehetett előre látni, a gazdasági válság hatása a felülvizsgálati időszakban inkább a mennyiségekben mutatkozott meg, hiszen az árak tekintetében az uniós gazdasági ágazat később érezte volna meg a hatást. Ebben az összefüggésben megjegyzendő, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete néhány tekintetben – még a pozitív piaci viszonyokkal jellemezhető időszakban is – romlott, hiszen az érintett országból származó behozatallal szemben veszített piaci részesedéséből. Az, hogy ez a romlás nem vezetett jelentősebb negatív hatásokhoz, részben annak tudható be, hogy a 2007–2008-as nagy keresletnek köszönhetően az uniós gazdasági ágazat meg tudta őrizni a magas gyártási és értékesítési mennyiségeket, részben pedig annak, hogy amikor ezek a mennyiségek a felülvizsgálati időszakban csökkentek, az árakat a fent leírt időeltolódás miatt még mindig magasan lehetett tartani. |
| --- | --- |

(99)

2007-ben és 2008 első három negyedévében az acél- és kapcsolódó iparágak (többek között a grafitelektróda-ágazat) rendkívül pozitív gazdasági viszonyai miatt az uniós gazdasági ágazat viszonylag jó gazdasági állapotban volt, amikor a gazdasági válság 2008 végén megkezdődött. Az a tény, hogy a grafitelektródák szállítási szerződéseit általában 6–12 hónapra tárgyalják le, azt jelenti, hogy az árak változásainak (emelkedésének vagy csökkenésének) hatása késve mutatkozik meg. Minthogy a felülvizsgálati időszakra szóló szerződéseket olyan időszakban tárgyalták le, amikor a gazdasági válságot nem lehetett előre látni, a gazdasági válság hatása a felülvizsgálati időszakban inkább a mennyiségekben mutatkozott meg, hiszen az árak tekintetében az uniós gazdasági ágazat később érezte volna meg a hatást. Ebben az összefüggésben megjegyzendő, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete néhány tekintetben – még a pozitív piaci viszonyokkal jellemezhető időszakban is – romlott, hiszen az érintett országból származó behozatallal szemben veszített piaci részesedéséből. Az, hogy ez a romlás nem vezetett jelentősebb negatív hatásokhoz, részben annak tudható be, hogy a 2007–2008-as nagy keresletnek köszönhetően az uniós gazdasági ágazat meg tudta őrizni a magas gyártási és értékesítési mennyiségeket, részben pedig annak, hogy amikor ezek a mennyiségek a felülvizsgálati időszakban csökkentek, az árakat a fent leírt időeltolódás miatt még mindig magasan lehetett tartani.

5.3.   Más országokból származó behozatal

| (100) | Mivel a KN-kód szinten rendelkezésre álló Eurostat-behozatali adatok a vizsgált terméktől eltérő termékeket is tartalmaznak, az alábbi elemzés a TARIC-kód szintű behozatali adatok alapján készült, amelyet az alaprendelet 24. cikkének (6) bekezdése szerint gyűjtött adatokból származó információk egészítenek ki. A behozatal egy része nem lett figyelembe véve, mert a rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnt, hogy nem a vizsgált termékre vonatkozik. |
| --- | --- |

(100)

Mivel a KN-kód szinten rendelkezésre álló Eurostat-behozatali adatok a vizsgált terméktől eltérő termékeket is tartalmaznak, az alábbi elemzés a TARIC-kód szintű behozatali adatok alapján készült, amelyet az alaprendelet 24. cikkének (6) bekezdése szerint gyűjtött adatokból származó információk egészítenek ki. A behozatal egy része nem lett figyelembe véve, mert a rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnt, hogy nem a vizsgált termékre vonatkozik.

| (101) | A becslések alapján a más harmadik országokból származó behozatal mennyisége 63 %-kal nőtt a 2006-os 11 000 tonnáról a felülvizsgálati időszakban tapasztalható 18 500 tonnára. A más országokból származó behozatal piaci részesedése 6,6 %-ról (2006) 14,4 %-ra (felülvizsgálati időszak) emelkedett. A más harmadik országokból származó behozatal átlagára 2006 és a felülvizsgálati időszak között 42 %-kal lett magasabb. Úgy tűnik, hogy a behozatal nagy része a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína), Oroszországból, Japánból és Mexikóból érkezik: ezek az országok a felülvizsgálati időszakban egyenként 1 %-nál nagyobb piaci részesedéssel bírtak. Az ezekből az országokból érkező behozatalt a következő preambulumbekezdések tovább vizsgálják. A kilenc további országból származó behozatal piaci részesedése összesen mintegy 2 %; ezt a szöveg nem vizsgálja tovább. |
| --- | --- |

(101)

A becslések alapján a más harmadik országokból származó behozatal mennyisége 63 %-kal nőtt a 2006-os 11 000 tonnáról a felülvizsgálati időszakban tapasztalható 18 500 tonnára. A más országokból származó behozatal piaci részesedése 6,6 %-ról (2006) 14,4 %-ra (felülvizsgálati időszak) emelkedett. A más harmadik országokból származó behozatal átlagára 2006 és a felülvizsgálati időszak között 42 %-kal lett magasabb. Úgy tűnik, hogy a behozatal nagy része a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína), Oroszországból, Japánból és Mexikóból érkezik: ezek az országok a felülvizsgálati időszakban egyenként 1 %-nál nagyobb piaci részesedéssel bírtak. Az ezekből az országokból érkező behozatalt a következő preambulumbekezdések tovább vizsgálják. A kilenc további országból származó behozatal piaci részesedése összesen mintegy 2 %; ezt a szöveg nem vizsgálja tovább.

| (102) | A kínai behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 2,4 százalékponttal nőtt (0,2 %-ról 2,6 %-ra). A rendelkezésre álló információk azt mutatják, hogy ez a behozatal az uniós gazdasági ágazatéinál és az indiai behozatalokénál alacsonyabb árakon történt. |
| --- | --- |

(102)

A kínai behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 2,4 százalékponttal nőtt (0,2 %-ról 2,6 %-ra). A rendelkezésre álló információk azt mutatják, hogy ez a behozatal az uniós gazdasági ágazatéinál és az indiai behozatalokénál alacsonyabb árakon történt.

| (103) | Az oroszországi behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 4,2 százalékponttal nőtt (1,9 %-ról 6,1 %-ra). A rendelkezésre álló információk azt mutatják, hogy ez a behozatal az uniós gazdasági ágazatéinál valamivel alacsonyabb, azonban az indiai behozatalokénál magasabb árakon történt. |
| --- | --- |

(103)

Az oroszországi behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 4,2 százalékponttal nőtt (1,9 %-ról 6,1 %-ra). A rendelkezésre álló információk azt mutatják, hogy ez a behozatal az uniós gazdasági ágazatéinál valamivel alacsonyabb, azonban az indiai behozatalokénál magasabb árakon történt.

| (104) | A japán behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 0,4 százalékponttal csökkent (2,0 %-ról 1,6 %-ra). A rendelkezésre álló információk azt mutatják, hogy ez a behozatal az uniós gazdasági ágazatéihoz hasonló vagy annál magasabb, illetve az indiai behozatalokénál is magasabb árakon történt. |
| --- | --- |

(104)

A japán behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 0,4 százalékponttal csökkent (2,0 %-ról 1,6 %-ra). A rendelkezésre álló információk azt mutatják, hogy ez a behozatal az uniós gazdasági ágazatéihoz hasonló vagy annál magasabb, illetve az indiai behozatalokénál is magasabb árakon történt.

| (105) | A mexikói behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 1,0 százalékponttal nőtt (0,9 %-ról 1,9 %-ra). A rendelkezésre álló információk azt mutatják, hogy ez a behozatal az uniós gazdasági ágazatéinál és az indiai behozatalokénál magasabb árakon történt. |
| --- | --- |

(105)

A mexikói behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 1,0 százalékponttal nőtt (0,9 %-ról 1,9 %-ra). A rendelkezésre álló információk azt mutatják, hogy ez a behozatal az uniós gazdasági ágazatéinál és az indiai behozatalokénál magasabb árakon történt.

| (106) | Következésképpen nem zárható ki, hogy bizonyos mértékig a kínai és orosz behozatal alakulása is hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenéséhez. Mindazonáltal a kínai és orosz behozatal hatása biztonsággal nem állapítható meg a behozatali statisztikából rendelkezésre álló adatok általános jellege miatt, amely nem teszi lehetővé a terméktípusok árainak összehasonlítását, ami India esetében az exportáló gyártó által adott információk alapján lehetséges volt.

  15.   táblázat | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A többi országból származó behozatal mennyisége (tonna) | 11 289 | 11 243 | 19 158 | 18 443 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 100 | 170 | 163 |
| A többi országból származó behozatal piaci részesedése | 6,6 % | 6,6 % | 11,3 % | 14,4 % |
| A többi országból származó behozatal ára (EUR/tonna) | 2 467 | 3 020 | 3 403 | 3 508 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 122 | 138 | 142 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| A kínai behozatal mennyisége (tonna) | 421 | 659 | 2 828 | 3 380 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 157 | 672 | 804 |
| A kínai behozatal piaci részesedése | 0,2 % | 0,4 % | 1,7 % | 2,6 % |
| A kínai behozatal ára (EUR/tonna) | 1 983 | 2 272 | 2 818 | 2 969 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 115 | 142 | 150 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| Az orosz behozatal mennyisége (tonna) | 3 196 | 2 887 | 8 441 | 7 821 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 90 | 264 | 245 |
| Az orosz behozatal piaci részesedése | 1,9 % | 1,7 % | 5,0 % | 6,1 % |
| Az orosz behozatal ára (EUR/tonna) | 2 379 | 2 969 | 3 323 | 3 447 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 125 | 140 | 145 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| A japán behozatal mennyisége (tonna) | 3 391 | 2 223 | 3 731 | 2 090 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 66 | 110 | 62 |
| A japán behozatal piaci részesedése | 2,0 % | 1,3 % | 2,2 % | 1,6 % |
| A japán behozatal ára (EUR/tonna) | 2 566 | 3 131 | 3 474 | 3 590 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 122 | 135 | 140 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| A mexikói behozatal mennyisége (tonna) | 1 478 | 2 187 | 2 115 | 2 465 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 148 | 143 | 167 |
| A mexikói behozatal piaci részesedése | 0,9 % | 1,3 % | 1,2 % | 1,9 % |
| A mexikói behozatal ára (EUR/tonna) | 2 634 | 3 629 | 4 510 | 4 554 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 138 | 171 | 173 |

(106)

Következésképpen nem zárható ki, hogy bizonyos mértékig a kínai és orosz behozatal alakulása is hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenéséhez. Mindazonáltal a kínai és orosz behozatal hatása biztonsággal nem állapítható meg a behozatali statisztikából rendelkezésre álló adatok általános jellege miatt, amely nem teszi lehetővé a terméktípusok árainak összehasonlítását, ami India esetében az exportáló gyártó által adott információk alapján lehetséges volt.

15.   táblázat

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

A többi országból származó behozatal mennyisége (tonna)

11 289

11 243

19 158

18 443

Index (2006 = 100)

100

100

170

163

A többi országból származó behozatal piaci részesedése

6,6 %

6,6 %

11,3 %

14,4 %

A többi országból származó behozatal ára (EUR/tonna)

2 467

3 020

3 403

3 508

Index (2006 = 100)

100

122

138

142

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

A kínai behozatal mennyisége (tonna)

421

659

2 828

3 380

Index (2006 = 100)

100

157

672

804

A kínai behozatal piaci részesedése

0,2 %

0,4 %

1,7 %

2,6 %

A kínai behozatal ára (EUR/tonna)

1 983

2 272

2 818

2 969

Index (2006 = 100)

100

115

142

150

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Az orosz behozatal mennyisége (tonna)

3 196

2 887

8 441

7 821

Index (2006 = 100)

100

90

264

245

Az orosz behozatal piaci részesedése

1,9 %

1,7 %

5,0 %

6,1 %

Az orosz behozatal ára (EUR/tonna)

2 379

2 969

3 323

3 447

Index (2006 = 100)

100

125

140

145

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

A japán behozatal mennyisége (tonna)

3 391

2 223

3 731

2 090

Index (2006 = 100)

100

66

110

62

A japán behozatal piaci részesedése

2,0 %

1,3 %

2,2 %

1,6 %

A japán behozatal ára (EUR/tonna)

2 566

3 131

3 474

3 590

Index (2006 = 100)

100

122

135

140

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

A mexikói behozatal mennyisége (tonna)

1 478

2 187

2 115

2 465

Index (2006 = 100)

100

148

143

167

A mexikói behozatal piaci részesedése

0,9 %

1,3 %

1,2 %

1,9 %

A mexikói behozatal ára (EUR/tonna)

2 634

3 629

4 510

4 554

Index (2006 = 100)

100

138

171

173

6.   Következtetés

| (107) | A (75) preambulumbekezdésben bemutatottak szerint az érintett országból származó behozatal mennyisége 2006 és a felülvizsgálati időszak között több mint kétszeresére nőtt. Mivel ugyanebben az időszakban a fogyasztás mintegy 25 %-kal csökkent, ez az indiai exportőrök piaci részesedésének gyors emelkedését vonta maga után a 2006-os 1,5 %-ról a felülvizsgálati időszakban 5 %-ra. Miközben a figyelembe vett időszakban az Unióba irányuló indiai kivitel árai az általánosan magas piaci árak hatásaként jelentősen emelkedtek, még mindig alámentek az uniós gazdasági ágazat árainak. |
| --- | --- |

(107)

A (75) preambulumbekezdésben bemutatottak szerint az érintett országból származó behozatal mennyisége 2006 és a felülvizsgálati időszak között több mint kétszeresére nőtt. Mivel ugyanebben az időszakban a fogyasztás mintegy 25 %-kal csökkent, ez az indiai exportőrök piaci részesedésének gyors emelkedését vonta maga után a 2006-os 1,5 %-ról a felülvizsgálati időszakban 5 %-ra. Miközben a figyelembe vett időszakban az Unióba irányuló indiai kivitel árai az általánosan magas piaci árak hatásaként jelentősen emelkedtek, még mindig alámentek az uniós gazdasági ágazat árainak.

| (108) | A dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések megléte ellenére 2006 és a felülvizsgálati időszak között számos fontos mutató negatívan alakult: a gyártás és az értékesítés mennyisége 29, illetve 39 %-kal csökkent, a kapacitáskihasználtság 28 %-kal esett, amelyet a foglalkoztatás és a termelékenység szintjének gyengülése követett. Jóllehet ezeknek a negatív fejleményeknek egy része megmagyarázható az erőteljes – a figyelembe vett időszakban 25 %-os – fogyasztáscsökkenéssel, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének erőteljes zsugorodását (2006 és a felülvizsgálati időszak között 15,9 %) azonban az indiai behozatal piaci részesedésének folyamatos növekedése szempontjából is értelmezni kell. |
| --- | --- |

(108)

A dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések megléte ellenére 2006 és a felülvizsgálati időszak között számos fontos mutató negatívan alakult: a gyártás és az értékesítés mennyisége 29, illetve 39 %-kal csökkent, a kapacitáskihasználtság 28 %-kal esett, amelyet a foglalkoztatás és a termelékenység szintjének gyengülése követett. Jóllehet ezeknek a negatív fejleményeknek egy része megmagyarázható az erőteljes – a figyelembe vett időszakban 25 %-os – fogyasztáscsökkenéssel, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének erőteljes zsugorodását (2006 és a felülvizsgálati időszak között 15,9 %) azonban az indiai behozatal piaci részesedésének folyamatos növekedése szempontjából is értelmezni kell.

| (109) | Ami a felülvizsgálati időszakban tapasztalható viszonylag magas nyereségszintet illeti, a többnyire a (88) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt folyamatosan magas árszínvonal következménye. Következtetés: az uniós gazdasági ágazat helyzete a figyelembe vett időszak egésze során romlott, a felülvizsgálati időszak végére pedig – a viszonylag magas szintű nyereség ellenére – törékennyé vált, amikor az ágazatnak az értékesítés mennyisége és a kielégítő árszínvonal fenntartása érdekében tett erőfeszítéseit a csökkenő kereslet mellett az indiai támogatott behozatal fokozódó jelenléte is akadályozta. |
| --- | --- |

(109)

Ami a felülvizsgálati időszakban tapasztalható viszonylag magas nyereségszintet illeti, a többnyire a (88) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt folyamatosan magas árszínvonal következménye. Következtetés: az uniós gazdasági ágazat helyzete a figyelembe vett időszak egésze során romlott, a felülvizsgálati időszak végére pedig – a viszonylag magas szintű nyereség ellenére – törékennyé vált, amikor az ágazatnak az értékesítés mennyisége és a kielégítő árszínvonal fenntartása érdekében tett erőfeszítéseit a csökkenő kereslet mellett az indiai támogatott behozatal fokozódó jelenléte is akadályozta.

F.   A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK ÉS MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

1.   Előzetes megjegyzések

| (110) | Amint látható, a kiegyenlítő intézkedések kiszabása csak bizonyos mértékig tette lehetővé az uniós gazdasági ágazatnak, hogy az elszenvedett kárt kiheverje. Amikor azonban a figyelembe vett időszak jórészében tapasztalt magas szintű uniós fogyasztás a felülvizsgálati időszakban eltűnt, az uniós gazdasági ágazat törékeny és sérülékeny helyzetbe került, és még mindig ki van téve az indiai támogatott behozatal káros hatásainak. Az uniós gazdasági ágazat a felülvizsgálati időszak végén különösen nehezen tudta csak behozni a megnövekedett költségeket. |
| --- | --- |

(110)

Amint látható, a kiegyenlítő intézkedések kiszabása csak bizonyos mértékig tette lehetővé az uniós gazdasági ágazatnak, hogy az elszenvedett kárt kiheverje. Amikor azonban a figyelembe vett időszak jórészében tapasztalt magas szintű uniós fogyasztás a felülvizsgálati időszakban eltűnt, az uniós gazdasági ágazat törékeny és sérülékeny helyzetbe került, és még mindig ki van téve az indiai támogatott behozatal káros hatásainak. Az uniós gazdasági ágazat a felülvizsgálati időszak végén különösen nehezen tudta csak behozni a megnövekedett költségeket.

2.   Kapcsolat a harmadik országokba irányuló kivitel mennyisége és árai, valamint az Unióba irányuló kivitel mennyisége és árai között

| (111) | Megállapítást nyert, hogy a nem uniós országokba irányuló indiai értékesítés átlagos kivitel ára alacsonyabb volt, mint az Unióba irányuló kivitel ára és a hazai árak. Az indiai exportőr jelentős mennyiségben értékesített nem uniós országokba is: ez tette ki teljes kiviteli értékesítésének többségét. Ezért ha az intézkedések lejárnának, az indiai exportőrök vélhetően ösztönözve lennének arra, hogy jelentős kiviteli mennyiségeket irányítsanak át más harmadik országok felől a vonzóbb uniós piac felé olyan árszínvonalon, amely – még ha magasabb is lenne más harmadik országok árainál – még mindig a jelenlegi Unióba irányuló kivitel árai alatt lennének. |
| --- | --- |

(111)

Megállapítást nyert, hogy a nem uniós országokba irányuló indiai értékesítés átlagos kivitel ára alacsonyabb volt, mint az Unióba irányuló kivitel ára és a hazai árak. Az indiai exportőr jelentős mennyiségben értékesített nem uniós országokba is: ez tette ki teljes kiviteli értékesítésének többségét. Ezért ha az intézkedések lejárnának, az indiai exportőrök vélhetően ösztönözve lennének arra, hogy jelentős kiviteli mennyiségeket irányítsanak át más harmadik országok felől a vonzóbb uniós piac felé olyan árszínvonalon, amely – még ha magasabb is lenne más harmadik országok árainál – még mindig a jelenlegi Unióba irányuló kivitel árai alatt lennének.

3.   Kihasználatlan kapacitás és készletek az indiai piacon

| (112) | Az együttműködő indiai gyártónak jelentős tartalékkapacitásai vannak, 2010/11-re pedig kapacitásbővítést tervezett. Ezért megvan a kapacitás az Unióba irányuló kivitel jelentős növelésére, különösen mivel semmi sem utal arra, hogy a harmadik országok piacai vagy a hazai piac képes lenne jelentős további gyártást felszívni. |
| --- | --- |

(112)

Az együttműködő indiai gyártónak jelentős tartalékkapacitásai vannak, 2010/11-re pedig kapacitásbővítést tervezett. Ezért megvan a kapacitás az Unióba irányuló kivitel jelentős növelésére, különösen mivel semmi sem utal arra, hogy a harmadik országok piacai vagy a hazai piac képes lenne jelentős további gyártást felszívni.

| (113) | A nyilvánosságra hozatalt követő észrevételeiben az együttműködő indiai gyártó azt állította, hogy tartalékkapacitása jórészt a gazdasági válságnak és az ezzel járó keresletcsökkenésnek tudható be. A vállalat tartalékkapacitásának jelentős része azonban azzal magyarázható, hogy 2006 és a felülvizsgálati időszak között jelentősen növelte kapacitását. Ezen túlmenően megjegyzendő, hogy a vállalat további kapacitásnövelést is tervezett. Ráadásul arra is rá kell mutatni, hogy a másik – nem együttműködő – indiai gyártó is hasonló kapacitással és kihasználtsággal rendelkezik, és szintén nemrég jelentett be egy még jelentősebb kapacitásnövelést. |
| --- | --- |

(113)

A nyilvánosságra hozatalt követő észrevételeiben az együttműködő indiai gyártó azt állította, hogy tartalékkapacitása jórészt a gazdasági válságnak és az ezzel járó keresletcsökkenésnek tudható be. A vállalat tartalékkapacitásának jelentős része azonban azzal magyarázható, hogy 2006 és a felülvizsgálati időszak között jelentősen növelte kapacitását. Ezen túlmenően megjegyzendő, hogy a vállalat további kapacitásnövelést is tervezett. Ráadásul arra is rá kell mutatni, hogy a másik – nem együttműködő – indiai gyártó is hasonló kapacitással és kihasználtsággal rendelkezik, és szintén nemrég jelentett be egy még jelentősebb kapacitásnövelést.

4.   Következtetés

| (114) | Az érintett országban a gyártóknak megvan a potenciálja arra, hogy kivitelüket növeljék vagy átirányítsák az Unióba. Ráadásul a harmadik országokba irányuló indiai kivitel árai alacsonyabbak mint az Unióba irányulóéi. A vizsgálat azt mutatta, hogy az együttműködő exportáló gyártó az érintett terméket – összehasonlítható terméktípusok alapján – alacsonyabb árakon értékesítette, mint az uniós gazdasági ágazat. Ezek az alacsony árak nagy valószínűséggel – a világ többi részére kiszabott árakkal párhuzamosan – tovább csökkennének. Egy ilyen árképzés, amely együtt jár az érintett ország exportáló gyártóinak azon képességével, hogy az érintett termékből jelentős mennyiséget szállítsanak az Unió piacára, minden valószínűség szerint negatív hatással lenne az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére. |
| --- | --- |

(114)

Az érintett országban a gyártóknak megvan a potenciálja arra, hogy kivitelüket növeljék vagy átirányítsák az Unióba. Ráadásul a harmadik országokba irányuló indiai kivitel árai alacsonyabbak mint az Unióba irányulóéi. A vizsgálat azt mutatta, hogy az együttműködő exportáló gyártó az érintett terméket – összehasonlítható terméktípusok alapján – alacsonyabb árakon értékesítette, mint az uniós gazdasági ágazat. Ezek az alacsony árak nagy valószínűséggel – a világ többi részére kiszabott árakkal párhuzamosan – tovább csökkennének. Egy ilyen árképzés, amely együtt jár az érintett ország exportáló gyártóinak azon képességével, hogy az érintett termékből jelentős mennyiséget szállítsanak az Unió piacára, minden valószínűség szerint negatív hatással lenne az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére.

| (115) | Mint feljebb látható, az uniós gazdasági ágazat helyzete továbbra is sérülékeny és törékeny. Ha az uniós gazdasági ágazat ki lenne téve az érintett országból származó, támogatott árú megnövekedett behozatali mennyiségnek, az valószínűleg értékesítései, piaci részesedése és eladási árai romlását, illetve ennek következtében pénzügyi helyzetének az eredeti vizsgálatban megállapított szintre történő leromlását vonná magával. Ennek alapján tehát arra lehet következtetni, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése minden valószínűség szerint az uniós gazdasági ágazat eleve törékeny helyzetének további romlását, és jelentős kárának megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(115)

Mint feljebb látható, az uniós gazdasági ágazat helyzete továbbra is sérülékeny és törékeny. Ha az uniós gazdasági ágazat ki lenne téve az érintett országból származó, támogatott árú megnövekedett behozatali mennyiségnek, az valószínűleg értékesítései, piaci részesedése és eladási árai romlását, illetve ennek következtében pénzügyi helyzetének az eredeti vizsgálatban megállapított szintre történő leromlását vonná magával. Ennek alapján tehát arra lehet következtetni, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése minden valószínűség szerint az uniós gazdasági ágazat eleve törékeny helyzetének további romlását, és jelentős kárának megismétlődését eredményezné.

G.   UNIÓS ÉRDEK

1.   Bevezetés

| (116) | Az alaprendelet 31. cikkének megfelelően megvizsgáltatott, hogy a meglévő kiegyenlítő intézkedések fenntartása az Unió egészének érdekei ellen lenne-e. Az uniós érdek megállapításának alapja a különböző részt vevő érdekek – vagyis az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeinek – felmérése volt. |
| --- | --- |

(116)

Az alaprendelet 31. cikkének megfelelően megvizsgáltatott, hogy a meglévő kiegyenlítő intézkedések fenntartása az Unió egészének érdekei ellen lenne-e. Az uniós érdek megállapításának alapja a különböző részt vevő érdekek – vagyis az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeinek – felmérése volt.

| (117) | Emlékeztetni kell rá, hogy az eredeti vizsgálatban az intézkedések elfogadása nem minősült az Unió érdekeivel ellentétesnek. Ezenkívül az, hogy ez a vizsgálat egy felülvizsgálat, és így olyan helyzetet elemez, amikor kiegyenlítő intézkedések már hatályban vannak, lehetővé teszi a jelenlegi kiegyenlítő intézkedések által érintett felekre gyakorolt indokolatlan negatív hatások felmérését. |
| --- | --- |

(117)

Emlékeztetni kell rá, hogy az eredeti vizsgálatban az intézkedések elfogadása nem minősült az Unió érdekeivel ellentétesnek. Ezenkívül az, hogy ez a vizsgálat egy felülvizsgálat, és így olyan helyzetet elemez, amikor kiegyenlítő intézkedések már hatályban vannak, lehetővé teszi a jelenlegi kiegyenlítő intézkedések által érintett felekre gyakorolt indokolatlan negatív hatások felmérését.

| (118) | Ezen az alapon megvizsgálásra került, hogy – a káros támogatás folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére – léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra a következtetésre vezetnének, hogy az Uniónak ebben a konkrét esetben nem áll érdekében fenntartani az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(118)

Ezen az alapon megvizsgálásra került, hogy – a káros támogatás folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére – léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra a következtetésre vezetnének, hogy az Uniónak ebben a konkrét esetben nem áll érdekében fenntartani az intézkedéseket.

2.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (119) | Az uniós gazdasági ágazat szerkezetileg életképes iparágnak bizonyult. Ezt a kiegyenlítő intézkedések 2004-es kiszabását követően a gazdasági helyzetében megfigyelhető fejlődés is megerősíti. Az intézkedések kiszabását megelőző helyzettel élesen szemben áll az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat a felülvizsgálati időszakot megelőző néhány évben növelte nyereségességét. Mindemellett az uniós gazdasági ágazat azonban folyamatosan veszített piaci részesedéséből, miközben az érintett országból származó behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban jelentősen nőtt. Az intézkedések megléte nélkül az uniós gazdasági ágazat valószínűleg még rosszabb helyzetben lenne. |
| --- | --- |

(119)

Az uniós gazdasági ágazat szerkezetileg életképes iparágnak bizonyult. Ezt a kiegyenlítő intézkedések 2004-es kiszabását követően a gazdasági helyzetében megfigyelhető fejlődés is megerősíti. Az intézkedések kiszabását megelőző helyzettel élesen szemben áll az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat a felülvizsgálati időszakot megelőző néhány évben növelte nyereségességét. Mindemellett az uniós gazdasági ágazat azonban folyamatosan veszített piaci részesedéséből, miközben az érintett országból származó behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban jelentősen nőtt. Az intézkedések megléte nélkül az uniós gazdasági ágazat valószínűleg még rosszabb helyzetben lenne.

3.   Az importőrök/felhasználók érdeke

| (120) | A megkeresett kilenc független importőr közül egy sem jelentkezett együttműködésre. |
| --- | --- |

(120)

A megkeresett kilenc független importőr közül egy sem jelentkezett együttműködésre.

| (121) | A felhasználók közül 17 jelentkezett és adott választ a kérdőívre. A legtöbb felhasználó évek óta nem szerzett be grafitelektródákat Indiából, és így az intézkedések esetleges folytatódásával kapcsolatban semleges maradt, ám hat felhasználó legalább bizonyos mértékig alkalmazott indiai grafitelektródákat. Négy felhasználó állítása szerint az intézkedések folytatódása negatív hatással lenne a versenyre. Egy szövetség (az EUROFER, az Európai Vas- és Acélipari Szövetség) erőteljesen ellenezte az intézkedések folytatását, és azt állította, hogy az intézkedések eredményeképp az indiai exportőrök jórészt kivonulnának az EU piacáról. A szövetség szerint az intézkedések folytatódása akadályozná az acélgyártókat az alternatív beszerzési források kialakításában, az uniós gazdasági ágazatban pedig lehetővé tenné, hogy domináns, majdnem duopol pozícióba kerüljön. Az indiai behozatalnak az intézkedések kiszabását követő fejlődését tekintve azonban egyértelmű, hogy ilyen nagy kivonulásra nem került sor; ehelyett az indiai behozatal a figyelembe vett időszakban jelentősen növekedett. A vizsgálat ráadásul kimutatta, hogy grafitelektródák egyre inkább más harmadik országokból érkeznek az Unió piacára. Az uniós gazdasági ágazat piaci helyzetének erősségével kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy piaci részesedése a figyelembe vett időszakban mintegy 16 százalékponttal csökkent (lásd a fenti (81) preambulumbekezdést). A szövetség végül azt is elismerte, hogy a grafitelektródák az acélgyártás teljes költségének csupán viszonylag kis hányadát teszik ki. |
| --- | --- |

(121)

A felhasználók közül 17 jelentkezett és adott választ a kérdőívre. A legtöbb felhasználó évek óta nem szerzett be grafitelektródákat Indiából, és így az intézkedések esetleges folytatódásával kapcsolatban semleges maradt, ám hat felhasználó legalább bizonyos mértékig alkalmazott indiai grafitelektródákat. Négy felhasználó állítása szerint az intézkedések folytatódása negatív hatással lenne a versenyre. Egy szövetség (az EUROFER, az Európai Vas- és Acélipari Szövetség) erőteljesen ellenezte az intézkedések folytatását, és azt állította, hogy az intézkedések eredményeképp az indiai exportőrök jórészt kivonulnának az EU piacáról. A szövetség szerint az intézkedések folytatódása akadályozná az acélgyártókat az alternatív beszerzési források kialakításában, az uniós gazdasági ágazatban pedig lehetővé tenné, hogy domináns, majdnem duopol pozícióba kerüljön. Az indiai behozatalnak az intézkedések kiszabását követő fejlődését tekintve azonban egyértelmű, hogy ilyen nagy kivonulásra nem került sor; ehelyett az indiai behozatal a figyelembe vett időszakban jelentősen növekedett. A vizsgálat ráadásul kimutatta, hogy grafitelektródák egyre inkább más harmadik országokból érkeznek az Unió piacára. Az uniós gazdasági ágazat piaci helyzetének erősségével kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy piaci részesedése a figyelembe vett időszakban mintegy 16 százalékponttal csökkent (lásd a fenti (81) preambulumbekezdést). A szövetség végül azt is elismerte, hogy a grafitelektródák az acélgyártás teljes költségének csupán viszonylag kis hányadát teszik ki.

| (122) | Fel kell idézni továbbá, hogy az eredeti vizsgálat megállapítása szerint az intézkedések kiszabásának hatása a felhasználókra nézve nem lesz jelentős (10). Az intézkedések ötéves fennállása ellenére az uniós importőrök/felhasználók szállítmányaikat továbbra is többek között Indiából szerzik be. Arra sem utal semmi, hogy nehézségekbe ütközne más beszerzési források megtalálása. Ezen túlmenően emlékeztetni kell rá, hogy az intézkedések kiszabásának a felhasználókra gyakorolt hatása tekintetében az eredeti vizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy mivel a felhasználó iparágakban a grafitelektródák költsége elhanyagolható, a költségnövekedésnek aligha lesz jelentős hatása rájuk. Az intézkedések kiszabását követően semmi sem utalt az előbb vázolt helyzet ellenkezőjére. Ezért arra lehet következtetni, hogy a kiegyenlítő intézkedések fenntartása az Unióban valószínűleg nem lesz komoly hatással az importőrökre/felhasználókra. |
| --- | --- |

(122)

Fel kell idézni továbbá, hogy az eredeti vizsgálat megállapítása szerint az intézkedések kiszabásának hatása a felhasználókra nézve nem lesz jelentős (10). Az intézkedések ötéves fennállása ellenére az uniós importőrök/felhasználók szállítmányaikat továbbra is többek között Indiából szerzik be. Arra sem utal semmi, hogy nehézségekbe ütközne más beszerzési források megtalálása. Ezen túlmenően emlékeztetni kell rá, hogy az intézkedések kiszabásának a felhasználókra gyakorolt hatása tekintetében az eredeti vizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy mivel a felhasználó iparágakban a grafitelektródák költsége elhanyagolható, a költségnövekedésnek aligha lesz jelentős hatása rájuk. Az intézkedések kiszabását követően semmi sem utalt az előbb vázolt helyzet ellenkezőjére. Ezért arra lehet következtetni, hogy a kiegyenlítő intézkedések fenntartása az Unióban valószínűleg nem lesz komoly hatással az importőrökre/felhasználókra.

4.   Következtetés

| (123) | A fentieket tekintve az a következtetés, hogy a jelenlegi kiegyenlítő intézkedések fenntartása ellen nincs kényszerítő ok. |
| --- | --- |

(123)

A fentieket tekintve az a következtetés, hogy a jelenlegi kiegyenlítő intézkedések fenntartása ellen nincs kényszerítő ok.

H.   KIEGYENLÍTŐ INTÉZKEDÉSEK

| (124) | Minden fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a jelenlegi intézkedések fenntartását ajánlja. A feleknek rendelkezésére állt egy időszak, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően benyújtsák észrevételeiket. A beadványok és észrevételek indokolt esetben megfelelően figyelembe lettek véve. |
| --- | --- |

(124)

Minden fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a jelenlegi intézkedések fenntartását ajánlja. A feleknek rendelkezésére állt egy időszak, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően benyújtsák észrevételeiket. A beadványok és észrevételek indokolt esetben megfelelően figyelembe lettek véve.

| (125) | A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 18. cikkének (2) bekezdése szerint az Indiából származó bizonyos grafitelektródák behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedéseket fenn kell tartani. Emlékeztetni kell rá, hogy ezek az intézkedések ad valorem vámokból állnak. |
| --- | --- |

(125)

A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 18. cikkének (2) bekezdése szerint az Indiából származó bizonyos grafitelektródák behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedéseket fenn kell tartani. Emlékeztetni kell rá, hogy ezek az intézkedések ad valorem vámokból állnak.

| (126) | Az ebben a rendeletben meghatározott egyedi kiegyenlítő vámtételeket kizárólag az e vállalatok – tehát az említett konkrét jogi személyek – által gyártott érintett termék behozatalára kell alkalmazni. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében névvel és címmel kifejezetten meg nem nevezett vállalat – ideértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló jogi személyeket is – által gyártott termék behozatala nem részesülhet ezeknek a vámtételeknek az előnyeiből, és azokra a „minden más vállalatra” érvényes vámtételt kell kivetni. |
| --- | --- |

(126)

Az ebben a rendeletben meghatározott egyedi kiegyenlítő vámtételeket kizárólag az e vállalatok – tehát az említett konkrét jogi személyek – által gyártott érintett termék behozatalára kell alkalmazni. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében névvel és címmel kifejezetten meg nem nevezett vállalat – ideértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló jogi személyeket is – által gyártott termék behozatala nem részesülhet ezeknek a vámtételeknek az előnyeiből, és azokra a „minden más vállalatra” érvényes vámtételt kell kivetni.

| (127) | Az ezekre a vállalatokra kivetett egyedi kiegyenlítő vámtételek alkalmazására vonatkozó kérelmeket (például az érintett vállalat nevének megváltozását, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) haladéktalanul be kell nyújtani a Bizottságnak (11). A kérelemnek minden lényeges információt tartalmaznia kell, különösen a vállalat gyártási, valamint hazai és kiviteli értékesítési tevékenységeinek – például az említett névváltoztatással vagy az új termelési- vagy értékesítési egységek létrehozásával kapcsolatos – változását. Adott esetben a rendelet az egyéni vámtételekből részesülő vállalatok listájának frissítésével megfelelően módosulni fog, |
| --- | --- |

(127)

Az ezekre a vállalatokra kivetett egyedi kiegyenlítő vámtételek alkalmazására vonatkozó kérelmeket (például az érintett vállalat nevének megváltozását, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) haladéktalanul be kell nyújtani a Bizottságnak (11). A kérelemnek minden lényeges információt tartalmaznia kell, különösen a vállalat gyártási, valamint hazai és kiviteli értékesítési tevékenységeinek – például az említett névváltoztatással vagy az új termelési- vagy értékesítési egységek létrehozásával kapcsolatos – változását. Adott esetben a rendelet az egyéni vámtételekből részesülő vállalatok listájának frissítésével megfelelően módosulni fog,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Végleges kiegyenlítő vámot kell kivetni az elektromos kemencékben használatos, 1,65 g/cm3 vagy annál nagyobb sűrűségű és legfeljebb 6,0 μμ elektromos ellenállású, jelenleg az ex 8545 11 00 KN-kód (8545110010 TARIC-kód) sorolt, Indiából származó grafitelektróda behozatalára, és az ilyen elektródákhoz használt, jelenleg az ex 8545 90 90 KN-kód (8545909010 TARIC-kód) alá sorolt, Indiából származó kötőelem behozatalára, akár együttesen, akár különállóan hozzák be őket.

(2)   A nettó uniós határparitáson számított árra alkalmazandó vámtétel, vámkezelés előtt, az (1) bekezdésben leírt és az alábbiakban felsorolt vállalatok által előállított termékek esetében:

| Vállalat | Végleges vám
  (%) | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal | 6,3 | A530 |
| HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh | 7,0 | A531 |
| Minden más vállalat | 7,2 | A999 |

Vállalat

Végleges vám

(%)

Kiegészítő TARIC-kód

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal

6,3

A530

HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh

7,0

A531

Minden más vállalat

7,2

A999

(3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozóan a hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 13-án.

a Tanács részéről

az elnök

K. PEETERS

---

(1)  HL L 188., 2009.7.18., 93. o.

1

(2)  HL L 295., 2004.9.18., 4. o.

2

(3)  HL L 295., 2004.9.18., 10. o.

3

(4)  HL L 350., 2008.12.30., 24. o.

4

(5)  HL C 34., 2009.2.11., 11. o.

5

(6)  HL C 224., 2009.9.17., 24. o.

6

(7)  HL C 224., 2009.9.17., 20. o.

7

(8)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

8

(9)  Lásd a bizonyos Indiából származó grafitelektród-rendszerek importjára vonatkozó ideiglenes szubvencióellenes vám kivetéséről szóló, 2004. május 9-i 1008/2004/EK bizottsági rendelet (132) preambulumbekezdését (HL L 183., 2004.5.20., 35. o.).

9

(10)  Lásd az 1008/2004/EK bizottsági rendelet (150) preambulumbekezdését (HL L 183., 2004.5.20., 35. o.) és az 1628/2004/EK tanácsi rendelet (30) preambulumbekezdését (HL L 295., 2004.9.18., 4. o.).

10

(11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Brussels, Belgium (Európai Bizottság, Kereskedelmi Főigazgatóság, H Igazgatóság, 1049 Brüsszel, Belgium).

11

---

| 16.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/17

---

A TANÁCS 1186/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2010. december 13.)

az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően egyes Indiából származó grafitelektróda-rendszerek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, 11. cikke (2), (5) és (6) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Hatályos intézkedések

| (1) | Egy dömpingellenes vizsgálatot követően az 1629/2004/EK rendelettel (2) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából származó, jelenleg az ex 8545 11 00 KN-kód alá sorolt egyes grafitelektródák és az ilyen elektródákhoz használt, jelenleg az ex 8545 90 90 KN-kód alá sorolt kötőelemek behozatalára (a továbbiakban: végleges dömpingellenes intézkedések). Az intézkedések formája egy 0 %-os ad valorem vám volt. |
| --- | --- |

(1)

Egy dömpingellenes vizsgálatot követően az 1629/2004/EK rendelettel (2) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából származó, jelenleg az ex 8545 11 00 KN-kód alá sorolt egyes grafitelektródák és az ilyen elektródákhoz használt, jelenleg az ex 8545 90 90 KN-kód alá sorolt kötőelemek behozatalára (a továbbiakban: végleges dömpingellenes intézkedések). Az intézkedések formája egy 0 %-os ad valorem vám volt.

| (2) | Egy támogatásellenes vizsgálatot követően az 1628/2004/EK rendelettel (3) a Tanács végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az Indiából származó, jelenleg az ex 8545 11 00 KN-kód alá sorolt egyes grafitelektródák és az ilyen elektródákhoz használt, jelenleg az ex 8545 90 90 KN-kód alá sorolt kötőelemek behozatalára (a továbbiakban: végleges kiegyenlítő intézkedések). Az intézkedések formája egy 15,7 %-os ad valorem vám volt, egy vállalat kivételével, amelynél a vám mértéke 7 % volt. |
| --- | --- |

(2)

Egy támogatásellenes vizsgálatot követően az 1628/2004/EK rendelettel (3) a Tanács végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az Indiából származó, jelenleg az ex 8545 11 00 KN-kód alá sorolt egyes grafitelektródák és az ilyen elektródákhoz használt, jelenleg az ex 8545 90 90 KN-kód alá sorolt kötőelemek behozatalára (a továbbiakban: végleges kiegyenlítő intézkedések). Az intézkedések formája egy 15,7 %-os ad valorem vám volt, egy vállalat kivételével, amelynél a vám mértéke 7 % volt.

| (3) | A kiegyenlítő intézkedések hivatalból indított részleges időközi felülvizsgálatát követően a Tanács az 1354/2008/EK tanácsi rendelettel (4) módosította az 1628/2004/EK és 1629/2004/EK rendeletet. Az egyénileg megnevezett exportőröktől származó behozatal esetében a végleges kiegyenlítő vámok 6,3 %-ra és 7,0 %-ra módosultak, 7,2 %-os maradvány vámtétellel. Az egyénileg megnevezett exportőröktől származó behozatal esetében a végleges dömpingellenes vámok 9,4 %-ra és 0 %-ra módosultak, 8,5 %-os maradvány vámtétellel. |
| --- | --- |

(3)

A kiegyenlítő intézkedések hivatalból indított részleges időközi felülvizsgálatát követően a Tanács az 1354/2008/EK tanácsi rendelettel (4) módosította az 1628/2004/EK és 1629/2004/EK rendeletet. Az egyénileg megnevezett exportőröktől származó behozatal esetében a végleges kiegyenlítő vámok 6,3 %-ra és 7,0 %-ra módosultak, 7,2 %-os maradvány vámtétellel. Az egyénileg megnevezett exportőröktől származó behozatal esetében a végleges dömpingellenes vámok 9,4 %-ra és 0 %-ra módosultak, 8,5 %-os maradvány vámtétellel.

2.   A lejárati felülvizsgálat iránti kérelem

| (4) | A hatályos végleges dömpingellenes intézkedések közelgő lejáratáról szóló értesítés (5) közzétételét követően a Bizottság 2009. június 18-án kapott egy kérelmet, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően indítson hatályvesztési felülvizsgálatot az intézkedésekkel kapcsolatban. A kérelmet három uniós gyártó (a Graftech International, az SGL Carbon GmbH és a Tokai ERFTCARBON GmbH, a továbbiakban: kérelmezők) nyújtotta be, amelyek együttesen bizonyos grafitelektróda-rendszerek uniós gyártásának jelentős hányadát, ebben az esetben több mint 90 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

(4)

A hatályos végleges dömpingellenes intézkedések közelgő lejáratáról szóló értesítés (5) közzétételét követően a Bizottság 2009. június 18-án kapott egy kérelmet, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően indítson hatályvesztési felülvizsgálatot az intézkedésekkel kapcsolatban. A kérelmet három uniós gyártó (a Graftech International, az SGL Carbon GmbH és a Tokai ERFTCARBON GmbH, a továbbiakban: kérelmezők) nyújtotta be, amelyek együttesen bizonyos grafitelektróda-rendszerek uniós gyártásának jelentős hányadát, ebben az esetben több mint 90 %-át teszik ki.

| (5) | A kérelem alapja az volt, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódását vagy megismétlődését eredményezné, és így kárt okozna az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(5)

A kérelem alapja az volt, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódását vagy megismétlődését eredményezné, és így kárt okozna az uniós gazdasági ágazatnak.

3.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

| (6) | Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2009. szeptember 17-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (6) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását. |
| --- | --- |

(6)

Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2009. szeptember 17-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (6) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.

4.   Párhuzamos vizsgálatok

| (7) | A Bizottság egy 2009. szeptember 17-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (7) azt is bejelentette, hogy az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendelet (8) 18. cikke szerint megindítja a végleges kiegyenlítő intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatát is. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság egy 2009. szeptember 17-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (7) azt is bejelentette, hogy az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendelet (8) 18. cikke szerint megindítja a végleges kiegyenlítő intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatát is.

5.   Vizsgálat

5.1.   Vizsgálati időszak

| (8) | A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2008. július 1-jétől2009. június 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár valószínű folytatódásának vagy megismétlődésének értékelése szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(8)

A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2008. július 1-jétől2009. június 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár valószínű folytatódásának vagy megismétlődésének értékelése szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

5.2.   A vizsgálat során érintett felek

| (9) | A hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőket, a többi ismert uniós gyártót, exportáló gyártót és importőrt, azokat a felhasználókat, akikről ismert, hogy érintettek, valamint az exportáló ország képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak álláspontjuk írásbeli ismertetésére és arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(9)

A hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőket, a többi ismert uniós gyártót, exportáló gyártót és importőrt, azokat a felhasználókat, akikről ismert, hogy érintettek, valamint az exportáló ország képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak álláspontjuk írásbeli ismertetésére és arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül meghallgatást kérjenek.

| (10) | A meghallgatási lehetőséget minden olyan fél megkapta, amely ezt kérte, és bemutatta, hogy különleges okai vannak rá. |
| --- | --- |

(10)

A meghallgatási lehetőséget minden olyan fél megkapta, amely ezt kérte, és bemutatta, hogy különleges okai vannak rá.

| (11) | A független importőrök nyilvánvalóan nagy száma miatt helyénvalónak minősült annak megvizsgálása, hogy az alaprendelet 17. cikke szerint célszerű-e mintavételt alkalmazni. Annak érdekében, hogy a Bizottság eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor kiválaszthassa a mintát, a fenti felek felkérést kaptak, hogy az alaprendelet 17. cikke szerint a felülvizsgálatok megindulásától számított 15 napon belül nevezzék meg magukat, és lássák el a Bizottságot a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben előírt információkkal. Független importőr azonban nem jelentkezett együttműködésre, ezért mintavételre volt szükség. |
| --- | --- |

(11)

A független importőrök nyilvánvalóan nagy száma miatt helyénvalónak minősült annak megvizsgálása, hogy az alaprendelet 17. cikke szerint célszerű-e mintavételt alkalmazni. Annak érdekében, hogy a Bizottság eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor kiválaszthassa a mintát, a fenti felek felkérést kaptak, hogy az alaprendelet 17. cikke szerint a felülvizsgálatok megindulásától számított 15 napon belül nevezzék meg magukat, és lássák el a Bizottságot a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben előírt információkkal. Független importőr azonban nem jelentkezett együttműködésre, ezért mintavételre volt szükség.

| (12) | A Bizottság kérdőívet küldött az összes olyan félnek, amelynek érintettsége ismert volt, és azoknak, amelyek a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül megnevezték magukat. Válasz az uniós gyártók három csoportjától (vagyis a kérelmezőktől), egy exportáló gyártótól és 17 felhasználótól érkezett. A mintavételi eljárás során egyetlen importőr sem jelentkezett, és a vizsgálat során a Bizottságnak egyetlen más importőr sem adott információt vagy nevezte meg magát. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság kérdőívet küldött az összes olyan félnek, amelynek érintettsége ismert volt, és azoknak, amelyek a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül megnevezték magukat. Válasz az uniós gyártók három csoportjától (vagyis a kérelmezőktől), egy exportáló gyártótól és 17 felhasználótól érkezett. A mintavételi eljárás során egyetlen importőr sem jelentkezett, és a vizsgálat során a Bizottságnak egyetlen más importőr sem adott információt vagy nevezte meg magát.

| (13) | A felülvizsgálatban a két ismert indiai exportáló gyártó közül csak az egyik, mégpedig a HEG Limited (a továbbiakban: HEG) működött együtt teljes mértékben azáltal, hogy választ adott a kérdőívre. Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy az eredeti vizsgálatban a vállalat teljes hivatalos neve Hindustan Electro Graphite Limited volt. Később a vállalat HEG Limitedre változtatta a nevét. Az eredeti vizsgálatban együttműködő másik exportáló gyártó, a Graphite India Limited (a továbbiakban: GIL) úgy döntött, hogy a jelenlegi felülvizsgálatban nem ad választ a kérdőívre. |
| --- | --- |

(13)

A felülvizsgálatban a két ismert indiai exportáló gyártó közül csak az egyik, mégpedig a HEG Limited (a továbbiakban: HEG) működött együtt teljes mértékben azáltal, hogy választ adott a kérdőívre. Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy az eredeti vizsgálatban a vállalat teljes hivatalos neve Hindustan Electro Graphite Limited volt. Később a vállalat HEG Limitedre változtatta a nevét. Az eredeti vizsgálatban együttműködő másik exportáló gyártó, a Graphite India Limited (a továbbiakban: GIL) úgy döntött, hogy a jelenlegi felülvizsgálatban nem ad választ a kérdőívre.

| (14) | A Bizottság megkeresett és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek vélt annak megállapításához, hogy valószínű-e a dömping folytatódása vagy megismétlődése, és az uniós érdek ebből adódó kára. A következő érdekelt felek telephelyein került sor ellenőrző látogatásra:






  a) | uniós gyártók







  — | SGL Carbon GmbH, Wiesbaden és Meitingen, Németország, |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

A Bizottság megkeresett és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek vélt annak megállapításához, hogy valószínű-e a dömping folytatódása vagy megismétlődése, és az uniós érdek ebből adódó kára. A következő érdekelt felek telephelyein került sor ellenőrző látogatásra:

a)

uniós gyártók

—

SGL Carbon GmbH, Wiesbaden és Meitingen, Németország,

| — | Graftech Switzerland SA, Bussigny, Svájc, |
| --- | --- |

—

Graftech Switzerland SA, Bussigny, Svájc,

| — | Graftech Iberica S.L., Ororbia, Spanyolország, |
| --- | --- |

—

Graftech Iberica S.L., Ororbia, Spanyolország,

| — | Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Németország; |
| --- | --- |

—

Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Németország;

| b) | indiai exportáló gyártó







  — | HEG Limited, Bhopal. |
| --- | --- | --- |

b)

indiai exportáló gyártó

—

HEG Limited, Bhopal.

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

| (15) | Az ebben a felülvizsgálatban érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálatban érintettel: Indiából származó, elektromos kemencében használt legalább 1,65 g/cm3 sűrűségű, legfeljebb 6,0 μΩ elektromos ellenállású, a 8545 11 00 KN-kód alá sorolt grafitelektróda, valamint az ilyen elektródákhoz használt, a 8545 90 90 KN-kód alá sorolt kötőelem, akár együttesen akár külön-külön hozzák be őket (a továbbiakban: érintett termék). |
| --- | --- |

(15)

Az ebben a felülvizsgálatban érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálatban érintettel: Indiából származó, elektromos kemencében használt legalább 1,65 g/cm3 sűrűségű, legfeljebb 6,0 μΩ elektromos ellenállású, a 8545 11 00 KN-kód alá sorolt grafitelektróda, valamint az ilyen elektródákhoz használt, a 8545 90 90 KN-kód alá sorolt kötőelem, akár együttesen akár külön-külön hozzák be őket (a továbbiakban: érintett termék).

| (16) | A vizsgálat megerősítette, hogy az eredeti vizsgálathoz hasonlóan az érintett termék és az exportáló gyártó által gyártott és az indiai hazai piacon értékesített termékek, továbbá az uniós gyártók által gyártott és az Unióban értékesített termékek alapvető fizikai és műszaki jellemzői, valamint felhasználása megegyezik, és ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek. |
| --- | --- |

(16)

A vizsgálat megerősítette, hogy az eredeti vizsgálathoz hasonlóan az érintett termék és az exportáló gyártó által gyártott és az indiai hazai piacon értékesített termékek, továbbá az uniós gyártók által gyártott és az Unióban értékesített termékek alapvető fizikai és műszaki jellemzői, valamint felhasználása megegyezik, és ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek.

C.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (17) | Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően meg kellett vizsgálni, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e. |
| --- | --- |

(17)

Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően meg kellett vizsgálni, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e.

1.   Általánosan

| (18) | Egyetlen indiai exportáló gyártó működött együtt. A másik ismert exportáló gyártó nem működött együtt a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(18)

Egyetlen indiai exportáló gyártó működött együtt. A másik ismert exportáló gyártó nem működött együtt a vizsgálatban.

| (19) | Az együttműködő exportáló gyártó kiviteli mennyiségének és az Indiából az Unióba irányuló kiviteli mennyiségnek az összehasonlítása azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban Indiából az Unióba irányuló kivitel túlnyomó része az együttműködő exportáló gyártótól származott. Az együttműködés szintje ezért magasnak tekinthető. |
| --- | --- |

(19)

Az együttműködő exportáló gyártó kiviteli mennyiségének és az Indiából az Unióba irányuló kiviteli mennyiségnek az összehasonlítása azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban Indiából az Unióba irányuló kivitel túlnyomó része az együttműködő exportáló gyártótól származott. Az együttműködés szintje ezért magasnak tekinthető.

2.   Behozatali dömping a felülvizsgálati időszakban

2.1.   Rendes érték

| (20) | Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint a Bizottság először azt vizsgálta meg, hogy reprezentatív volt-e az együttműködő indiai exportáló gyártónak a hasonló termékből független ügyfelek számára történő hazai értékesítése, vagyis az ilyen értékesítés összmenynyisége elérte-e az Unióba irányuló megfelelő kiviteli értékesítés teljes mennyiségének 5 %-át. |
| --- | --- |

(20)

Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint a Bizottság először azt vizsgálta meg, hogy reprezentatív volt-e az együttműködő indiai exportáló gyártónak a hasonló termékből független ügyfelek számára történő hazai értékesítése, vagyis az ilyen értékesítés összmenynyisége elérte-e az Unióba irányuló megfelelő kiviteli értékesítés teljes mennyiségének 5 %-át.

| (21) | A Bizottság ezt követően a vállalat által a hazai piacon értékesített hasonló termék azon típusait határozta meg, amelyek az uniós kivitelre értékesített típusokkal megegyeztek vagy közvetlenül összehasonlíthatók voltak. A grafitelektróda-rendszerek terméktípusainak meghatározásánál a következő összetevőket vették figyelembe: i. kötőelemmel értékesítik-e őket; ii. átmérő; és iii. hosszúság. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság ezt követően a vállalat által a hazai piacon értékesített hasonló termék azon típusait határozta meg, amelyek az uniós kivitelre értékesített típusokkal megegyeztek vagy közvetlenül összehasonlíthatók voltak. A grafitelektróda-rendszerek terméktípusainak meghatározásánál a következő összetevőket vették figyelembe: i. kötőelemmel értékesítik-e őket; ii. átmérő; és iii. hosszúság.

| (22) | Az együttműködő exportáló gyártó szerint az azonos vagy közvetlenül összehasonlítható grafitelektródarendszer-típusok meghatározásánál figyelembe kellene venni azt is, hogy a grafitelektróda-rendszerek különböző minőségű kokszból (alapvető nyersanyag) készülnek. Valóban megerősítést nyert, hogy a gyártási folyamatban a vállalat két különböző koksztípust használt: jobb minőségű behozott tűkokszot és az indiai piacon beszerzett rendes kokszot. Megerősítést nyert az is, hogy a felhasznált koksz típusa befolyásolja a gyártási költségeket és a végtermék árát is. |
| --- | --- |

(22)

Az együttműködő exportáló gyártó szerint az azonos vagy közvetlenül összehasonlítható grafitelektródarendszer-típusok meghatározásánál figyelembe kellene venni azt is, hogy a grafitelektróda-rendszerek különböző minőségű kokszból (alapvető nyersanyag) készülnek. Valóban megerősítést nyert, hogy a gyártási folyamatban a vállalat két különböző koksztípust használt: jobb minőségű behozott tűkokszot és az indiai piacon beszerzett rendes kokszot. Megerősítést nyert az is, hogy a felhasznált koksz típusa befolyásolja a gyártási költségeket és a végtermék árát is.

| (23) | Ezért a tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében a Bizottság a dömping kiszámításához minden terméktípust két csoportra bontotta: az alacsony és magas minőségű termékek csoportjára. |
| --- | --- |

(23)

Ezért a tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében a Bizottság a dömping kiszámításához minden terméktípust két csoportra bontotta: az alacsony és magas minőségű termékek csoportjára.

| (24) | Az is vizsgálat tárgyát képezte, hogy az együttműködő exportáló gyártó hazai értékesítése minden egyes terméktípus esetében reprezentatív-e, vagyis a hazai értékesítés minden terméktípusnál elérte-e ugyanazon a terméktípus Unióba irányuló értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át. Ezt követően a reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusoknál a Bizottság azt vizsgálta meg, hogy az értékesítésre az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően a szokásos kereskedelmi forgalomban került-e sor. |
| --- | --- |

(24)

Az is vizsgálat tárgyát képezte, hogy az együttműködő exportáló gyártó hazai értékesítése minden egyes terméktípus esetében reprezentatív-e, vagyis a hazai értékesítés minden terméktípusnál elérte-e ugyanazon a terméktípus Unióba irányuló értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át. Ezt követően a reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusoknál a Bizottság azt vizsgálta meg, hogy az értékesítésre az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően a szokásos kereskedelmi forgalomban került-e sor.

| (25) | Annak megvizsgálása, hogy a belföldön reprezentatív mennyiségben értékesített összes terméktípus hazai értékesítése tekinthető-e a szokásos kereskedelmi forgalomban történtnek, úgy zajlott, hogy a Bizottság megállapította a kérdéses típustól független ügyfeleknek történő nyereséges értékesítés arányát. Minden olyan esetben, amikor az adott terméktípus hazai értékesítése megfelelő mennyiségben és a szokásos kereskedelmi forgalomban történt, a rendes érték a tényleges hazai áron alapult, amely a felülvizsgálati időszakban a típusból történt összes hazai értékesítés súlyozott átlagaként lett kiszámítva. |
| --- | --- |

(25)

Annak megvizsgálása, hogy a belföldön reprezentatív mennyiségben értékesített összes terméktípus hazai értékesítése tekinthető-e a szokásos kereskedelmi forgalomban történtnek, úgy zajlott, hogy a Bizottság megállapította a kérdéses típustól független ügyfeleknek történő nyereséges értékesítés arányát. Minden olyan esetben, amikor az adott terméktípus hazai értékesítése megfelelő mennyiségben és a szokásos kereskedelmi forgalomban történt, a rendes érték a tényleges hazai áron alapult, amely a felülvizsgálati időszakban a típusból történt összes hazai értékesítés súlyozott átlagaként lett kiszámítva.

| (26) | A fennmaradó terméktípusok esetében, amelyeknél a hazai értékesítés nem volt reprezentatív, vagy nem a szokásos kereskedelmi forgalomban történt, a rendes érték az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően lett kiszámítva. A rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének első mondata szerint a Bizottság a következőképpen számította ki: a kivitt típusok – szükség esetén kiigazított – gyártási költségéhez hozzáadott egy ésszerű százaléknyi értékesítési, általános és adminisztratív költséget és egy ésszerű haszonkulcsot, amelyek a szokásos kereskedelmi forgalomban a vizsgált gyártó vagy exportőr hasonló terméke előállításának, illetve értékesítésének tényleges adatain alapultak. |
| --- | --- |

(26)

A fennmaradó terméktípusok esetében, amelyeknél a hazai értékesítés nem volt reprezentatív, vagy nem a szokásos kereskedelmi forgalomban történt, a rendes érték az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően lett kiszámítva. A rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének első mondata szerint a Bizottság a következőképpen számította ki: a kivitt típusok – szükség esetén kiigazított – gyártási költségéhez hozzáadott egy ésszerű százaléknyi értékesítési, általános és adminisztratív költséget és egy ésszerű haszonkulcsot, amelyek a szokásos kereskedelmi forgalomban a vizsgált gyártó vagy exportőr hasonló terméke előállításának, illetve értékesítésének tényleges adatain alapultak.

2.2.   Kiviteli ár

| (27) | Mivel az együttműködő indiai exportáló gyártó teljes Unióba irányuló kiviteli értékesítése független ügyfeleknek történt, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerint a kiviteli ár az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján lett megállapítva. |
| --- | --- |

(27)

Mivel az együttműködő indiai exportáló gyártó teljes Unióba irányuló kiviteli értékesítése független ügyfeleknek történt, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerint a kiviteli ár az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján lett megállapítva.

2.3.   Összehasonlítás

| (28) | A rendes érték súlyozott átlaga és a kiviteli ár súlyozott átlaga közötti összehasonlítás gyártelepi (ex-works) alapon és azonos kereskedelmi szint mellett történt. A rendes érték és a kiviteli ár közötti tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerint az árakat és az árak összehasonlíthatóságát kimutatottan befolyásoló tényezők különbségei is figyelembe lettek véve. Ebből a célból kiigazítások formájában – adott, illetve indokolt esetben – megfelelően figyelembe lettek véve a kérelmező által fizetett szállítási, biztosítási, kezelési, berakodási és kapcsolódó költségek, pénzügyi költségek, banki díjak és dömpingellenes vámok. |
| --- | --- |

(28)

A rendes érték súlyozott átlaga és a kiviteli ár súlyozott átlaga közötti összehasonlítás gyártelepi (ex-works) alapon és azonos kereskedelmi szint mellett történt. A rendes érték és a kiviteli ár közötti tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerint az árakat és az árak összehasonlíthatóságát kimutatottan befolyásoló tényezők különbségei is figyelembe lettek véve. Ebből a célból kiigazítások formájában – adott, illetve indokolt esetben – megfelelően figyelembe lettek véve a kérelmező által fizetett szállítási, biztosítási, kezelési, berakodási és kapcsolódó költségek, pénzügyi költségek, banki díjak és dömpingellenes vámok.

| (29) | Az együttműködő indiai exportált gyártó állítása szerint ebben az esetben a vámjogosultsági betétkönyvrendszer (a továbbiakban: DEPBS) valójában egy vámvisszatérítési rendszer, hiszen a DEPBS-engedélyeket csak a grafitelektróda-rendszerek gyártásához felhasznált nyersanyagok behozatali vámjainak kifizetésére lehet igénybe venni. Ezért a nyersanyagok után befizetett behozatali vámok költsége akkor térül meg, amikor a termék alacsonyabb kiviteli áron kerül kivitelre. A vállalat szerint ezért ki kellene igazítani a hazai árakat, mivel azokat a behozatali vámok visszatérítése nem érinti. A vizsgálat azonban azt mutatta, hogy az állítással ellentétben a vállalat a kiviteli piacra és a hazai piacra szánt grafitelektróda-rendszerek gyártásánál egyaránt vámmentesen behozott nyersanyagokat használ. A DEPBS ezért nem befolyásolja a belföldön értékesített és kivitt termékek árai közötti különbséget, vagyis a kiigazítás nem indokolt. |
| --- | --- |

(29)

Az együttműködő indiai exportált gyártó állítása szerint ebben az esetben a vámjogosultsági betétkönyvrendszer (a továbbiakban: DEPBS) valójában egy vámvisszatérítési rendszer, hiszen a DEPBS-engedélyeket csak a grafitelektróda-rendszerek gyártásához felhasznált nyersanyagok behozatali vámjainak kifizetésére lehet igénybe venni. Ezért a nyersanyagok után befizetett behozatali vámok költsége akkor térül meg, amikor a termék alacsonyabb kiviteli áron kerül kivitelre. A vállalat szerint ezért ki kellene igazítani a hazai árakat, mivel azokat a behozatali vámok visszatérítése nem érinti. A vizsgálat azonban azt mutatta, hogy az állítással ellentétben a vállalat a kiviteli piacra és a hazai piacra szánt grafitelektróda-rendszerek gyártásánál egyaránt vámmentesen behozott nyersanyagokat használ. A DEPBS ezért nem befolyásolja a belföldön értékesített és kivitt termékek árai közötti különbséget, vagyis a kiigazítás nem indokolt.

2.4.   Dömpingkülönbözet

| (30) | Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének rendelkezése szerint a típusonkénti rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az érintett termék megfelelő típusa kiviteli árának súlyozott átlagával. A fenti módszertan alapján az együttműködő exportáló gyártó esetében 11–12 %-os dömpingkülönbözet állapíttatott meg. |
| --- | --- |

(30)

Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének rendelkezése szerint a típusonkénti rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az érintett termék megfelelő típusa kiviteli árának súlyozott átlagával. A fenti módszertan alapján az együttműködő exportáló gyártó esetében 11–12 %-os dömpingkülönbözet állapíttatott meg.

| (31) | Az alapvető tényeknek és megfontolásoknak – a meglévő intézkedések fenntartására irányuló – nyilvánosságra hozatalát („végső nyilvánosságra hozatal”) követően a kérdéses vállalat azt állította, hogy a dömpingkülönbözetnek a felülvizsgálati időszak 12 hónapjából 4 alapján történő kiszámítása eltért az eredeti vizsgálatban használt módszertantól, amikor is a vizsgálati időszaknak mind a 12 hónapja figyelembe lett véve. A vállalat szerint a kiszámítási módszer így felnagyította a dömpingkülönbözetet. |
| --- | --- |

(31)

Az alapvető tényeknek és megfontolásoknak – a meglévő intézkedések fenntartására irányuló – nyilvánosságra hozatalát („végső nyilvánosságra hozatal”) követően a kérdéses vállalat azt állította, hogy a dömpingkülönbözetnek a felülvizsgálati időszak 12 hónapjából 4 alapján történő kiszámítása eltért az eredeti vizsgálatban használt módszertantól, amikor is a vizsgálati időszaknak mind a 12 hónapja figyelembe lett véve. A vállalat szerint a kiszámítási módszer így felnagyította a dömpingkülönbözetet.

| (32) | Emlékeztetni kell rá, hogy a felülvizsgálati időszak 4 hónapja alapján történő dömpingkiszámítás olyan módszertan, amelyet a Bizottság rendszeresen használ a hatályvesztési felülvizsgálatoknál, amikor azt kell meghatározni, hogy folytatódik-e a dömping, illetve valószínű-e a dömping megismétlődése. A helyszíni vizsgálat biztosította, hogy a 4 hónap a teljes 12 hónapos időszakra nézve reprezentatív legyen. Ezt a Bizottság úgy érte el, hogy a 4 hónap költség- és áradatait összehasonlította a fennmaradó 8 hónapéival. Ezen túlmenően a 4 kiválasztott hónap a negyedévek utolsó hónapja volt, így egyenlően oszlott el a 12 hónapos időszakban. A Bizottság ezért nem ért egyet azzal, hogy az alkalmazott módszer módosítaná a következtetést a dömpingnek a felülvizsgálati időszakban való megléte tekintetében, sem pedig azzal, hogy felnagyítaná a dömpingkülönbözetet. |
| --- | --- |

(32)

Emlékeztetni kell rá, hogy a felülvizsgálati időszak 4 hónapja alapján történő dömpingkiszámítás olyan módszertan, amelyet a Bizottság rendszeresen használ a hatályvesztési felülvizsgálatoknál, amikor azt kell meghatározni, hogy folytatódik-e a dömping, illetve valószínű-e a dömping megismétlődése. A helyszíni vizsgálat biztosította, hogy a 4 hónap a teljes 12 hónapos időszakra nézve reprezentatív legyen. Ezt a Bizottság úgy érte el, hogy a 4 hónap költség- és áradatait összehasonlította a fennmaradó 8 hónapéival. Ezen túlmenően a 4 kiválasztott hónap a negyedévek utolsó hónapja volt, így egyenlően oszlott el a 12 hónapos időszakban. A Bizottság ezért nem ért egyet azzal, hogy az alkalmazott módszer módosítaná a következtetést a dömpingnek a felülvizsgálati időszakban való megléte tekintetében, sem pedig azzal, hogy felnagyítaná a dömpingkülönbözetet.

| (33) | A másik ismert indiai exportáló gyártó együttműködésének hiánya miatt e gyártó esetében a dömpingkülönbözetet nem lehetett kiszámítani. A felülvizsgálati kérelem szerint azonban ez a vállalat is dömpingáron vitt ki az Unióba. Megerősítést nyert az országos szintű dömping megléte, mivel az indiai kivitel jó része az együttműködő indiai gyártótól ered, amelyről megállapítást nyert, hogy dömpingel, mert az Eurostat szerint az Indiából behozott érintett termék átlagos ára alacsonyabb, mint az együttműködő vállalat átlagos kiviteli ára. |
| --- | --- |

(33)

A másik ismert indiai exportáló gyártó együttműködésének hiánya miatt e gyártó esetében a dömpingkülönbözetet nem lehetett kiszámítani. A felülvizsgálati kérelem szerint azonban ez a vállalat is dömpingáron vitt ki az Unióba. Megerősítést nyert az országos szintű dömping megléte, mivel az indiai kivitel jó része az együttműködő indiai gyártótól ered, amelyről megállapítást nyert, hogy dömpingel, mert az Eurostat szerint az Indiából behozott érintett termék átlagos ára alacsonyabb, mint az együttműködő vállalat átlagos kiviteli ára.

3.   A behozatal alakulása abban az esetben, ha az intézkedések hatályukat veszítenék

| (34) | A dömpingnek a felülvizsgálati időszakban való meglétére utaló elemzés alapján az is megvizsgálásra került, hogy valószínű-e a dömping megismétlődése. Minthogy a vizsgálatban csak egyetlen indiai exportáló gyártó működött együtt, az alábbi következtetések az ettől a vállalattól származó adatokon, valamint az alaprendelet 18. cikke szerint rendelkezésre álló tényeken – nevezetesen az Eurostat adatain és a felülvizsgálati kérelmen – alapulnak. |
| --- | --- |

(34)

A dömpingnek a felülvizsgálati időszakban való meglétére utaló elemzés alapján az is megvizsgálásra került, hogy valószínű-e a dömping megismétlődése. Minthogy a vizsgálatban csak egyetlen indiai exportáló gyártó működött együtt, az alábbi következtetések az ettől a vállalattól származó adatokon, valamint az alaprendelet 18. cikke szerint rendelkezésre álló tényeken – nevezetesen az Eurostat adatain és a felülvizsgálati kérelmen – alapulnak.

| (35) | Ebben a tekintetben a Bizottság a következő összetevőket elemezte: az indiai exportáló gyártók tartalékkapacitása, az uniós piacnak az indiai gyártókra gyakorolt vonzereje és a harmadik országokba irányuló kiviteli árai. |
| --- | --- |

(35)

Ebben a tekintetben a Bizottság a következő összetevőket elemezte: az indiai exportáló gyártók tartalékkapacitása, az uniós piacnak az indiai gyártókra gyakorolt vonzereje és a harmadik országokba irányuló kiviteli árai.

3.1.   Az exportőrök tartalékkapacitása

| (36) | Az együttműködő indiai exportáló gyártó tekintetében a vizsgálat azt mutatta, hogy rendelkezik tartalékkapacitással. Ezenkívül a vállalat nyilvánosan kijelentette, hogy jelenlegi kapacitása bővítését tervezi. Ki kell emelni, hogy a vállalat kivitelorientált, hiszen a felülvizsgálati időszakban forgalmának többsége a kiviteli értékesítésből származott, és az Unió a hatályos intézkedések ellenére is fontos kiviteli célpont. |
| --- | --- |

(36)

Az együttműködő indiai exportáló gyártó tekintetében a vizsgálat azt mutatta, hogy rendelkezik tartalékkapacitással. Ezenkívül a vállalat nyilvánosan kijelentette, hogy jelenlegi kapacitása bővítését tervezi. Ki kell emelni, hogy a vállalat kivitelorientált, hiszen a felülvizsgálati időszakban forgalmának többsége a kiviteli értékesítésből származott, és az Unió a hatályos intézkedések ellenére is fontos kiviteli célpont.

| (37) | A felülvizsgálati kérelem szerint a másik indiai gyártó már az intézkedések kiszabása óta is jelentősen fokozta kapacitását, és további növelést tervez. Ezért nem zárható ki, hogy az intézkedések hiányában ennek a megnövelt kapacitásnak legalább egy része átirányítható az uniós piacra. |
| --- | --- |

(37)

A felülvizsgálati kérelem szerint a másik indiai gyártó már az intézkedések kiszabása óta is jelentősen fokozta kapacitását, és további növelést tervez. Ezért nem zárható ki, hogy az intézkedések hiányában ennek a megnövelt kapacitásnak legalább egy része átirányítható az uniós piacra.

3.2.   Az uniós piac vonzereje

| (38) | Az uniós piac vonzerejét illusztrálhatja, hogy az indiai kivitel terjeszkedését a dömpingellenes és kiegyenlítő vámok kiszabása sem állította meg. Épp ellenkezőleg, az utóbbi három évben az indiai exportőrök több mint megkétszerezték kivitelüket, piaci részesedésük az Unióban pedig több mint megháromszorozódott. Hangsúlyozni kell, hogy az uniós piacon ebben az időszakban 40 %-kal emelkedtek az árak. |
| --- | --- |

(38)

Az uniós piac vonzerejét illusztrálhatja, hogy az indiai kivitel terjeszkedését a dömpingellenes és kiegyenlítő vámok kiszabása sem állította meg. Épp ellenkezőleg, az utóbbi három évben az indiai exportőrök több mint megkétszerezték kivitelüket, piaci részesedésük az Unióban pedig több mint megháromszorozódott. Hangsúlyozni kell, hogy az uniós piacon ebben az időszakban 40 %-kal emelkedtek az árak.

3.3.   A harmadik országokba irányuló kivitel árai

| (39) | A harmadik országokba irányuló kivitel tekintetében a vizsgálat kimutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban az együttműködő vállalat gyártelepi árainak szintje alacsonyabb volt az Unióba irányuló kivitel árainál, amelyekről megállapítást nyert, hogy dömpingeltek. Ezért várható, hogy az intézkedések hiányában az együttműködő exportáló gyártó – a piac vonzereje miatt – legalább kivitelének egy részét az Unió irányába tolná el. |
| --- | --- |

(39)

A harmadik országokba irányuló kivitel tekintetében a vizsgálat kimutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban az együttműködő vállalat gyártelepi árainak szintje alacsonyabb volt az Unióba irányuló kivitel árainál, amelyekről megállapítást nyert, hogy dömpingeltek. Ezért várható, hogy az intézkedések hiányában az együttműködő exportáló gyártó – a piac vonzereje miatt – legalább kivitelének egy részét az Unió irányába tolná el.

3.4.   A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés

| (40) | A fent leírt megállapításokat tekintve arra lehet következtetni, hogy az indiai kivitel továbbra is dömpingelt, és a jelenlegi dömpingellenes intézkedések megszűnése esetén fennáll a valószínűsége az uniós piacra érkező dömpingelt behozatal folytatódásának. Ráadásul az indiai tartalékkapacitást és az uniós piac vonzerejét figyelembe véve úgy tűnik, hogy mindez arra ösztönzi az indiai exportáló gyártókat – legalábbis ami az együttműködő exportáló gyártót illeti –, hogy az uniós piacra irányuló dömpingárú kivitelüket fokozzák. |
| --- | --- |

(40)

A fent leírt megállapításokat tekintve arra lehet következtetni, hogy az indiai kivitel továbbra is dömpingelt, és a jelenlegi dömpingellenes intézkedések megszűnése esetén fennáll a valószínűsége az uniós piacra érkező dömpingelt behozatal folytatódásának. Ráadásul az indiai tartalékkapacitást és az uniós piac vonzerejét figyelembe véve úgy tűnik, hogy mindez arra ösztönzi az indiai exportáló gyártókat – legalábbis ami az együttműködő exportáló gyártót illeti –, hogy az uniós piacra irányuló dömpingárú kivitelüket fokozzák.

D.   AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA

1.   Az uniós gyártás

| (41) | Az Unión belül a hasonló terméket öt vállalat vagy vállalatcsoport gyártja, amelyek termelése az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének értelmében a hasonló termék teljes uniós gyártását adja. |
| --- | --- |

(41)

Az Unión belül a hasonló terméket öt vállalat vagy vállalatcsoport gyártja, amelyek termelése az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének értelmében a hasonló termék teljes uniós gyártását adja.

2.   Az uniós gazdasági ágazat

| (42) | Az öt vállalatcsoport közül kettő nem jelentkezett a kérelem támogatására, és kérdőívre adott válasz benyújtásával nem működött együtt a felülvizsgálatban. A következő három vállalatcsoport nyújtotta be a kérelmet, és egyezett bele az együttműködésbe: a Graftech International, az SGL Carbon GmbH és a Tokai ERFTCARBON GmbH. |
| --- | --- |

(42)

Az öt vállalatcsoport közül kettő nem jelentkezett a kérelem támogatására, és kérdőívre adott válasz benyújtásával nem működött együtt a felülvizsgálatban. A következő három vállalatcsoport nyújtotta be a kérelmet, és egyezett bele az együttműködésbe: a Graftech International, az SGL Carbon GmbH és a Tokai ERFTCARBON GmbH.

| (43) | Ez a három gyártócsoport jelentős hányadát teszi ki a hasonló termék uniós gyártásának, hiszen – amint ezt a fenti (4) preambulumbekezdés is említi – bizonyos grafitelektródarendszerek uniós gyártásának több mint 90 %-át képviselik. Ezért úgy kell tekinteni, hogy az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében ezek alkotják az uniós gazdasági ágazatot, és a továbbiakban „uniós gazdasági ágazat”-ként kerülnek említésre. |
| --- | --- |

(43)

Ez a három gyártócsoport jelentős hányadát teszi ki a hasonló termék uniós gyártásának, hiszen – amint ezt a fenti (4) preambulumbekezdés is említi – bizonyos grafitelektródarendszerek uniós gyártásának több mint 90 %-át képviselik. Ezért úgy kell tekinteni, hogy az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében ezek alkotják az uniós gazdasági ágazatot, és a továbbiakban „uniós gazdasági ágazat”-ként kerülnek említésre.

E.   AZ UNIÓS PIAC HELYZETE

1.   Előzetes megjegyzés

| (44) | Minthogy ebben a vizsgálatban az érintett terméknek csak egyetlen indiai exportáló gyártója működött együtt, az alaprendelet 19. cikkében említett bizalmas jelleg megőrzése érdekében az Indiából származó érintett termék Unióba irányuló behozatalára vonatkozó adatok nem pontos számok formájában jelennek meg. |
| --- | --- |

(44)

Minthogy ebben a vizsgálatban az érintett terméknek csak egyetlen indiai exportáló gyártója működött együtt, az alaprendelet 19. cikkében említett bizalmas jelleg megőrzése érdekében az Indiából származó érintett termék Unióba irányuló behozatalára vonatkozó adatok nem pontos számok formájában jelennek meg.

| (45) | A grafitelektróda-ágazat helyzete szorosan kapcsolódik az acélágazatéhoz, hiszen a grafitelektródákat elsősorban az elektromosacél-iparban használják. Ebben az összefüggésben megjegyzendő, hogy 2007-ben és 2008 első három negyedévében az acéliparban – és ennek következtében a grafitelektróda-ágazatban is – általában rendkívül kedvezőek voltak a piaci viszonyok. |
| --- | --- |

(45)

A grafitelektróda-ágazat helyzete szorosan kapcsolódik az acélágazatéhoz, hiszen a grafitelektródákat elsősorban az elektromosacél-iparban használják. Ebben az összefüggésben megjegyzendő, hogy 2007-ben és 2008 első három negyedévében az acéliparban – és ennek következtében a grafitelektróda-ágazatban is – általában rendkívül kedvezőek voltak a piaci viszonyok.

| (46) | Meg kell említeni, hogy a grafitelektródák értékesítési mennyisége többé-kevésbé együtt mozog az acélgyártás volumenével. A grafitelektródák árakra és mennyiségekre is kiterjedő szállítási szerződéseit általában 6–12 hónapos időszakokra tárgyalják le. Ezért általában van bizonyos időeltolódás az értékesítés mennyiségének a kereslet változásaiból következő alakulása és ennek az árakra gyakorolt hatása között. |
| --- | --- |

(46)

Meg kell említeni, hogy a grafitelektródák értékesítési mennyisége többé-kevésbé együtt mozog az acélgyártás volumenével. A grafitelektródák árakra és mennyiségekre is kiterjedő szállítási szerződéseit általában 6–12 hónapos időszakokra tárgyalják le. Ezért általában van bizonyos időeltolódás az értékesítés mennyiségének a kereslet változásaiból következő alakulása és ennek az árakra gyakorolt hatása között.

2.   Fogyasztás az uniós piacon

| (47) | Az uniós fogyasztás a következők alapján lett megállapítva: az uniós gazdasági ágazat értékesítésének mennyisége az uniós piacon, a többi uniós gyártó becsült értékesítésének mennyisége az uniós piacon, az Eurostat behozatali adatai és az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerint gyűjtött adatok. Az eredeti vizsgálathoz (9) hasonlóan a behozatal egy része nem lett figyelembe véve, mert a rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnt, hogy nem a vizsgált termékre vonatkozik. |
| --- | --- |

(47)

Az uniós fogyasztás a következők alapján lett megállapítva: az uniós gazdasági ágazat értékesítésének mennyisége az uniós piacon, a többi uniós gyártó becsült értékesítésének mennyisége az uniós piacon, az Eurostat behozatali adatai és az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerint gyűjtött adatok. Az eredeti vizsgálathoz (9) hasonlóan a behozatal egy része nem lett figyelembe véve, mert a rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnt, hogy nem a vizsgált termékre vonatkozik.

| (48) | 2006 és a felülvizsgálati időszak között az uniós fogyasztás majdnem 25 %-kal csökkent; a legnagyobb esés 2008 és a felülvizsgálati időszak között következett be. Megjegyzendő, hogy a figyelembe vett időszak kezdetén tapasztalható rendkívül kedvező piaci viszonyok miatt az uniós fogyasztás szintje nagyon magas volt: az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka és 2006 között 30 %-kal növekedett.

  1.   táblázat | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az EU teljes fogyasztása (tonna) | 170 035 | 171 371 | 169 744 | 128 437 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 101 | 100 | 76 |

(48)

2006 és a felülvizsgálati időszak között az uniós fogyasztás majdnem 25 %-kal csökkent; a legnagyobb esés 2008 és a felülvizsgálati időszak között következett be. Megjegyzendő, hogy a figyelembe vett időszak kezdetén tapasztalható rendkívül kedvező piaci viszonyok miatt az uniós fogyasztás szintje nagyon magas volt: az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka és 2006 között 30 %-kal növekedett.

1.   táblázat

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Az EU teljes fogyasztása (tonna)

170 035

171 371

169 744

128 437

Index (2006 = 100)

100

101

100

76

3.   Az indiai behozatal mennyisége, piaci részesedése és ára

| (49) | Az Indiából (a továbbiakban: érintett ország) származó behozatal a figyelembe vett időszak során folyamatosan, összesen 143 százalékponttal növekedett, és a felülvizsgálati időszakban 5 000–7 000 tonnás szintet ért el. Az érintett országból származó behozatal piaci részesedése 2006 és a felülvizsgálati időszak között több mint megháromszorozódott, amikor is elérte a nagyjából 5 %-os szintet. A piaci részesedés – a kereslet jelentős csökkenése ellenére – a felülvizsgálati időszakban is növekedett. Az érintett országból származó behozatal árai a figyelembe vett időszakban 52 %-kal növekedtek, és az uniós gazdasági ágazat áraiéhoz hasonló tendenciát követtek, de következetesen azok alatt maradtak. A 2. táblázat adatai a bizalmas jelleg miatt nem mutatnak pontos számokat, hiszen Indiában csak két ismert exportáló gyártó van.

  2.   táblázat | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az érintett országból származó behozatal mennyisége (tonna) | 2 000–3 000 | 3 000–4 000 | 7 000–9 000 | 5 000–7 000 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 123 | 318 | 243 |
| Az érintett országból származó behozatal piaci részesedése | megközelítőleg 1,5 % | megközelítőleg 2 % | megközelítőleg 5 % | megközelítőleg 5 % |
| Az érintett országból származó behozatal ára (EUR/tonna) | megközelítőleg 2 000 | megközelítőleg 2 600 | megközelítőleg 3 000 | megközelítőleg 3 200 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 133 | 145 | 152 |

(49)

Az Indiából (a továbbiakban: érintett ország) származó behozatal a figyelembe vett időszak során folyamatosan, összesen 143 százalékponttal növekedett, és a felülvizsgálati időszakban 5 000–7 000 tonnás szintet ért el. Az érintett országból származó behozatal piaci részesedése 2006 és a felülvizsgálati időszak között több mint megháromszorozódott, amikor is elérte a nagyjából 5 %-os szintet. A piaci részesedés – a kereslet jelentős csökkenése ellenére – a felülvizsgálati időszakban is növekedett. Az érintett országból származó behozatal árai a figyelembe vett időszakban 52 %-kal növekedtek, és az uniós gazdasági ágazat áraiéhoz hasonló tendenciát követtek, de következetesen azok alatt maradtak. A 2. táblázat adatai a bizalmas jelleg miatt nem mutatnak pontos számokat, hiszen Indiában csak két ismert exportáló gyártó van.

2.   táblázat

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Az érintett országból származó behozatal mennyisége (tonna)

2 000–3 000

3 000–4 000

7 000–9 000

5 000–7 000

Index (2006 = 100)

100

123

318

243

Az érintett országból származó behozatal piaci részesedése

megközelítőleg 1,5 %

megközelítőleg 2 %

megközelítőleg 5 %

megközelítőleg 5 %

Az érintett országból származó behozatal ára (EUR/tonna)

megközelítőleg 2 000

megközelítőleg 2 600

megközelítőleg 3 000

megközelítőleg 3 200

Index (2006 = 100)

100

133

145

152

4.   Az uniós ágazat gazdasági helyzete

| (50) | Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és indexet megvizsgált, amely összefügg az uniós gazdaság állapotával. |
| --- | --- |

(50)

Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és indexet megvizsgált, amely összefügg az uniós gazdaság állapotával.

4.1.   Gyártás

| (51) | A felülvizsgálati időszakban a gyártás 2006-hoz képest 29 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat gyártása 2006-hoz képest 2007-ben először 2 %-kal növekedett, majd – különösen a felülvizsgálati időszakban – zuhant.

  3.   táblázat | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gyártás (tonna) | 272 468 | 278 701 | 261 690 | 192 714 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 102 | 96 | 71 |

(51)

A felülvizsgálati időszakban a gyártás 2006-hoz képest 29 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat gyártása 2006-hoz képest 2007-ben először 2 %-kal növekedett, majd – különösen a felülvizsgálati időszakban – zuhant.

3.   táblázat

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Gyártás (tonna)

272 468

278 701

261 690

192 714

Index (2006 = 100)

100

102

96

71

4.2.   Kapacitás és kapacitáskihasználtsági ráták

| (52) | A gyártási kapacitás csekély mértékben (összesen 2 %-kal) csökkent 2006 és a felülvizsgálati időszak között. Mivel a gyártás 2008-ban – és különösen a felülvizsgálati időszakban – szintén csökkent, az ebből eredő kapacitáskihasználtság egészében 25 százalékponttal csökkent 2006 és a felülvizsgálati időszak között.

  4.   táblázat | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gyártási kapacitás (tonna) | 298 500 | 292 250 | 291 500 | 293 500 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 98 | 98 | 98 |
| Kapacitáskihasználtság | 91 % | 95 % | 90 % | 66 % |
| Index (2006 = 100) | 100 | 104 | 98 | 72 |

(52)

A gyártási kapacitás csekély mértékben (összesen 2 %-kal) csökkent 2006 és a felülvizsgálati időszak között. Mivel a gyártás 2008-ban – és különösen a felülvizsgálati időszakban – szintén csökkent, az ebből eredő kapacitáskihasználtság egészében 25 százalékponttal csökkent 2006 és a felülvizsgálati időszak között.

4.   táblázat

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Gyártási kapacitás (tonna)

298 500

292 250

291 500

293 500

Index (2006 = 100)

100

98

98

98

Kapacitáskihasználtság

91 %

95 %

90 %

66 %

Index (2006 = 100)

100

104

98

72

4.3.   Készletek

| (53) | 2006-hoz képest az uniós ágazat záró készleteinek szintje 2007-ben változatlan maradt, majd 2008-ban 10 %-kal csökkent. A felülvizsgálati időszakban a készletek szintje valamennyit ugyan emelkedett, de még így is 5 %-kal alacsonyabb volt mint 2006-ban.

  5.   táblázat | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Záró készletek (tonna) | 21 407 | 21 436 | 19 236 | 20 328 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 100 | 90 | 95 |

(53)

2006-hoz képest az uniós ágazat záró készleteinek szintje 2007-ben változatlan maradt, majd 2008-ban 10 %-kal csökkent. A felülvizsgálati időszakban a készletek szintje valamennyit ugyan emelkedett, de még így is 5 %-kal alacsonyabb volt mint 2006-ban.

5.   táblázat

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Záró készletek (tonna)

21 407

21 436

19 236

20 328

Index (2006 = 100)

100

100

90

95

4.4.   Értékesítés mennyisége

| (54) | Az uniós piacon az uniós gazdasági ágazat független ügyfeleknek történő értékesítése 39 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A figyelembe vett időszak kezdetén a szintje nagyon magas volt: az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakához képest 70 %-kal növekedett. Az értékesítés mennyisége 2007-ben és 2008-ban enyhén csökkent, de továbbra is viszonylag magas szintű volt (2008-ban még mindig 47 %-kal az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakának szintje felett). 2008 és a felülvizsgálati időszak között azonban (majdnem harmadával) visszaesett az értékesítés mennyisége.

  6.   táblázat | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Független ügyfelek számára történő értékesítés mennyisége az EU-ban (tonna) | 143 832 | 139 491 | 124 463 | 88 224 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 97 | 87 | 61 |

(54)

Az uniós piacon az uniós gazdasági ágazat független ügyfeleknek történő értékesítése 39 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A figyelembe vett időszak kezdetén a szintje nagyon magas volt: az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakához képest 70 %-kal növekedett. Az értékesítés mennyisége 2007-ben és 2008-ban enyhén csökkent, de továbbra is viszonylag magas szintű volt (2008-ban még mindig 47 %-kal az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakának szintje felett). 2008 és a felülvizsgálati időszak között azonban (majdnem harmadával) visszaesett az értékesítés mennyisége.

6.   táblázat

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Független ügyfelek számára történő értékesítés mennyisége az EU-ban (tonna)

143 832

139 491

124 463

88 224

Index (2006 = 100)

100

97

87

61

4.5.   Piaci részesedés

| (55) | Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 2006 és a felülvizsgálati időszak alatt fokozatosan mintegy 16 százalékpontnyit csökkent (84,6 %-ról 68,7 %-ra).

  7.   táblázat | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az uniós gazdasági piaci részesedése | 84,6 % | 81,4 % | 73,3 % | 68,7 % |
| Index (2006 = 100) | 100 | 96 | 87 | 81 |

(55)

Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 2006 és a felülvizsgálati időszak alatt fokozatosan mintegy 16 százalékpontnyit csökkent (84,6 %-ról 68,7 %-ra).

7.   táblázat

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Az uniós gazdasági piaci részesedése

84,6 %

81,4 %

73,3 %

68,7 %

Index (2006 = 100)

100

96

87

81

4.6.   Növekedés

| (56) | Az uniós fogyasztás 2006 és a felülvizsgálati időszak között majdnem 25 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat 16 százalékpontot veszített piaci részesedéséből, miközben az érintett behozatal piaci részesedése 3,4 százalékpontnyit nőtt. |
| --- | --- |

(56)

Az uniós fogyasztás 2006 és a felülvizsgálati időszak között majdnem 25 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat 16 százalékpontot veszített piaci részesedéséből, miközben az érintett behozatal piaci részesedése 3,4 százalékpontnyit nőtt.

4.7.   Foglalkoztatás

| (57) | Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 7 %-kal csökkent 2006 és a felülvizsgálati időszak között.

  8.   táblázat | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az érintett termékkel kapcsolatos foglalkoztatás (fő) | 1 942 | 1 848 | 1 799 | 1 804 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 95 | 93 | 93 |

(57)

Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 7 %-kal csökkent 2006 és a felülvizsgálati időszak között.

8.   táblázat

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Az érintett termékkel kapcsolatos foglalkoztatás (fő)

1 942

1 848

1 799

1 804

Index (2006 = 100)

100

95

93

93

4.8.   Termelékenység

| (58) | 2006 és a felülvizsgálati időszak között az uniós gazdasági ágazat munkaerejének termelékenysége (teljesítmény/fő/év-ben számolva) 24 %-kal csökkent. 2007-ben és 2008-ban kicsit növekedett, majd a felülvizsgálati időszakban mintegy 25 %-kal esett.

  9.   táblázat | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelékenység (tonna/foglalkoztatott) | 140 | 151 | 146 | 107 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 107 | 104 | 76 |

(58)

2006 és a felülvizsgálati időszak között az uniós gazdasági ágazat munkaerejének termelékenysége (teljesítmény/fő/év-ben számolva) 24 %-kal csökkent. 2007-ben és 2008-ban kicsit növekedett, majd a felülvizsgálati időszakban mintegy 25 %-kal esett.

9.   táblázat

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Termelékenység (tonna/foglalkoztatott)

140

151

146

107

Index (2006 = 100)

100

107

104

76

4.9.   Eladási árak és a hazai árakat befolyásoló tényezők

| (59) | Az uniós gazdasági ágazat eladási egységárai pozitív tendenciát mutatnak, a figyelembe vett időszakban 40 %-kal emelkedtek. Ez a következőknek tulajdonítható: i. az átlagos piaci árszínvonal; ii. a gyártásiár-növekedés áthárításának szükségessége; és iii. a szállítási szerződések árainak megállapítási módja. |
| --- | --- |

(59)

Az uniós gazdasági ágazat eladási egységárai pozitív tendenciát mutatnak, a figyelembe vett időszakban 40 %-kal emelkedtek. Ez a következőknek tulajdonítható: i. az átlagos piaci árszínvonal; ii. a gyártásiár-növekedés áthárításának szükségessége; és iii. a szállítási szerződések árainak megállapítási módja.

| (60) | 2007-ben és 2008-ban az uniós gazdasági ágazat képes volt árat emelni az általánosan emelkedő piaci árak mellett, ami a grafitelektródák iránti folyamatosan erős keresletnek volt tulajdonítható. Ez a kereslet az acélágazatban 2008 harmadik negyedévéig uralkodó rendkívül kedvező piaci viszonyok eredménye volt, amelyet a (45) preambulumbekezdés ismertet. |
| --- | --- |

(60)

2007-ben és 2008-ban az uniós gazdasági ágazat képes volt árat emelni az általánosan emelkedő piaci árak mellett, ami a grafitelektródák iránti folyamatosan erős keresletnek volt tulajdonítható. Ez a kereslet az acélágazatban 2008 harmadik negyedévéig uralkodó rendkívül kedvező piaci viszonyok eredménye volt, amelyet a (45) preambulumbekezdés ismertet.

| (61) | Az árak 2007-ben és 2008-ban is nőttek, részben a növekvő gyártási költségek – különösen a nyersanyagköltségek – fedezése érdekében. 2006 és 2008 között a költségek 23 %-kal növekedtek. Az uniós gazdasági ágazat ezt azonban árai jelentős (33 %-os) emelésével képes volt fedezni. |
| --- | --- |

(61)

Az árak 2007-ben és 2008-ban is nőttek, részben a növekvő gyártási költségek – különösen a nyersanyagköltségek – fedezése érdekében. 2006 és 2008 között a költségek 23 %-kal növekedtek. Az uniós gazdasági ágazat ezt azonban árai jelentős (33 %-os) emelésével képes volt fedezni.

| (62) | Az árak a felülvizsgálati időszakban tovább emelkedtek, bár kisebb mértékben (+ 5 %). Az árak nem estek abban az időszakban, amikor a kereslet csökkent; ezt a piacon a szállítási szerződések létrejöttének módja magyarázza, és az, hogy 2009-re a legtöbb szállítói szerződést 2008-ban kötötték. Amint a (46) preambulumbekezdés is említi, a grafitelektróda-értékesítés mennyisége többé-kevésbé együtt mozog az acélgyártással. A grafitelektródák szállítási szerződéseit azonban 6–12 hónapos időszakokra tárgyalják le, ami késleltetheti az árak változásainak (emelkedésének vagy csökkenésének) hatását. A szerződések tárgyalásainak alapja a valószínűsített értékesítési mennyiség, ami különbözhet a ténylegesen elért értékesítési szinttől. Ennek az lehet az eredménye, hogy egy adott időszakban az árak alakulása nem feltétlenül követi az értékesítés mennyiségének alakulását. Ez történt a felülvizsgálati időszakban is, amikor az értékesítés mennyisége csökkent, de az árak magasak maradtak, mert 2009-re a legtöbb szállítási szerződést 2008-ban kötötték, néhány 2008-ra tervezett szállítást pedig 2009-re halasztottak. A felülvizsgálati időszakban az 5 %-os áremelkedés mindazonáltal nem volt elegendő a költségnövekedés (13 %) fedezéséhez, ami az előző időszakokban lehetséges lett volna. Az árakat a felülvizsgálati időszak után alacsonyabb szinteken tárgyalták újra. |
| --- | --- |

(62)

Az árak a felülvizsgálati időszakban tovább emelkedtek, bár kisebb mértékben (+ 5 %). Az árak nem estek abban az időszakban, amikor a kereslet csökkent; ezt a piacon a szállítási szerződések létrejöttének módja magyarázza, és az, hogy 2009-re a legtöbb szállítói szerződést 2008-ban kötötték. Amint a (46) preambulumbekezdés is említi, a grafitelektróda-értékesítés mennyisége többé-kevésbé együtt mozog az acélgyártással. A grafitelektródák szállítási szerződéseit azonban 6–12 hónapos időszakokra tárgyalják le, ami késleltetheti az árak változásainak (emelkedésének vagy csökkenésének) hatását. A szerződések tárgyalásainak alapja a valószínűsített értékesítési mennyiség, ami különbözhet a ténylegesen elért értékesítési szinttől. Ennek az lehet az eredménye, hogy egy adott időszakban az árak alakulása nem feltétlenül követi az értékesítés mennyiségének alakulását. Ez történt a felülvizsgálati időszakban is, amikor az értékesítés mennyisége csökkent, de az árak magasak maradtak, mert 2009-re a legtöbb szállítási szerződést 2008-ban kötötték, néhány 2008-ra tervezett szállítást pedig 2009-re halasztottak. A felülvizsgálati időszakban az 5 %-os áremelkedés mindazonáltal nem volt elegendő a költségnövekedés (13 %) fedezéséhez, ami az előző időszakokban lehetséges lett volna. Az árakat a felülvizsgálati időszak után alacsonyabb szinteken tárgyalták újra.

| (63) | Amint azt a (49) preambulumbekezdés kifejti, az érintett országból származó behozatal árai az uniós gazdasági ágazatéihoz hasonló tendenciát követtek, de következetesen alacsonyabbak voltak.

  10.   táblázat | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egységár az EU piacán (EUR/tonna) | 2 569 | 3 103 | 3 428 | 3 585 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 121 | 133 | 140 |

(63)

Amint azt a (49) preambulumbekezdés kifejti, az érintett országból származó behozatal árai az uniós gazdasági ágazatéihoz hasonló tendenciát követtek, de következetesen alacsonyabbak voltak.

10.   táblázat

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Egységár az EU piacán (EUR/tonna)

2 569

3 103

3 428

3 585

Index (2006 = 100)

100

121

133

140

4.10.   Munkabérek

| (64) | Az egy foglalkoztatottra jutó átlagos munkabér 2006 és a felülvizsgálati időszak között 15 %-kal növekedett.

  11.   táblázat | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Éves munkaerőköltség/foglalkoztatott (ezer EUR) | 52 | 56 | 61 | 60 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 108 | 118 | 115 |

(64)

Az egy foglalkoztatottra jutó átlagos munkabér 2006 és a felülvizsgálati időszak között 15 %-kal növekedett.

11.   táblázat

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Éves munkaerőköltség/foglalkoztatott (ezer EUR)

52

56

61

60

Index (2006 = 100)

100

108

118

115

4.11.   Beruházások

| (65) | Az uniós ágazat által az érintett termékre fordított évi beruházások 2006 és a felülvizsgálati időszak között 37 %-kal emelkedtek, a felülvizsgálati időszakban azonban 2008-hoz képest 14 %-kal csökkentek.

  12.   táblázat | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettó beruházás (EUR) | 30 111 801 | 45 383 433 | 47 980 973 | 41 152 458 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 151 | 159 | 137 |

(65)

Az uniós ágazat által az érintett termékre fordított évi beruházások 2006 és a felülvizsgálati időszak között 37 %-kal emelkedtek, a felülvizsgálati időszakban azonban 2008-hoz képest 14 %-kal csökkentek.

12.   táblázat

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Nettó beruházás (EUR)

30 111 801

45 383 433

47 980 973

41 152 458

Index (2006 = 100)

100

151

159

137

4.12.   Nyereségesség és a befektetések megtérülése

| (66) | 2006 és 2007 között az uniós gazdasági ágazatnak még úgy is sikerült a költségek növekedésénél jobban emelnie az árakat, hogy a figyelembe vett időszakban a költségek 40 %-kal növekedtek. Ez a nyereség növekedését eredményezte: a 2006-os 19 %-ról 2007-ben 26 %-ra. Az árak és a költségek 2007-től 2008-ig azonos arányban növekedtek, így az uniós gazdasági ágazat haszonkulcsa a 2007-es szinten állandósult. Az alacsony kapacitáskihasználtság és a magasabb nyersanyagárak költségekre gyakorolt hatása miatt a nyereség a felülvizsgálati időszakban újra 19 %-ra csökkent. A nyereség 2009-ben tovább csökkent, mivel az acélágazati kereslet zsugorodása miatt a grafitelektróda-piacon általánosan csökkentek az árak, és erre reagálva az uniós gazdasági ágazatnak lefelé kellett korrigálnia az árait. |
| --- | --- |

(66)

2006 és 2007 között az uniós gazdasági ágazatnak még úgy is sikerült a költségek növekedésénél jobban emelnie az árakat, hogy a figyelembe vett időszakban a költségek 40 %-kal növekedtek. Ez a nyereség növekedését eredményezte: a 2006-os 19 %-ról 2007-ben 26 %-ra. Az árak és a költségek 2007-től 2008-ig azonos arányban növekedtek, így az uniós gazdasági ágazat haszonkulcsa a 2007-es szinten állandósult. Az alacsony kapacitáskihasználtság és a magasabb nyersanyagárak költségekre gyakorolt hatása miatt a nyereség a felülvizsgálati időszakban újra 19 %-ra csökkent. A nyereség 2009-ben tovább csökkent, mivel az acélágazati kereslet zsugorodása miatt a grafitelektróda-piacon általánosan csökkentek az árak, és erre reagálva az uniós gazdasági ágazatnak lefelé kellett korrigálnia az árait.

| (67) | A beruházások megtérülése a 2006-os 71 %-ról 2007-ben 103 %-ra, majd 2008-ban 119 %-ra emelkedett, mielőtt a felülvizsgálati időszakban 77 %-ra csökkent volna. A beruházások megtérülése 2006 és a felülvizsgálati időszak között összesen csupán 6 %-kal nőtt.

  13.   táblázat | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az EU-n belüli, független ügyfeleknek történő értékesítés nettó nyeresége (a nettó értékesítés %-a) | 19 % | 26 % | 25 % | 19 % |
| Beruházások megtérülése (nettó nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének %-ában) | 71 % | 103 % | 119 % | 77 % |

(67)

A beruházások megtérülése a 2006-os 71 %-ról 2007-ben 103 %-ra, majd 2008-ban 119 %-ra emelkedett, mielőtt a felülvizsgálati időszakban 77 %-ra csökkent volna. A beruházások megtérülése 2006 és a felülvizsgálati időszak között összesen csupán 6 %-kal nőtt.

13.   táblázat

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Az EU-n belüli, független ügyfeleknek történő értékesítés nettó nyeresége (a nettó értékesítés %-a)

19 %

26 %

25 %

19 %

Beruházások megtérülése (nettó nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének %-ában)

71 %

103 %

119 %

77 %

4.13.   Pénzforgalom és tőkebevonási képesség

| (68) | Az operatív tevékenységekből származó pénzforgalom 2006 és 2007 között növekedett. A növekedés 2008-ban is folytatódott, majd a felülvizsgálati időszakban a pénzforgalom csökkent. A pénzforgalom a felülvizsgálati időszakban összességében 28 %-kal magasabb volt, mint a figyelembe vett időszak elején. |
| --- | --- |

(68)

Az operatív tevékenységekből származó pénzforgalom 2006 és 2007 között növekedett. A növekedés 2008-ban is folytatódott, majd a felülvizsgálati időszakban a pénzforgalom csökkent. A pénzforgalom a felülvizsgálati időszakban összességében 28 %-kal magasabb volt, mint a figyelembe vett időszak elején.

| (69) | Semmi sem mutat arra, hogy az uniós gazdasági ágazat tőkebevonási nehézségekkel szembesült volna, aminek elsősorban az az oka, hogy néhány gyártó nagyobb csoportok részeit képezi.

  14.   táblázat | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pénzforgalom (EUR) | 109 819 535 | 159 244 026 | 196 792 707 | 140 840 498 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 145 | 179 | 128 |

(69)

Semmi sem mutat arra, hogy az uniós gazdasági ágazat tőkebevonási nehézségekkel szembesült volna, aminek elsősorban az az oka, hogy néhány gyártó nagyobb csoportok részeit képezi.

14.   táblázat

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Pénzforgalom (EUR)

109 819 535

159 244 026

196 792 707

140 840 498

Index (2006 = 100)

100

145

179

128

4.14.   A dömpingkülönbözet nagyságrendje

| (70) | Az indiai behozatal mennyiségét, piaci részesedését és árait tekintve a tényleges dömpingkülönbözet uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem minősíthető elhanyagolhatónak. |
| --- | --- |

(70)

Az indiai behozatal mennyiségét, piaci részesedését és árait tekintve a tényleges dömpingkülönbözet uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem minősíthető elhanyagolhatónak.

4.15.   A korábbi támogatás és dömping hatásaiból való kilábalás

| (71) | A fent megvizsgált mutatók azt mutatják, hogy a végleges kiegyenlítő és dömpingellenes intézkedések 2004-es kiszabását követően valamennyivel javult az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzete. Az uniós gazdasági ágazat különösen 2006 és 2008 között részesült a magas árak és nyereség előnyeiből. Ez a rendkívül kedvező piaci viszonyoknak tudható be, amelyek magas árszínvonal és nyereségességi szint fenntartását tették lehetővé még úgy is, hogy – az (55) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése folyamatosan csökkent. Mindazonáltal ugyanebben az időszakban az indiai behozatal – az intézkedések ellenére – növekedett, az indiai termékeket pedig az uniós gazdasági ágazat árainál alacsonyabbakon hozták be. A megemelkedett költségek és a korlátozott áremelkedés miatt az uniós gazdasági ágazat nyeresége már a felülvizsgálati időszakban elkezdett csökkenni, ami 2009-ben is folytatódott. |
| --- | --- |

(71)

A fent megvizsgált mutatók azt mutatják, hogy a végleges kiegyenlítő és dömpingellenes intézkedések 2004-es kiszabását követően valamennyivel javult az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzete. Az uniós gazdasági ágazat különösen 2006 és 2008 között részesült a magas árak és nyereség előnyeiből. Ez a rendkívül kedvező piaci viszonyoknak tudható be, amelyek magas árszínvonal és nyereségességi szint fenntartását tették lehetővé még úgy is, hogy – az (55) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése folyamatosan csökkent. Mindazonáltal ugyanebben az időszakban az indiai behozatal – az intézkedések ellenére – növekedett, az indiai termékeket pedig az uniós gazdasági ágazat árainál alacsonyabbakon hozták be. A megemelkedett költségek és a korlátozott áremelkedés miatt az uniós gazdasági ágazat nyeresége már a felülvizsgálati időszakban elkezdett csökkenni, ami 2009-ben is folytatódott.

5.   A dömpingelt behozatal és más tényezők hatása

5.1.   A dömpingelt behozatal hatása

| (72) | A figyelembe vett időszakban az európai uniós fogyasztás csökkenése ellenére az érintett országból származó behozatal mennyisége több mint megkétszereződött, piaci részesedése pedig több mint megháromszorozódott (lásd a (49) preambulumbekezdést). A felülvizsgálati időszakban az érintett országból származó behozatal árai – a dömpingellenes és kiegyenlítő vámokat figyelmen kívül hagyva – alámentek az uniós ágazat árainak, bár csupán 2 %-kal. |
| --- | --- |

(72)

A figyelembe vett időszakban az európai uniós fogyasztás csökkenése ellenére az érintett országból származó behozatal mennyisége több mint megkétszereződött, piaci részesedése pedig több mint megháromszorozódott (lásd a (49) preambulumbekezdést). A felülvizsgálati időszakban az érintett országból származó behozatal árai – a dömpingellenes és kiegyenlítő vámokat figyelmen kívül hagyva – alámentek az uniós ágazat árainak, bár csupán 2 %-kal.

5.2.   A gazdasági válság hatása

| (73) | 2007-ben és 2008 első három negyedévében az acél- és kapcsolódó iparágak (többek között a grafitelektróda-ágazat) rendkívül pozitív gazdasági viszonyai miatt az uniós gazdasági ágazat viszonylag jó gazdasági állapotban volt, amikor a gazdasági válság 2008 végén megkezdődött. Az a tény, hogy a grafitelektródák szállítási szerződéseit általában 6–12 hónapra tárgyalják le, azt jelenti, hogy az árak változásainak (emelkedésének vagy csökkenésének) hatása késve mutatkozik meg. Minthogy a felülvizsgálati időszakra szóló szerződéseket olyan időszakban tárgyalták le, amikor a gazdasági válságot nem lehetett előre látni, a gazdasági válság hatása a felülvizsgálati időszakban inkább a mennyiségekben mutatkozott meg, hiszen az árak tekintetében az uniós gazdasági ágazat később érezte volna meg a hatást. Ebben az összefüggésben megjegyzendő, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete néhány tekintetben – még a pozitív piaci viszonyokkal jellemezhető időszakban is – romlott, hiszen az érintett országból származó behozatallal szemben veszített piaci részesedéséből. Az, hogy ez a romlás nem vezetett jelentősebb negatív hatásokhoz, részben annak tudható be, hogy a 2007–2008-as nagy keresletnek köszönhetően az uniós gazdasági ágazat meg tudta őrizni a magas gyártási és értékesítési mennyiségeket, részben pedig annak, hogy amikor ezek a mennyiségek a felülvizsgálati időszakban csökkentek, az árakat a fent leírt időeltolódás miatt még mindig magasan lehetett tartani. |
| --- | --- |

(73)

2007-ben és 2008 első három negyedévében az acél- és kapcsolódó iparágak (többek között a grafitelektróda-ágazat) rendkívül pozitív gazdasági viszonyai miatt az uniós gazdasági ágazat viszonylag jó gazdasági állapotban volt, amikor a gazdasági válság 2008 végén megkezdődött. Az a tény, hogy a grafitelektródák szállítási szerződéseit általában 6–12 hónapra tárgyalják le, azt jelenti, hogy az árak változásainak (emelkedésének vagy csökkenésének) hatása késve mutatkozik meg. Minthogy a felülvizsgálati időszakra szóló szerződéseket olyan időszakban tárgyalták le, amikor a gazdasági válságot nem lehetett előre látni, a gazdasági válság hatása a felülvizsgálati időszakban inkább a mennyiségekben mutatkozott meg, hiszen az árak tekintetében az uniós gazdasági ágazat később érezte volna meg a hatást. Ebben az összefüggésben megjegyzendő, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete néhány tekintetben – még a pozitív piaci viszonyokkal jellemezhető időszakban is – romlott, hiszen az érintett országból származó behozatallal szemben veszített piaci részesedéséből. Az, hogy ez a romlás nem vezetett jelentősebb negatív hatásokhoz, részben annak tudható be, hogy a 2007–2008-as nagy keresletnek köszönhetően az uniós gazdasági ágazat meg tudta őrizni a magas gyártási és értékesítési mennyiségeket, részben pedig annak, hogy amikor ezek a mennyiségek a felülvizsgálati időszakban csökkentek, az árakat a fent leírt időeltolódás miatt még mindig magasan lehetett tartani.

5.3.   Más országokból származó behozatal

| (74) | Mivel a KN-kód szinten rendelkezésre álló Eurostat-behozatali adatok a vizsgált terméktől eltérő termékeket is tartalmaznak, az alábbi elemzés a TARIC-kód szintű behozatali adatok alapján készült, amelyet az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerint gyűjtött adatokból származó információk egészítenek ki. A behozatal egy része nem lett figyelembe véve, mert a rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnt, hogy nem a vizsgált termékre vonatkozik. |
| --- | --- |

(74)

Mivel a KN-kód szinten rendelkezésre álló Eurostat-behozatali adatok a vizsgált terméktől eltérő termékeket is tartalmaznak, az alábbi elemzés a TARIC-kód szintű behozatali adatok alapján készült, amelyet az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerint gyűjtött adatokból származó információk egészítenek ki. A behozatal egy része nem lett figyelembe véve, mert a rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnt, hogy nem a vizsgált termékre vonatkozik.

| (75) | A becslések alapján a más harmadik országokból származó behozatal mennyisége 63 %-kal nőtt a 2006-os 11 000 tonnáról a felülvizsgálati időszakban tapasztalható 18 500 tonnára. A más országokból származó behozatal piaci részesedése 6,6 %-ról (2006) 14,4 %-ra (felülvizsgálati időszak) emelkedett. A más harmadik országokból származó behozatal átlagára 2006 és a felülvizsgálati időszak között 42 %-kal lett magasabb. Úgy tűnik, hogy a behozatal jó része a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína), Oroszországból, Japánból és Mexikóból érkezik: ezek az országok a felülvizsgálati időszakban egyenként 1 %-nál nagyobb piaci részesedéssel bírtak. Az ezekből az országokból érkező behozatalt a következő preambulumbekezdések tovább vizsgálják. A kilenc további országból származó behozatal piaci részesedése összesen mintegy 2 %; ezt a szöveg nem vizsgálja tovább. |
| --- | --- |

(75)

A becslések alapján a más harmadik országokból származó behozatal mennyisége 63 %-kal nőtt a 2006-os 11 000 tonnáról a felülvizsgálati időszakban tapasztalható 18 500 tonnára. A más országokból származó behozatal piaci részesedése 6,6 %-ról (2006) 14,4 %-ra (felülvizsgálati időszak) emelkedett. A más harmadik országokból származó behozatal átlagára 2006 és a felülvizsgálati időszak között 42 %-kal lett magasabb. Úgy tűnik, hogy a behozatal jó része a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína), Oroszországból, Japánból és Mexikóból érkezik: ezek az országok a felülvizsgálati időszakban egyenként 1 %-nál nagyobb piaci részesedéssel bírtak. Az ezekből az országokból érkező behozatalt a következő preambulumbekezdések tovább vizsgálják. A kilenc további országból származó behozatal piaci részesedése összesen mintegy 2 %; ezt a szöveg nem vizsgálja tovább.

| (76) | A kínai behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 2,4 százalékponttal nőtt (0,2 %-ról 2,6 %-ra). A rendelkezésre álló információk azt mutatják, hogy ez a behozatal az uniós gazdasági ágazatéinál és az indiai behozatalokénál alacsonyabb árakon történt. |
| --- | --- |

(76)

A kínai behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 2,4 százalékponttal nőtt (0,2 %-ról 2,6 %-ra). A rendelkezésre álló információk azt mutatják, hogy ez a behozatal az uniós gazdasági ágazatéinál és az indiai behozatalokénál alacsonyabb árakon történt.

| (77) | Az oroszországi behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 4,2 százalékponttal nőtt (1,9 %-ról 6,1 %-ra). A rendelkezésre álló információk azt mutatják, hogy ez a behozatal az uniós gazdasági ágazatéinál valamivel alacsonyabb, azonban az indiai behozatalokénál magasabb árakon történt. |
| --- | --- |

(77)

Az oroszországi behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 4,2 százalékponttal nőtt (1,9 %-ról 6,1 %-ra). A rendelkezésre álló információk azt mutatják, hogy ez a behozatal az uniós gazdasági ágazatéinál valamivel alacsonyabb, azonban az indiai behozatalokénál magasabb árakon történt.

| (78) | A japán behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 0,4 százalékponttal csökkent (2,0 %-ról 1,6 %-ra). A rendelkezésre álló információk azt mutatják, hogy ez a behozatal az uniós gazdasági ágazatéihoz hasonló vagy annál magasabb, illetve az indiai behozatalokénál is magasabb árakon történt. |
| --- | --- |

(78)

A japán behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 0,4 százalékponttal csökkent (2,0 %-ról 1,6 %-ra). A rendelkezésre álló információk azt mutatják, hogy ez a behozatal az uniós gazdasági ágazatéihoz hasonló vagy annál magasabb, illetve az indiai behozatalokénál is magasabb árakon történt.

| (79) | A mexikói behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 1,0 százalékponttal nőtt (0,9 %-ról 1,9 %-ra). A rendelkezésre álló információk azt mutatják, hogy ez a behozatal az uniós gazdasági ágazatéinál és az indiai behozataléinál magasabb árakon történt. |
| --- | --- |

(79)

A mexikói behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 1,0 százalékponttal nőtt (0,9 %-ról 1,9 %-ra). A rendelkezésre álló információk azt mutatják, hogy ez a behozatal az uniós gazdasági ágazatéinál és az indiai behozataléinál magasabb árakon történt.

| (80) | Következésképpen nem zárható ki, hogy bizonyos mértékig a kínai és orosz behozatal alakulása is hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenéséhez. Mindazonáltal a kínai és orosz behozatal hatása biztonsággal nem állapítható meg a behozatali statisztikából rendelkezésre álló adatok általános jellege miatt, amely nem teszi lehetővé a terméktípusok árainak összehasonlítását, ami India esetében az exportáló gyártó által adott információk alapján lehetséges volt.

  15.   táblázat | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A többi országból származó behozatal mennyisége (tonna) | 11 289 | 11 243 | 19 158 | 18 443 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 100 | 170 | 163 |
| A többi országból származó behozatal piaci részesedése | 6,6 % | 6,6 % | 11,3 % | 14,4 % |
| A többi országból származó behozatal ára (EUR/tonna) | 2 467 | 3 020 | 3 403 | 3 508 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 122 | 138 | 142 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| A kínai behozatal mennyisége (tonna) | 421 | 659 | 2 828 | 3 380 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 157 | 672 | 804 |
| A kínai behozatal piaci részesedése | 0,2 % | 0,4 % | 1,7 % | 2,6 % |
| A kínai behozatal ára (EUR/tonna) | 1 983 | 2 272 | 2 818 | 2 969 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 115 | 142 | 150 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| Az orosz behozatal mennyisége (tonna) | 3 196 | 2 887 | 8 441 | 7 821 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 90 | 264 | 245 |
| Az orosz behozatal piaci részesedése | 1,9 % | 1,7 % | 5,0 % | 6,1 % |
| Az orosz behozatal ára (EUR/tonna) | 2 379 | 2 969 | 3 323 | 3 447 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 125 | 140 | 145 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| A japán behozatal mennyisége (tonna) | 3 391 | 2 223 | 3 731 | 2 090 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 66 | 110 | 62 |
| A japán behozatal piaci részesedése | 2,0 % | 1,3 % | 2,2 % | 1,6 % |
| A japán behozatal ára (EUR/tonna) | 2 566 | 3 131 | 3 474 | 3 590 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 122 | 135 | 140 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |
| A mexikói behozatal mennyisége (tonna) | 1 478 | 2 187 | 2 115 | 2 465 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 148 | 143 | 167 |
| A mexikói behozatal piaci részesedése | 0,9 % | 1,3 % | 1,2 % | 1,9 % |
| A mexikói behozatal ára (EUR/tonna) | 2 634 | 3 629 | 4 510 | 4 554 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 138 | 171 | 173 |

(80)

Következésképpen nem zárható ki, hogy bizonyos mértékig a kínai és orosz behozatal alakulása is hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenéséhez. Mindazonáltal a kínai és orosz behozatal hatása biztonsággal nem állapítható meg a behozatali statisztikából rendelkezésre álló adatok általános jellege miatt, amely nem teszi lehetővé a terméktípusok árainak összehasonlítását, ami India esetében az exportáló gyártó által adott információk alapján lehetséges volt.

15.   táblázat

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

A többi országból származó behozatal mennyisége (tonna)

11 289

11 243

19 158

18 443

Index (2006 = 100)

100

100

170

163

A többi országból származó behozatal piaci részesedése

6,6 %

6,6 %

11,3 %

14,4 %

A többi országból származó behozatal ára (EUR/tonna)

2 467

3 020

3 403

3 508

Index (2006 = 100)

100

122

138

142

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

A kínai behozatal mennyisége (tonna)

421

659

2 828

3 380

Index (2006 = 100)

100

157

672

804

A kínai behozatal piaci részesedése

0,2 %

0,4 %

1,7 %

2,6 %

A kínai behozatal ára (EUR/tonna)

1 983

2 272

2 818

2 969

Index (2006 = 100)

100

115

142

150

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

Az orosz behozatal mennyisége (tonna)

3 196

2 887

8 441

7 821

Index (2006 = 100)

100

90

264

245

Az orosz behozatal piaci részesedése

1,9 %

1,7 %

5,0 %

6,1 %

Az orosz behozatal ára (EUR/tonna)

2 379

2 969

3 323

3 447

Index (2006 = 100)

100

125

140

145

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

A japán behozatal mennyisége (tonna)

3 391

2 223

3 731

2 090

Index (2006 = 100)

100

66

110

62

A japán behozatal piaci részesedése

2,0 %

1,3 %

2,2 %

1,6 %

A japán behozatal ára (EUR/tonna)

2 566

3 131

3 474

3 590

Index (2006 = 100)

100

122

135

140

2006

2007

2008

Felülvizsgálati időszak

A mexikói behozatal mennyisége (tonna)

1 478

2 187

2 115

2 465

Index (2006 = 100)

100

148

143

167

A mexikói behozatal piaci részesedése

0,9 %

1,3 %

1,2 %

1,9 %

A mexikói behozatal ára (EUR/tonna)

2 634

3 629

4 510

4 554

Index (2006 = 100)

100

138

171

173

6.   Következtetés

| (81) | A (49) preambulumbekezdésben bemutatottak szerint az érintett országból származó behozatal mennyisége 2006 és a felülvizsgálati időszak között több mint kétszeresére nőtt. Mivel ugyanebben az időszakban a fogyasztás mintegy 25 %-kal csökkent, ez az indiai exportőrök piaci részesedésének gyors emelkedését vonta maga után a 2006-os 1,5 %-ról a felülvizsgálati időszakban 5 %-ra. Miközben a figyelembe vett időszakban az Unióba irányuló indiai kivitel árai az általánosan magas piaci árak hatásaként jelentősen emelkedtek, még mindig alámentek az uniós gazdasági ágazat árainak. |
| --- | --- |

(81)

A (49) preambulumbekezdésben bemutatottak szerint az érintett országból származó behozatal mennyisége 2006 és a felülvizsgálati időszak között több mint kétszeresére nőtt. Mivel ugyanebben az időszakban a fogyasztás mintegy 25 %-kal csökkent, ez az indiai exportőrök piaci részesedésének gyors emelkedését vonta maga után a 2006-os 1,5 %-ról a felülvizsgálati időszakban 5 %-ra. Miközben a figyelembe vett időszakban az Unióba irányuló indiai kivitel árai az általánosan magas piaci árak hatásaként jelentősen emelkedtek, még mindig alámentek az uniós gazdasági ágazat árainak.

| (82) | A dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések megléte ellenére 2006 és a felülvizsgálati időszak között számos fontos mutató negatívan alakult: a gyártás és az értékesítés mennyisége 29 %-kal, illetve 39 %-kal csökkent, a kapacitáskihasználtság 28 %-kal esett, amelyet a foglalkoztatás és a termelékenység szintjének gyengülése követett. Jóllehet ezeknek a negatív fejleményeknek egy része megmagyarázható az erőteljes – a figyelembe vett időszakban 25 %-os – fogyasztáscsökkenéssel, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének erőteljes zsugorodását (2006 és a felülvizsgálati időszak között 15,9 %) azonban az indiai behozatal piaci részesedésének folyamatos növekedése szempontjából is értelmezni kell. |
| --- | --- |

(82)

A dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések megléte ellenére 2006 és a felülvizsgálati időszak között számos fontos mutató negatívan alakult: a gyártás és az értékesítés mennyisége 29 %-kal, illetve 39 %-kal csökkent, a kapacitáskihasználtság 28 %-kal esett, amelyet a foglalkoztatás és a termelékenység szintjének gyengülése követett. Jóllehet ezeknek a negatív fejleményeknek egy része megmagyarázható az erőteljes – a figyelembe vett időszakban 25 %-os – fogyasztáscsökkenéssel, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének erőteljes zsugorodását (2006 és a felülvizsgálati időszak között 15,9 %) azonban az indiai behozatal piaci részesedésének folyamatos növekedése szempontjából is értelmezni kell.

| (83) | Ami a felülvizsgálati időszakban tapasztalható viszonylag magas nyereségszintet illeti, az jórészt a (62) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt folyamatosan magas árszínvonal következménye. Következtetés: az uniós gazdasági ágazat helyzete a figyelembe vett időszak egésze során romlott, a felülvizsgálati időszak végére pedig – a viszonylag magas szintű nyereség ellenére – törékennyé vált, amikor az ágazatnak az értékesítés mennyisége és a kielégítő árszínvonal fenntartása érdekében tett erőfeszítéseit a csökkenő kereslet mellett az indiai dömpingelt behozatal fokozódó jelenléte is akadályozta. |
| --- | --- |

(83)

Ami a felülvizsgálati időszakban tapasztalható viszonylag magas nyereségszintet illeti, az jórészt a (62) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt folyamatosan magas árszínvonal következménye. Következtetés: az uniós gazdasági ágazat helyzete a figyelembe vett időszak egésze során romlott, a felülvizsgálati időszak végére pedig – a viszonylag magas szintű nyereség ellenére – törékennyé vált, amikor az ágazatnak az értékesítés mennyisége és a kielégítő árszínvonal fenntartása érdekében tett erőfeszítéseit a csökkenő kereslet mellett az indiai dömpingelt behozatal fokozódó jelenléte is akadályozta.

F.   A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK ÉS MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

1.   Előzetes megjegyzések

| (84) | Amint látható, a dömpingellenes intézkedések kiszabása csak bizonyos mértékig tette lehetővé az uniós gazdasági ágazatnak, hogy az elszenvedett kárt kiheverje. Amikor azonban a figyelembe vett időszak jórészében tapasztalt magas szintű uniós fogyasztás a felülvizsgálati időszakban eltűnt, az uniós gazdasági ágazat törékeny és sérülékeny helyzetbe került, és még mindig ki van téve az indiai dömpingelt behozatal káros hatásainak. Az uniós gazdasági ágazat a felülvizsgálati időszak végén különösen nehezen tudta csak behozni a megnövekedett költségeket. |
| --- | --- |

(84)

Amint látható, a dömpingellenes intézkedések kiszabása csak bizonyos mértékig tette lehetővé az uniós gazdasági ágazatnak, hogy az elszenvedett kárt kiheverje. Amikor azonban a figyelembe vett időszak jórészében tapasztalt magas szintű uniós fogyasztás a felülvizsgálati időszakban eltűnt, az uniós gazdasági ágazat törékeny és sérülékeny helyzetbe került, és még mindig ki van téve az indiai dömpingelt behozatal káros hatásainak. Az uniós gazdasági ágazat a felülvizsgálati időszak végén különösen nehezen tudta csak behozni a megnövekedett költségeket.

2.   Kapcsolat a harmadik országokba irányuló kivitel mennyisége és árai, valamint az Unióba irányuló kivitel mennyisége és árai között

| (85) | Megállapítást nyert, hogy a nem uniós országokba irányuló indiai értékesítés átlagos kiviteli ára alacsonyabb volt, mint az Unióba irányuló kivitel ára és a hazai árak. Az indiai exportőr jelentős mennyiségben értékesített nem uniós országokba is: ez tette ki teljes kivitel értékesítésének többségét. Ezért ha az intézkedések lejárnának, az indiai exportőrök vélhetően ösztönözve lennének arra, hogy jelentős kiviteli mennyiségeket irányítsanak át más harmadik országok felől a vonzóbb uniós piac felé olyan árszínvonalon, amely – még ha magasabb is lenne más harmadik országok árainál – még mindig a jelenlegi Unióba irányuló kivitel árai alatt lennének. |
| --- | --- |

(85)

Megállapítást nyert, hogy a nem uniós országokba irányuló indiai értékesítés átlagos kiviteli ára alacsonyabb volt, mint az Unióba irányuló kivitel ára és a hazai árak. Az indiai exportőr jelentős mennyiségben értékesített nem uniós országokba is: ez tette ki teljes kivitel értékesítésének többségét. Ezért ha az intézkedések lejárnának, az indiai exportőrök vélhetően ösztönözve lennének arra, hogy jelentős kiviteli mennyiségeket irányítsanak át más harmadik országok felől a vonzóbb uniós piac felé olyan árszínvonalon, amely – még ha magasabb is lenne más harmadik országok árainál – még mindig a jelenlegi Unióba irányuló kivitel árai alatt lennének.

3.   Kihasználatlan kapacitás és készletek az indiai piacon

| (86) | Az együttműködő indiai gyártónak jelentős tartalékkapacitásai vannak, 2010/11-re pedig kapacitásbővítést tervezett. Ezért megvan a kapacitás az EU-ba irányuló kivitel jelentős növelésére, különösen mivel semmi sem utal arra, hogy a harmadik országok piacai vagy a hazai piac képes lenne jelentős további gyártást felszívni. |
| --- | --- |

(86)

Az együttműködő indiai gyártónak jelentős tartalékkapacitásai vannak, 2010/11-re pedig kapacitásbővítést tervezett. Ezért megvan a kapacitás az EU-ba irányuló kivitel jelentős növelésére, különösen mivel semmi sem utal arra, hogy a harmadik országok piacai vagy a hazai piac képes lenne jelentős további gyártást felszívni.

| (87) | A nyilvánosságra hozatalt követő észrevételeiben az együttműködő indiai gyártó azt állította, hogy tartalékkapacitása jórészt a gazdasági válságnak és az ezzel járó keresletcsökkenésnek tudható be. A vállalat tartalékkapacitásának jelentős része azonban azzal magyarázható, hogy 2006 és a felülvizsgálati időszak között jelentősen növelte kapacitását. Ezen túlmenően megjegyzendő, hogy a vállalat további kapacitásnövelést is tervezett. Ráadásul arra is rá kell mutatni, hogy a másik – nem együttműködő – indiai gyártó is hasonló kapacitással és kihasználtsággal rendelkezik, és szintén nemrég jelentett be egy még jelentősebb kapacitásnövelést. |
| --- | --- |

(87)

A nyilvánosságra hozatalt követő észrevételeiben az együttműködő indiai gyártó azt állította, hogy tartalékkapacitása jórészt a gazdasági válságnak és az ezzel járó keresletcsökkenésnek tudható be. A vállalat tartalékkapacitásának jelentős része azonban azzal magyarázható, hogy 2006 és a felülvizsgálati időszak között jelentősen növelte kapacitását. Ezen túlmenően megjegyzendő, hogy a vállalat további kapacitásnövelést is tervezett. Ráadásul arra is rá kell mutatni, hogy a másik – nem együttműködő – indiai gyártó is hasonló kapacitással és kihasználtsággal rendelkezik, és szintén nemrég jelentett be egy még jelentősebb kapacitásnövelést.

4.   Következtetés

| (88) | Az érintett országban a gyártóknak megvan a potenciálja arra, hogy kivitelüket növeljék vagy átirányítsák az EU-ba. Ráadásul a harmadik országokba irányuló indiai kivitel árai alacsonyabbak, mint az EU-ba irányuló kivitel árai. A vizsgálat azt mutatta, hogy az együttműködő exportáló gyártó az érintett terméket – összehasonlítható terméktípusok alapján – alacsonyabb árakon értékesítette, mint az uniós gazdasági ágazat. Ezek az alacsony árak nagy valószínűséggel – a világ többi részére kiszabott árakkal párhuzamosan – tovább csökkennének. Egy ilyen árképzés, amely együtt jár az érintett ország exportáló gyártóinak azon képességével, hogy az érintett termékből jelentős mennyiséget szállítsanak az EU piacára, minden valószínűség szerint negatív hatással lenne az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére. |
| --- | --- |

(88)

Az érintett országban a gyártóknak megvan a potenciálja arra, hogy kivitelüket növeljék vagy átirányítsák az EU-ba. Ráadásul a harmadik országokba irányuló indiai kivitel árai alacsonyabbak, mint az EU-ba irányuló kivitel árai. A vizsgálat azt mutatta, hogy az együttműködő exportáló gyártó az érintett terméket – összehasonlítható terméktípusok alapján – alacsonyabb árakon értékesítette, mint az uniós gazdasági ágazat. Ezek az alacsony árak nagy valószínűséggel – a világ többi részére kiszabott árakkal párhuzamosan – tovább csökkennének. Egy ilyen árképzés, amely együtt jár az érintett ország exportáló gyártóinak azon képességével, hogy az érintett termékből jelentős mennyiséget szállítsanak az EU piacára, minden valószínűség szerint negatív hatással lenne az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére.

| (89) | Mint feljebb látható, az uniós gazdasági ágazat helyzete továbbra is sérülékeny és törékeny. Ha az uniós gazdasági ágazat ki lenne téve az érintett országból származó, dömpingárú megnövekedett behozatali mennyiségnek, az valószínűleg értékesítései, piaci részesedése és eladási árai romlását, illetve ennek következtében pénzügyi helyzetének az eredeti vizsgálatban megállapított szintre történő leromlását vonná magával. Ennek alapján tehát arra lehet következtetni, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése minden valószínűség szerint az uniós gazdasági ágazat eleve törékeny helyzetének további romlását, és jelentős kárának megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(89)

Mint feljebb látható, az uniós gazdasági ágazat helyzete továbbra is sérülékeny és törékeny. Ha az uniós gazdasági ágazat ki lenne téve az érintett országból származó, dömpingárú megnövekedett behozatali mennyiségnek, az valószínűleg értékesítései, piaci részesedése és eladási árai romlását, illetve ennek következtében pénzügyi helyzetének az eredeti vizsgálatban megállapított szintre történő leromlását vonná magával. Ennek alapján tehát arra lehet következtetni, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése minden valószínűség szerint az uniós gazdasági ágazat eleve törékeny helyzetének további romlását, és jelentős kárának megismétlődését eredményezné.

G.   UNIÓS ÉRDEK

1.   Bevezetés

| (90) | Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgáltatott, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása az Unió egészének érdekei ellen lenne-e. Az uniós érdek megállapításának alapja a különböző részt vevő érdekek – vagyis az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeinek – felmérése volt. |
| --- | --- |

(90)

Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgáltatott, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása az Unió egészének érdekei ellen lenne-e. Az uniós érdek megállapításának alapja a különböző részt vevő érdekek – vagyis az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeinek – felmérése volt.

| (91) | Emlékeztetni kell rá, hogy az eredeti vizsgálatban az intézkedések elfogadása nem minősült az Unió érdekeivel ellentétesnek. Ezenkívül az, hogy ez a vizsgálat egy felülvizsgálat, és így olyan helyzetet elemez, amikor dömpingellenes intézkedések már hatályban vannak, lehetővé teszi a jelenlegi dömpingellenes intézkedések által érintett felekre gyakorolt indokolatlan negatív hatások felmérését. |
| --- | --- |

(91)

Emlékeztetni kell rá, hogy az eredeti vizsgálatban az intézkedések elfogadása nem minősült az Unió érdekeivel ellentétesnek. Ezenkívül az, hogy ez a vizsgálat egy felülvizsgálat, és így olyan helyzetet elemez, amikor dömpingellenes intézkedések már hatályban vannak, lehetővé teszi a jelenlegi dömpingellenes intézkedések által érintett felekre gyakorolt indokolatlan negatív hatások felmérését.

| (92) | Ezen az alapon megvizsgálásra került, hogy – a káros dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére – léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra a következtetésre vezetnének, hogy az Uniónak ebben a konkrét esetben nem áll érdekében fenntartani az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(92)

Ezen az alapon megvizsgálásra került, hogy – a káros dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére – léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra a következtetésre vezetnének, hogy az Uniónak ebben a konkrét esetben nem áll érdekében fenntartani az intézkedéseket.

2.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (93) | Az uniós gazdasági ágazat szerkezetileg életképes iparágnak bizonyult. Ezt a dömpingellenes intézkedések 2004-es kiszabását követően a gazdasági helyzetében megfigyelhető fejlődés is megerősíti. Az intézkedések kiszabását megelőző helyzettel élesen szemben áll az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat a felülvizsgálati időszakot megelőző néhány évben növelte nyereségességét. Mindemellett az uniós gazdasági ágazat azonban folyamatosan veszített piaci részesedéséből, miközben az érintett országból származó behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban jelentősen nőtt. Az intézkedések megléte nélkül az uniós gazdasági ágazat valószínűleg még rosszabb helyzetben lenne. |
| --- | --- |

(93)

Az uniós gazdasági ágazat szerkezetileg életképes iparágnak bizonyult. Ezt a dömpingellenes intézkedések 2004-es kiszabását követően a gazdasági helyzetében megfigyelhető fejlődés is megerősíti. Az intézkedések kiszabását megelőző helyzettel élesen szemben áll az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat a felülvizsgálati időszakot megelőző néhány évben növelte nyereségességét. Mindemellett az uniós gazdasági ágazat azonban folyamatosan veszített piaci részesedéséből, miközben az érintett országból származó behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban jelentősen nőtt. Az intézkedések megléte nélkül az uniós gazdasági ágazat valószínűleg még rosszabb helyzetben lenne.

3.   Az importőrök/felhasználók érdeke

| (94) | A megkeresett kilenc független importőr közül egy sem jelentkezett együttműködésre. |
| --- | --- |

(94)

A megkeresett kilenc független importőr közül egy sem jelentkezett együttműködésre.

| (95) | A felhasználók közül 17 jelentkezett és adott választ a kérdőívre. A legtöbb felhasználó évek óta nem szerzett be grafitelektródákat Indiából, és így az intézkedések esetleges folytatódásával kapcsolatban semleges maradt, ám hat felhasználó legalább bizonyos mértékig alkalmazott indiai grafitelektródákat. Négy felhasználó állítása szerint az intézkedések folytatódása negatív hatással lenne a versenyre. Egy szövetség (az Eurofer, az Európai Vas- és Acélipari Szövetség) erőteljesen ellenezte az intézkedések folytatását, és azt állította, hogy az intézkedések eredményeképp az indiai exportőrök jórészt kivonulnának az Unió piacáról. A szövetség szerint az intézkedések folytatódása akadályozná az acélgyártókat az alternatív beszerzési források kialakításában, az uniós gazdasági ágazatban pedig lehetővé tenné, hogy domináns, majdnem duopol pozícióba kerüljön. Az indiai behozatalnak az intézkedések kiszabását követő fejlődését tekintve azonban egyértelmű, hogy ilyen nagy kivonulásra nem került sor; ehelyett az indiai behozatal a figyelembe vett időszakban jelentősen növekedett. A vizsgálat ráadásul kimutatta, hogy grafitelektródák egyre inkább más harmadik országokból érkeznek az EU piacára. Az uniós gazdasági ágazat piaci pozíciójának erősségével kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy piaci részesedése a figyelembe vett időszakban mintegy 16 százalékponttal csökkent (lásd a fenti (55) preambulumbekezdést). A szövetség végül azt is elismerte, hogy a grafitelektródák az acélgyártás teljes költségének csupán viszonylag kis hányadát teszik ki. |
| --- | --- |

(95)

A felhasználók közül 17 jelentkezett és adott választ a kérdőívre. A legtöbb felhasználó évek óta nem szerzett be grafitelektródákat Indiából, és így az intézkedések esetleges folytatódásával kapcsolatban semleges maradt, ám hat felhasználó legalább bizonyos mértékig alkalmazott indiai grafitelektródákat. Négy felhasználó állítása szerint az intézkedések folytatódása negatív hatással lenne a versenyre. Egy szövetség (az Eurofer, az Európai Vas- és Acélipari Szövetség) erőteljesen ellenezte az intézkedések folytatását, és azt állította, hogy az intézkedések eredményeképp az indiai exportőrök jórészt kivonulnának az Unió piacáról. A szövetség szerint az intézkedések folytatódása akadályozná az acélgyártókat az alternatív beszerzési források kialakításában, az uniós gazdasági ágazatban pedig lehetővé tenné, hogy domináns, majdnem duopol pozícióba kerüljön. Az indiai behozatalnak az intézkedések kiszabását követő fejlődését tekintve azonban egyértelmű, hogy ilyen nagy kivonulásra nem került sor; ehelyett az indiai behozatal a figyelembe vett időszakban jelentősen növekedett. A vizsgálat ráadásul kimutatta, hogy grafitelektródák egyre inkább más harmadik országokból érkeznek az EU piacára. Az uniós gazdasági ágazat piaci pozíciójának erősségével kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy piaci részesedése a figyelembe vett időszakban mintegy 16 százalékponttal csökkent (lásd a fenti (55) preambulumbekezdést). A szövetség végül azt is elismerte, hogy a grafitelektródák az acélgyártás teljes költségének csupán viszonylag kis hányadát teszik ki.

| (96) | Fel kell idézni továbbá, hogy az eredeti vizsgálat megállapítása szerint az intézkedések kiszabásának hatása a felhasználókra nézve nem lesz jelentős (10). Az intézkedések ötéves fennállása ellenére az uniós importőrök/felhasználók szállítmányaikat továbbra is többek között Indiából szerzik be. Arra sem utal semmi, hogy nehézségekbe ütközne más beszerzési források megtalálása. Ezen túlmenően emlékeztetni kell rá, hogy az intézkedések kiszabásának a felhasználókra gyakorolt hatása tekintetében az eredeti vizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy mivel a felhasználó iparágakban a grafitelektródák költsége elhanyagolható, a költségnövekedésnek aligha lesz jelentős hatása rájuk. Az intézkedések kiszabását követően semmi sem utalt az előbb vázolt helyzet ellenkezőjére. Ezért arra lehet következtetni, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása az Unióban valószínűleg nem lesz komoly hatással az importőrökre/felhasználókra. |
| --- | --- |

(96)

Fel kell idézni továbbá, hogy az eredeti vizsgálat megállapítása szerint az intézkedések kiszabásának hatása a felhasználókra nézve nem lesz jelentős (10). Az intézkedések ötéves fennállása ellenére az uniós importőrök/felhasználók szállítmányaikat továbbra is többek között Indiából szerzik be. Arra sem utal semmi, hogy nehézségekbe ütközne más beszerzési források megtalálása. Ezen túlmenően emlékeztetni kell rá, hogy az intézkedések kiszabásának a felhasználókra gyakorolt hatása tekintetében az eredeti vizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy mivel a felhasználó iparágakban a grafitelektródák költsége elhanyagolható, a költségnövekedésnek aligha lesz jelentős hatása rájuk. Az intézkedések kiszabását követően semmi sem utalt az előbb vázolt helyzet ellenkezőjére. Ezért arra lehet következtetni, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása az Unióban valószínűleg nem lesz komoly hatással az importőrökre/felhasználókra.

4.   Következtetés

| (97) | A fentieket tekintve az a következtetés, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen nincs kényszerítő ok. |
| --- | --- |

(97)

A fentieket tekintve az a következtetés, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen nincs kényszerítő ok.

H.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (98) | Minden fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a jelenlegi intézkedések fenntartását ajánlja. A feleknek rendelkezésére állt egy időszak, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően benyújtsák észrevételeiket. A beadványok és észrevételek indokolt esetben megfelelően figyelembe lettek véve. |
| --- | --- |

(98)

Minden fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a jelenlegi intézkedések fenntartását ajánlja. A feleknek rendelkezésére állt egy időszak, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően benyújtsák észrevételeiket. A beadványok és észrevételek indokolt esetben megfelelően figyelembe lettek véve.

| (99) | A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint az Indiából származó bizonyos grafitelektródák behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Emlékeztetni kell rá, hogy ezek az intézkedések ad valorem vámokból állnak. |
| --- | --- |

(99)

A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint az Indiából származó bizonyos grafitelektródák behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Emlékeztetni kell rá, hogy ezek az intézkedések ad valorem vámokból állnak.

| (100) | Az ebben a rendeletben meghatározott egyedi dömpingellenes vámtételeket kizárólag az e vállalatok – tehát az említett konkrét jogi személyek – által gyártott érintett termék behozatalára kell alkalmazni. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében névvel és címmel kifejezetten meg nem nevezett vállalat – ideértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló jogi személyeket is – által gyártott termék behozatala nem részesülhet ezeknek a vámtételeknek az előnyeiből, és azokra a „minden más vállalatra” érvényes vámtételt kell kivetni. |
| --- | --- |

(100)

Az ebben a rendeletben meghatározott egyedi dömpingellenes vámtételeket kizárólag az e vállalatok – tehát az említett konkrét jogi személyek – által gyártott érintett termék behozatalára kell alkalmazni. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében névvel és címmel kifejezetten meg nem nevezett vállalat – ideértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló jogi személyeket is – által gyártott termék behozatala nem részesülhet ezeknek a vámtételeknek az előnyeiből, és azokra a „minden más vállalatra” érvényes vámtételt kell kivetni.

| (101) | Az ezekre a vállalatokra kivetett egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazására vonatkozó kérelmeket (például az érintett vállalat nevének megváltozását, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) haladéktalanul be kell nyújtani a Bizottságnak (11). A kérelemnek minden lényeges információt tartalmaznia kell, különösen a vállalat gyártási, valamint hazai és kiviteli értékesítési tevékenységeinek – például az említett névváltoztatással vagy az új termelési- vagy értékesítési egységek létrehozásával kapcsolatos – változását. Adott esetben a rendelet az egyéni vámtételekből részesülő vállalatok listájának frissítésével megfelelően módosulni fog, |
| --- | --- |

(101)

Az ezekre a vállalatokra kivetett egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazására vonatkozó kérelmeket (például az érintett vállalat nevének megváltozását, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) haladéktalanul be kell nyújtani a Bizottságnak (11). A kérelemnek minden lényeges információt tartalmaznia kell, különösen a vállalat gyártási, valamint hazai és kiviteli értékesítési tevékenységeinek – például az említett névváltoztatással vagy az új termelési- vagy értékesítési egységek létrehozásával kapcsolatos – változását. Adott esetben a rendelet az egyéni vámtételekből részesülő vállalatok listájának frissítésével megfelelően módosulni fog,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni az elektromos kemencékben használatos, 1,65 g/cm3 vagy annál nagyobb sűrűségű és legfeljebb 6,0 μμ elektromos ellenállású, jelenleg az ex 8545 11 00 KN-kód (8545110010 TARIC-kód) alá sorolt, Indiából származó grafitelektróda behozatalára, és az ilyen elektródákhoz használt, jelenleg az ex 8545 90 90 KN-kód (8545909010 TARIC-kód) alá sorolt, Indiából származó kötőelem behozatalára, akár együttesen akár különállóan hozzák be őket.

(2)   A nettó uniós határparitáson számított árra alkalmazandó vámtétel, vámkezelés előtt, az (1) bekezdésben leírt és az alábbiakban felsorolt vállalatok által előállított termékek esetében:

| Vállalat | Végleges vám
  (%) | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal | 9,4 | A530 |
| HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh | 0 | A531 |
| Minden más vállalat | 8,5 | A999 |

Vállalat

Végleges vám

(%)

Kiegészítő TARIC-kód

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal

9,4

A530

HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh

0

A531

Minden más vállalat

8,5

A999

(3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozóan a hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 13-án.

a Tanács részéről

az elnök

K. PEETERS

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL L 295., 2004.9.18., 10. o.

2

(3)  HL L 295., 2004.9.18., 4. o.

3

(4)  HL L 350., 2008.12.30., 24. o.

4

(5)  HL C 34., 2009.2.11., 11. o.

5

(6)  HL C 224., 2009.9.17., 24. o.

6

(7)  HL C 224., 2009.9.17., 20. o.

7

(8)  HL L 188., 2009.7.18., 93. o.

8

(9)  Lásd a bizonyos Indiából származó grafitelektród-rendszer importjára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 2004. május 19-i 1009/2004/EK bizottsági rendelet (88) preambulumbekezdését (HL L 183., 2004.5.20., 61. o.).

9

(10)  Lásd az 1009/2004/EK bizottsági rendelet (106) preambulumbekezdését (HL L 183., 2004.5.20., 61. o.) és az 1629/2004/EK tanácsi rendelet (22) preambulumbekezdését.

10

(11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Brussels, Belgium (Európai Bizottság, Kereskedelmi Főigazgatóság, H Igazgatóság, 1049 Brüsszel, Belgium).

11

---

| 16.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/31

---

A TANÁCS 1187/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2010. december 13.)

a Kínai Népköztársaságból származó glifozát behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkének (1) bekezdésére, 11. cikkének (2), (5) és (6) bekezdésére,

tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által benyújtott javaslatra,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

1.1.   Hatályos intézkedések

| (1) | Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően végzett felülvizsgálatot követően a Tanács az 1683/2004/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 2931 00 99 és ex 3808 93 27 KN-kód alá besorolt glifozát behozatalára (a továbbiakban: érintett termék). E dömpingellenes vámot kiterjesztették a Malajziából feladott (akár Malajziából származóként, akár nem Malajziából származóként bejelentett) glifozát behozatalára, a Crop protection (M) Sdn. Bhd. által előállított termékek kivételével, és a Tajvanból feladott (akár Tajvanból származóként, akár nem Tajvanból származóként bejelentett) glifozát behozatalára, a Sinon Corporation által előállított termékek kivételével. A kivetett dömpingellenes vám 29,9 %. |
| --- | --- |

(1)

Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően végzett felülvizsgálatot követően a Tanács az 1683/2004/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 2931 00 99 és ex 3808 93 27 KN-kód alá besorolt glifozát behozatalára (a továbbiakban: érintett termék). E dömpingellenes vámot kiterjesztették a Malajziából feladott (akár Malajziából származóként, akár nem Malajziából származóként bejelentett) glifozát behozatalára, a Crop protection (M) Sdn. Bhd. által előállított termékek kivételével, és a Tajvanból feladott (akár Tajvanból származóként, akár nem Tajvanból származóként bejelentett) glifozát behozatalára, a Sinon Corporation által előállított termékek kivételével. A kivetett dömpingellenes vám 29,9 %.

| (2) | A 2009/383/EK határozattal (3) a Bizottság egy 2009. május 16-áv al kezdődő, kilenc hónapos időtartamra felfüggesztette a végleges dömpingellenes vámok alkalmazását. Ezután a Tanács a 126/2010/EU végrehajtási rendelettel (4) a felfüggesztést egy 2010. február 14-ével kezdődő, egyéves időtartammal meghosszabbította. |
| --- | --- |

(2)

A 2009/383/EK határozattal (3) a Bizottság egy 2009. május 16-áv al kezdődő, kilenc hónapos időtartamra felfüggesztette a végleges dömpingellenes vámok alkalmazását. Ezután a Tanács a 126/2010/EU végrehajtási rendelettel (4) a felfüggesztést egy 2010. február 14-ével kezdődő, egyéves időtartammal meghosszabbította.

1.2.   Felülvizsgálati kérelem

| (3) | A Kínai Népköztársaságból származó glifozátbehozatalra vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő megszűnéséről szóló értesítés (5) közzétételét követően a Bizottsághoz 2009. június 29-én az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének alapján benyújtott felülvizsgálati kérelem érkezett. |
| --- | --- |

(3)

A Kínai Népköztársaságból származó glifozátbehozatalra vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő megszűnéséről szóló értesítés (5) közzétételét követően a Bizottsághoz 2009. június 29-én az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének alapján benyújtott felülvizsgálati kérelem érkezett.

| (4) | A kérelmet az Európai Glifozátszövetség (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be olyan gyártók nevében, amelyek tevékenysége a teljes uniós glifozáttermelést lefedi. |
| --- | --- |

(4)

A kérelmet az Európai Glifozátszövetség (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be olyan gyártók nevében, amelyek tevékenysége a teljes uniós glifozáttermelést lefedi.

| (5) | A kérelem prima facia bizonyítékokat tartalmazott arra vonatkozóan, hogy az intézkedések hatályának megszűnése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(5)

A kérelem prima facia bizonyítékokat tartalmazott arra vonatkozóan, hogy az intézkedések hatályának megszűnése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.

1.3.   Az eljárás megindítása

| (6) | A fentieknek megfelelően a Bizottság, a tanácsadó bizottsággal való konzultációt követően, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (6) révén dömpingellenes eljárást indított a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 2931 00 99 és az ex 3808 93 27 KN-kód alá besorolt glifozát Európai Unióba történő behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(6)

A fentieknek megfelelően a Bizottság, a tanácsadó bizottsággal való konzultációt követően, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (6) révén dömpingellenes eljárást indított a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 2931 00 99 és az ex 3808 93 27 KN-kód alá besorolt glifozát Európai Unióba történő behozatalára vonatkozóan.

| (7) | A felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette az exportáló gyártókat, az érintett importőröket, a Kínai Népköztársaság képviselőit, a reprezentatív felhasználókat és az uniós gyártókat. A Bizottság arra is lehetőséget biztosított az érdekelt felek számára, hogy írásban kifejthessék az álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőkön belül. |
| --- | --- |

(7)

A felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette az exportáló gyártókat, az érintett importőröket, a Kínai Népköztársaság képviselőit, a reprezentatív felhasználókat és az uniós gyártókat. A Bizottság arra is lehetőséget biztosított az érdekelt felek számára, hogy írásban kifejthessék az álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőkön belül.

2.   A KÉRELEM VISSZAVONÁSA

| (8) | A Bizottsághoz intézett, 2010. szeptember 21-én kelt levelében a kérelmező hivatalosan visszavonta kérelmét. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottsághoz intézett, 2010. szeptember 21-én kelt levelében a kérelmező hivatalosan visszavonta kérelmét.

| (9) | Az alaprendelet 9. cikke (1) bekezdésének és 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően kérelem visszavonása esetén az eljárás megszüntethető, kivéve, ha a megszüntetés ellentétes az Unió érdekeivel. |
| --- | --- |

(9)

Az alaprendelet 9. cikke (1) bekezdésének és 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően kérelem visszavonása esetén az eljárás megszüntethető, kivéve, ha a megszüntetés ellentétes az Unió érdekeivel.

| (10) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jelenlegi eljárást meg kell szüntetni, mivel a vizsgálat során nem született olyan megállapítás, amelyből arra lehetne következtetni, hogy az eljárás megszüntetése sértené az Unió érdekeit. Az érdekelteket a Bizottság ennek megfelelően tájékoztatta, és lehetőséget biztosított észrevételeik megtételére. A Bizottsághoz azonban nem érkezett olyan észrevétel, amely a fenti megállapítást megváltoztathatta volna. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jelenlegi eljárást meg kell szüntetni, mivel a vizsgálat során nem született olyan megállapítás, amelyből arra lehetne következtetni, hogy az eljárás megszüntetése sértené az Unió érdekeit. Az érdekelteket a Bizottság ennek megfelelően tájékoztatta, és lehetőséget biztosított észrevételeik megtételére. A Bizottsághoz azonban nem érkezett olyan észrevétel, amely a fenti megállapítást megváltoztathatta volna.

| (11) | Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínai Népköztársaságból származó glifozát Unióba irányuló behozatalára vonatkozó dömpingellenes hatályvesztési felülvizsgálati eljárást meg kell szüntetni, és a jelenlegi intézkedéseket hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(11)

Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínai Népköztársaságból származó glifozát Unióba irányuló behozatalára vonatkozó dömpingellenes hatályvesztési felülvizsgálati eljárást meg kell szüntetni, és a jelenlegi intézkedéseket hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 2931 00 99 és az ex 3808 93 27 KN-kód alá besorolt glifozát behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályukat veszítik, és az említett termék behozatalára vonatkozó eljárás lezárul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 13-án.

a Tanács részéről

az elnök

K. PEETERS

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL L 303., 2004.9.30., 1. o.

2

(3)  HL L 120., 2009.5.15., 20. o.

3

(4)  HL L 40., 2010.2.13., 1. o.

4

(5)  HL C 115., 2009.5.20., 19. o.

5

(6)  HL C 234., 2009.9.29., 9. o.

6

---

| 16.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/33

---

A BIZOTTSÁG 1188/2010/EU RENDELETE

(2010. december 15.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. december 16-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 15-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | AL | 64,0 |
| EG | 88,4 |
| MA | 57,2 |
| TR | 121,5 |
| ZZ | 82,8 |
| 0707 00 05 | EG | 140,2 |
| TR | 73,5 |
| ZZ | 106,9 |
| 0709 90 70 | MA | 81,9 |
| TR | 116,1 |
| ZZ | 99,0 |
| 0805 10 20 | AR | 43,0 |
| BR | 46,6 |
| CL | 87,1 |
| MA | 61,2 |
| PE | 58,9 |
| SZ | 46,6 |
| TR | 53,7 |
| UY | 48,0 |
| ZA | 44,2 |
| ZZ | 54,4 |
| 0805 20 10 | MA | 63,0 |
| TR | 57,6 |
| ZZ | 60,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 72,6 |
| TR | 77,6 |
| ZZ | 75,1 |
| 0805 50 10 | AR | 49,2 |
| TR | 58,3 |
| ZZ | 53,8 |
| 0808 10 80 | AR | 74,9 |
| AU | 205,3 |
| CA | 87,8 |
| CL | 84,2 |
| CN | 82,0 |
| MK | 29,3 |
| NZ | 73,7 |
| US | 94,3 |
| ZA | 124,7 |
| ZZ | 95,1 |
| 0808 20 50 | CN | 78,1 |
| US | 112,9 |
| ZA | 141,4 |
| ZZ | 110,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

AL

64,0

EG

88,4

MA

57,2

TR

121,5

ZZ

82,8

0707 00 05

EG

140,2

TR

73,5

ZZ

106,9

0709 90 70

MA

81,9

TR

116,1

ZZ

99,0

0805 10 20

AR

43,0

BR

46,6

CL

87,1

MA

61,2

PE

58,9

SZ

46,6

TR

53,7

UY

48,0

ZA

44,2

ZZ

54,4

0805 20 10

MA

63,0

TR

57,6

ZZ

60,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

72,6

TR

77,6

ZZ

75,1

0805 50 10

AR

49,2

TR

58,3

ZZ

53,8

0808 10 80

AR

74,9

AU

205,3

CA

87,8

CL

84,2

CN

82,0

MK

29,3

NZ

73,7

US

94,3

ZA

124,7

ZZ

95,1

0808 20 50

CN

78,1

US

112,9

ZA

141,4

ZZ

110,8

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 16.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/35

---

A BIZOTTSÁG 1189/2010/EU RENDELETE

(2010. december 15.)

a gabonaágazatban a 2010. december 16-tól alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendelet alkalmazásának szabályairól (importvámok a gabonaágazatban) szóló, 2010. július 20-i 642/2010/EU bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002, az ex 1005 (a hibrid vetőmag kivételével), valamint – a vetésre szánt hibridek kivételével – ex 1007 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó behozatali vámnak meg kell egyeznie az e termékek behozatalára érvényes, 55 %-kal megnövelt, majd a szállítmányra alkalmazandó CIF-importárral csökkentett intervenciós árral. E vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifa szerinti vámtételt. |
| --- | --- |

(1)

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002, az ex 1005 (a hibrid vetőmag kivételével), valamint – a vetésre szánt hibridek kivételével – ex 1007 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó behozatali vámnak meg kell egyeznie az e termékek behozatalára érvényes, 55 %-kal megnövelt, majd a szállítmányra alkalmazandó CIF-importárral csökkentett intervenciós árral. E vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifa szerinti vámtételt.

| (2) | Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az (1) bekezdésben említett behozatali vám kiszámítása céljából az abban a bekezdésben említett termékekre rendszeres időközönként reprezentatív CIF-importárat kell megállapítani. |
| --- | --- |

(2)

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az (1) bekezdésben említett behozatali vám kiszámítása céljából az abban a bekezdésben említett termékekre rendszeres időközönként reprezentatív CIF-importárat kell megállapítani.

| (3) | Az 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002 00, az 1005 10 90, az 1005 90 00 és az 1007 00 90 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó importvám kiszámításához az ugyanezen rendelet 5. cikkében leírt módszerrel meghatározott napi reprezentatív CIF-importárat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(3)

Az 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002 00, az 1005 10 90, az 1005 90 00 és az 1007 00 90 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó importvám kiszámításához az ugyanezen rendelet 5. cikkében leírt módszerrel meghatározott napi reprezentatív CIF-importárat kell alkalmazni.

| (4) | Helyénvaló rögzíteni a behozatali vámokat 2010. december 16-tól az új behozatali vám hatálybalépése napjáig tartó időszakra, |
| --- | --- |

(4)

Helyénvaló rögzíteni a behozatali vámokat 2010. december 16-tól az új behozatali vám hatálybalépése napjáig tartó időszakra,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A gabonaágazatban 2010. december 16-tól alkalmazandó, az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében említett behozatali vámokat e rendelet I. melléklete határozza meg a II. mellékletben ismertetett adatok alapján.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. december 16-tól lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 15-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 187., 2010.7.21., 5. o.

2

---

I. MELLÉKLET

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében említett termékek 2010. december 16-tól alkalmazandó behozatali vámjai

| KN-kódszám | Áru megnevezése | Behozatali vám (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | DURUMBÚZA, kiváló minőségű | 0,00 |
| közepes minőségű | 0,00 |
| gyenge minőségű | 0,00 |
| 1001 90 91 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével | 0,00 |
| 1002 00 00 | ROZS | 0,00 |
| 1005 10 90 | KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKORICA, a vetőmag kivételével (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével | 0,00 |

KN-kódszám

Áru megnevezése

Behozatali vám (1)

(EUR/t)

1001 10 00

DURUMBÚZA, kiváló minőségű

0,00

közepes minőségű

0,00

gyenge minőségű

0,00

1001 90 91

KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag

0,00

ex 1001 90 99

KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével

0,00

1002 00 00

ROZS

0,00

1005 10 90

KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével

0,00

1005 90 00

KUKORICA, a vetőmag kivételével (2)

0,00

1007 00 90

CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével

0,00

---

(1)  Az Unióba az Atlanti-óceánon vagy a Szuezi-csatornán keresztül érkező árukra a 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében az importőr a következő vámcsökkentésben részesülhet:

| — | 3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tenger vagy a Fekete-tenger partján található, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tenger vagy a Fekete-tenger partján található,

| — | 2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van.

(2)  Az importőr 24 EUR/t átalány-vámcsökkentésben részesülhet, amennyiben a 642/2010/EU rendelet 3. bekezdésében megállapított feltételek teljesülnek.

---

II. MELLÉKLET

Az I. mellékletben rögzített vámok kiszámításánál figyelembe vett adatok

1.12.2010-14.12.2010

| 1. | Az 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Közönséges búza (1) | Kukorica | Durumbúza, kiváló minőségű | Durumbúza, közepes minőségű (2) | Durumbúza, gyenge minőségű (3) | Árpa |
| Tőzsde | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Tőzsdei jegyzés | 248,84 | 170,04 | — | — | — | — |
| FOB-ár, USA | — | — | 227,25 | 217,25 | 197,27 | 122,28 |
| Öböl-beli árnövelés | — | 14,47 | — | — | — | — |
| Nagy-tavaki árnövelés | 24,33 | — | — | — | — | — |

1.

Az 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

(EUR/t)

Közönséges búza (1)

Kukorica

Durumbúza, kiváló minőségű

Durumbúza, közepes minőségű (2)

Durumbúza, gyenge minőségű (3)

Árpa

Tőzsde

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Tőzsdei jegyzés

248,84

170,04

—

—

—

—

FOB-ár, USA

—

—

227,25

217,25

197,27

122,28

Öböl-beli árnövelés

—

14,47

—

—

—

—

Nagy-tavaki árnövelés

24,33

—

—

—

—

—

| 2. | Az 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:






  Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam | 19,66 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam | 48,62 EUR/t |

2.

Az 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam

19,66 EUR/t

Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam

48,62 EUR/t

---

(1)  14 EUR/t árnövelés együtt (az 642/2010/EU rendelet 5. cikkének (3) bekezdése).

(2)  10 EUR/t árcsökkentés (az 642/2010/EU rendelet 5. cikkének (3) bekezdése).

(3)  30 EUR/t árcsökkentés (az 642/2010/EU rendelet 5. cikkének (3) bekezdése).

---

HATÁROZATOK

| 16.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/38

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. december 15.)

a 2004/211/EK határozatnak az élő lófélék és ezek spermájának, petesejtjének és embriójának Európai Unióba történő behozatalára feljogosított harmadik országok és országrészek jegyzékében a Brazíliára, Kuvaitra és Szíriára vonatkozó bejegyzések módosításáról

(az értesítés a C(2010) 8950. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2010/776/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a lófélék mozgására és harmadik országból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről szóló, 1990. június 26-i 90/426/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 12. cikke (1) és (4) bekezdésére, valamint 19. cikkének bevezető mondatára, illetve i. és ii. pontjára,

tekintettel a 90/425/EGK irányelv A. mellékletének I. pontjában felsorolt külön közösségi szabályokban megállapított állat-egészségügyi követelmények hatálya alá nem tartozó állatok, spermák, petesejtek és embriók Közösségen belüli kereskedelmére és a Közösségbe történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról szóló, 1992. július 13-i 92/65/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 17. cikke (3) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 90/426/EGK irányelv megállapítja az élő lófélék Unióba történő behozatalának állat-egészségügyi feltételeit. Úgy rendelkezik, hogy a lófélék Unióba történő behozatala csak olyan harmadik országokból vagy harmadik országok területének olyan részéről engedélyezett, ahol a takonykór bejelentési kötelezettség alá tartozik, és amely legalább hat hónapja mentes a takonykórtól. |
| --- | --- |

(1)

A 90/426/EGK irányelv megállapítja az élő lófélék Unióba történő behozatalának állat-egészségügyi feltételeit. Úgy rendelkezik, hogy a lófélék Unióba történő behozatala csak olyan harmadik országokból vagy harmadik országok területének olyan részéről engedélyezett, ahol a takonykór bejelentési kötelezettség alá tartozik, és amely legalább hat hónapja mentes a takonykórtól.

| (2) | A tagállamok által az élő lófélék, továbbá a lófélék spermájának, petesejtjeinek és embrióinak behozatalára feljogosított harmadik országok és azok részei jegyzékének megállapításáról, valamint a 93/195/EGK és a 94/63/EK határozat módosításáról szóló, 2004. január 6-i 2004/211/EK bizottsági határozat (3) megállapítja azon harmadik országok vagy – régiókba sorolás alkalmazása esetén – harmadik országok azon részeinek jegyzékét, ahonnan a tagállamok engedélyezik a lóféléknek és ezek spermájának, petesejtjének és embriójának az importját, továbbá megadja az ilyen behozatalra alkalmazandó további feltételeket. A jegyzéket az említett határozat I. melléklete tartalmazza. Brazília, Kuvait és Szíria jelenleg szerepel az említett melléklet jegyzékében. |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok által az élő lófélék, továbbá a lófélék spermájának, petesejtjeinek és embrióinak behozatalára feljogosított harmadik országok és azok részei jegyzékének megállapításáról, valamint a 93/195/EGK és a 94/63/EK határozat módosításáról szóló, 2004. január 6-i 2004/211/EK bizottsági határozat (3) megállapítja azon harmadik országok vagy – régiókba sorolás alkalmazása esetén – harmadik országok azon részeinek jegyzékét, ahonnan a tagállamok engedélyezik a lóféléknek és ezek spermájának, petesejtjének és embriójának az importját, továbbá megadja az ilyen behozatalra alkalmazandó további feltételeket. A jegyzéket az említett határozat I. melléklete tartalmazza. Brazília, Kuvait és Szíria jelenleg szerepel az említett melléklet jegyzékében.

| (3) | 2010 áprilisában Brazília értesítette az Állat-egészségügyi Világszervezetet (OIE) annak megerősítéséről, hogy a szövetségi kerületben (Distrito Federal) egy lóban takonykórt (Burkholderia mallei) találtak. Ezért a 2004/211/EK határozatot módosította a 2010/333/EU bizottsági határozat (4) annak feltüntetésére, hogy a Brazilíában található szövetségi kerületből (Distrito Federal) származó lóféléknek, illetve azok spermájának, petesejtjeinek és embrióinak Unióba történő behozatala nem engedélyezett. |
| --- | --- |

(3)

2010 áprilisában Brazília értesítette az Állat-egészségügyi Világszervezetet (OIE) annak megerősítéséről, hogy a szövetségi kerületben (Distrito Federal) egy lóban takonykórt (Burkholderia mallei) találtak. Ezért a 2004/211/EK határozatot módosította a 2010/333/EU bizottsági határozat (4) annak feltüntetésére, hogy a Brazilíában található szövetségi kerületből (Distrito Federal) származó lóféléknek, illetve azok spermájának, petesejtjeinek és embrióinak Unióba történő behozatala nem engedélyezett.

| (4) | 2010. november 1-jén Brazília tájékoztatta az Állat-egészségügyi Világszervezetet, hogy a takónykornak ez az egyedi esete megoldódott. A hatóságok tájékoztattak arról, hogy legalább hat hónapja nem érkezett bejelentés a betegség újbóli előfordulásáról, korlátozások vannak érvényben a lófélék fertőzött területről a betegségtől mentes területekre történő mozgására, valamint a körülbelül ötezer lófélén végrehajtott szűrés nem derített fel új eseteket. |
| --- | --- |

(4)

2010. november 1-jén Brazília tájékoztatta az Állat-egészségügyi Világszervezetet, hogy a takónykornak ez az egyedi esete megoldódott. A hatóságok tájékoztattak arról, hogy legalább hat hónapja nem érkezett bejelentés a betegség újbóli előfordulásáról, korlátozások vannak érvényben a lófélék fertőzött területről a betegségtől mentes területekre történő mozgására, valamint a körülbelül ötezer lófélén végrehajtott szűrés nem derített fel új eseteket.

| (5) | Ezért indokolt, hogy a szövetségi kerület (Distrito Federal) újra szerepeljen a 2004/211/EK határozat I. mellékletében megállapított azon területek jegyzékén, ahonnan engedélyezett a lóféléknek és ezek spermájának, petesejtjének és embriójának az Európai Unióba történő behozatala. |
| --- | --- |

(5)

Ezért indokolt, hogy a szövetségi kerület (Distrito Federal) újra szerepeljen a 2004/211/EK határozat I. mellékletében megállapított azon területek jegyzékén, ahonnan engedélyezett a lóféléknek és ezek spermájának, petesejtjének és embriójának az Európai Unióba történő behozatala.

| (6) | 2010 októberében az OIE tájékoztatott a takonykór Kuvaitban történt előfordulásáról. |
| --- | --- |

(6)

2010 októberében az OIE tájékoztatott a takonykór Kuvaitban történt előfordulásáról.

| (7) | Szíria azt nyilatkozta az Állat-egészségügyi Világszervezetnek, hogy a takonykórra vonatkozó járványügyi helyzete ismeretlen, mivel a takonykór már nem tartozik bejelentési kötelezettség alá az országban. A régió országaiban előforduló takonykór eredeteként Szíriából származó lovakat azonosítottak be, és az OIE közelmúltban lezajlott helyszíni ellenőrzése sem zárta ki a betegség szíriai jelenlétét. |
| --- | --- |

(7)

Szíria azt nyilatkozta az Állat-egészségügyi Világszervezetnek, hogy a takonykórra vonatkozó járványügyi helyzete ismeretlen, mivel a takonykór már nem tartozik bejelentési kötelezettség alá az országban. A régió országaiban előforduló takonykór eredeteként Szíriából származó lovakat azonosítottak be, és az OIE közelmúltban lezajlott helyszíni ellenőrzése sem zárta ki a betegség szíriai jelenlétét.

| (8) | Ezért a Kuvaitból és Szíriából származó lóféléknek, illetve azok spermájának, petesejtjeinek és embrióinak Unióba történő behozatala már nem lehet engedélyezett. Ezeket a harmadik országokat ezért törölni kell a 2004/211/EK határozat I. mellékletéből. |
| --- | --- |

(8)

Ezért a Kuvaitból és Szíriából származó lóféléknek, illetve azok spermájának, petesejtjeinek és embrióinak Unióba történő behozatala már nem lehet engedélyezett. Ezeket a harmadik országokat ezért törölni kell a 2004/211/EK határozat I. mellékletéből.

| (9) | A 2004/211/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

A 2004/211/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (10) | Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2004/211/EK határozat I. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A Brazíliára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:



















  „BR | Brazília | BR-0 | Az egész ország | | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BR-1 | A következő államok:
  Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo, Mato Grosso do Sul, Goiás, Minas Gerais, Rio de Janeiro, Espíritu Santo, Rondônia, Mato Grosso, Distrito Federal (szövetségi kerület) | D | X | X | X | X | X | X | X | X | X” | |

1.

A Brazíliára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„BR

Brazília

BR-0

Az egész ország

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

BR-1

A következő államok:

Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo, Mato Grosso do Sul, Goiás, Minas Gerais, Rio de Janeiro, Espíritu Santo, Rondônia, Mato Grosso, Distrito Federal (szövetségi kerület)

D

X

X

X

X

X

X

X

X

X”

| 2. | A Kuvaitra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:



















  „K | Kuvait | KW-0 | Az egész ország | E | — | — | — | — | — | — | — | — | —” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

A Kuvaitra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„K

Kuvait

KW-0

Az egész ország

E

—

—

—

—

—

—

—

—

—”

| 3. | A Szíriára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:



















  „SY | Szíria | SY-0 | Az egész ország | E | — | — | — | — | — | — | — | — | —” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3.

A Szíriára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„SY

Szíria

SY-0

Az egész ország

E

—

—

—

—

—

—

—

—

—”

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 15-én.

a Bizottság részéről

John DALLI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 224., 1990.8.18., 42. o. magyar különkiadás 3. fejezet 10. kötet 152. o.

1

(2)  HL L 268., 1992.9.14., 54. o. magyar különkiadás 3. fejezet 13. kötet 154. o.

2

(3)  HL L 73., 2004.3.11., 1. o. (magyar különkiadás 3. fejezet 43. kötet 94. o.)

3

(4)  HL L 150., 2010.6.16., 53. o.

4

---

| 16.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/40 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/40

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. december 15.)

a 2008/90/EK tanácsi irányelvnek a harmadik országból származó gyümölcstermő növények szaporítóanyagaira, illetve a gyümölcstermesztésre szánt gyümölcstermő növényekre vonatkozó behozatali feltételekkel kapcsolatos eltérés kiterjesztésének céljából történő módosításáról

(az értesítés a C(2010) 8992. számú dokumentummal történt)

(2010/777/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a gyümölcstermő növények szaporítóanyagai, illetve a gyümölcstermesztésre szánt gyümölcstermő növények forgalmazásáról szóló, 2008. szeptember 29-i 2008/90/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 12. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2008/90/EK irányelv 12. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottságnak el kell döntenie, hogy egy harmadik országban előállított és a szállítók kötelezettségeire, az azonosságra, a jellemzőkre, a növényegészségügyre, a termesztési közegre, a csomagolásra, a vizsgálati rendelkezésekre, a címkézésre és fémzárolásra vonatkozóan azonos garanciákat nyújtó gyümölcstermő növények szaporítóanyagai és a gyümölcstermő növények mindezekben a vonatkozásokban egyenértékűek-e az Unióban előállított és a fenti irányelv követelményeinek és feltételeinek megfelelő gyümölcstermő növények szaporítóanyagaival és gyümölcstermő növényekkel. |
| --- | --- |

(1)

A 2008/90/EK irányelv 12. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottságnak el kell döntenie, hogy egy harmadik országban előállított és a szállítók kötelezettségeire, az azonosságra, a jellemzőkre, a növényegészségügyre, a termesztési közegre, a csomagolásra, a vizsgálati rendelkezésekre, a címkézésre és fémzárolásra vonatkozóan azonos garanciákat nyújtó gyümölcstermő növények szaporítóanyagai és a gyümölcstermő növények mindezekben a vonatkozásokban egyenértékűek-e az Unióban előállított és a fenti irányelv követelményeinek és feltételeinek megfelelő gyümölcstermő növények szaporítóanyagaival és gyümölcstermő növényekkel.

| (2) | A harmadik országokban érvényben lévő feltételekkel kapcsolatban még mindig nem áll elegendő információ a Bizottság rendelkezésére ahhoz, hogy a vizsgálat jelenlegi szakaszában bármely harmadik ország tekintetében is döntést hozzon. |
| --- | --- |

(2)

A harmadik országokban érvényben lévő feltételekkel kapcsolatban még mindig nem áll elegendő információ a Bizottság rendelkezésére ahhoz, hogy a vizsgálat jelenlegi szakaszában bármely harmadik ország tekintetében is döntést hozzon.

| (3) | A zavartalan kereskedelem biztosítása érdekében a harmadik országból gyümölcstermő növények szaporítóanyagait és gyümölcstermő növényeket importáló tagállamoknak meg kell engedni, hogy a 2008/90/EK irányelv 12. cikkének (2) bekezdése szerint továbbra is alkalmazzák a hasonló uniós termékekre alkalmazandó feltételeket. |
| --- | --- |

(3)

A zavartalan kereskedelem biztosítása érdekében a harmadik országból gyümölcstermő növények szaporítóanyagait és gyümölcstermő növényeket importáló tagállamoknak meg kell engedni, hogy a 2008/90/EK irányelv 12. cikkének (2) bekezdése szerint továbbra is alkalmazzák a hasonló uniós termékekre alkalmazandó feltételeket.

| (4) | Helyénvaló ezért e feltételek alkalmazását a 2008/90/EK irányelv 21. cikkében szereplő átmeneti időszakkal megegyező időszakra megengedni. |
| --- | --- |

(4)

Helyénvaló ezért e feltételek alkalmazását a 2008/90/EK irányelv 21. cikkében szereplő átmeneti időszakkal megegyező időszakra megengedni.

| (5) | Következésképpen a 2008/90/EK irányelvben meghatározott eltérés alkalmazási időszakát a Bizottság e behozatalok tekintetében kiterjeszti a 2018. december 31-ig terjedő időszakra. |
| --- | --- |

(5)

Következésképpen a 2008/90/EK irányelvben meghatározott eltérés alkalmazási időszakát a Bizottság e behozatalok tekintetében kiterjeszti a 2018. december 31-ig terjedő időszakra.

| (6) | A 2008/90/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

A 2008/90/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Gyümölcstermő Növénynemzetségek és -fajok Szaporító- és Ültetvényanyagaival Foglalkozó Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Gyümölcstermő Növénynemzetségek és -fajok Szaporító- és Ültetvényanyagaival Foglalkozó Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2008/90/EK irányelv 12. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében a „2010. december 31-ig” időpont helyébe „2018. december 31-ig” időpont lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 15-én.

a Bizottság részéről

John DALLI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 267., 2008.10.8., 8. o.

1

---

| 16.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/41 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/41

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. december 15.)

a 2002/358/EK tanácsi határozat értelmében a Közösség és egyes tagállamai számára a Kiotói Jegyzőkönyv alapján előírt kibocsátási szintek meghatározásáról szóló 2006/944/EK határozat módosításáról

(az értesítés a C(2010) 9009. számú dokumentummal történt)

(2010/778/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Kiotói Jegyzőkönyvének az Európai Közösség nevében történő jóváhagyásáról, valamint az abból származó kötelezettségek közös teljesítéséről szóló, 2002. április 25-i 2002/358/EK tanácsi határozatra (1) és különösen annak 3. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2006/944/EK bizottsági határozat (2) a Kiotói Jegyzőkönyv első kötelezettségvállalási időszakának ötéves időtartamára vonatkozóan megállapítja az Európai Unió és tagállamai számára előírt kibocsátási szinteket. |
| --- | --- |

(1)

A 2006/944/EK bizottsági határozat (2) a Kiotói Jegyzőkönyv első kötelezettségvállalási időszakának ötéves időtartamára vonatkozóan megállapítja az Európai Unió és tagállamai számára előírt kibocsátási szinteket.

| (2) | A kibocsátásnak a 2006/944/EK bizottsági határozatban rögzített szintjei provizórikus adatokon alapulnak, mert 2006. december 31-én még nem álltak rendelkezésre a bázisév végleges kibocsátási értékei. |
| --- | --- |

(2)

A kibocsátásnak a 2006/944/EK bizottsági határozatban rögzített szintjei provizórikus adatokon alapulnak, mert 2006. december 31-én még nem álltak rendelkezésre a bázisév végleges kibocsátási értékei.

| (3) | Az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezményéhez csatolt Kiotói Jegyzőkönyv 8. cikke szerinti felülvizsgálati eljárás lezárultával az Európai Unió és az egyes tagállamok számára indokolt megállapítani a kibocsátás végleges szintjeit a 2006/944/EK határozatban foglalt módszertannak megfelelően. |
| --- | --- |

(3)

Az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezményéhez csatolt Kiotói Jegyzőkönyv 8. cikke szerinti felülvizsgálati eljárás lezárultával az Európai Unió és az egyes tagállamok számára indokolt megállapítani a kibocsátás végleges szintjeit a 2006/944/EK határozatban foglalt módszertannak megfelelően.

| (4) | Dánia továbbra is fenntartásokkal kívánja kezelni bázisévi kibocsátási adatait, mivel a 2005/166/EK bizottsági határozat (3) 23. cikke értelmében benyújtott jelentésében rendkívül alacsony kibocsátási értékeket közölt a bázisév vonatkozásában. Tekintettel Dánia különleges és egyedi helyzetére, amelyet a 2002/358/EK határozat elfogadásához vezető folyamat során 2002-ben a Tanács is elismert, és amely egyrészt abból fakad, hogy bázisévi kibocsátási adatai szokatlanul alacsonyak, másrészt abból, hogy az említett határozat II. mellékletében előírt, számszerűsített kibocsátáscsökkentési kötelezettsége az egyik legnagyobb, indokolt, hogy az Unió 5 millió kibocsátható mennyiségi egységet adjon át Dániának kizárólag abból a célból, hogy Dánia teljesíteni tudja az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezményéhez csatolt Kiotói Jegyzőkönyvben az első kötelezettségvállalási időszakra előírt kötelezettségeit. A Bizottság kellőképpen figyelembe vette, hogy Dánia vállalta az első kötelezettségvállalási időszak végén esetlegesen fennmaradó kibocsátási egységeknek a számlájáról való törlését. |
| --- | --- |

(4)

Dánia továbbra is fenntartásokkal kívánja kezelni bázisévi kibocsátási adatait, mivel a 2005/166/EK bizottsági határozat (3) 23. cikke értelmében benyújtott jelentésében rendkívül alacsony kibocsátási értékeket közölt a bázisév vonatkozásában. Tekintettel Dánia különleges és egyedi helyzetére, amelyet a 2002/358/EK határozat elfogadásához vezető folyamat során 2002-ben a Tanács is elismert, és amely egyrészt abból fakad, hogy bázisévi kibocsátási adatai szokatlanul alacsonyak, másrészt abból, hogy az említett határozat II. mellékletében előírt, számszerűsített kibocsátáscsökkentési kötelezettsége az egyik legnagyobb, indokolt, hogy az Unió 5 millió kibocsátható mennyiségi egységet adjon át Dániának kizárólag abból a célból, hogy Dánia teljesíteni tudja az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezményéhez csatolt Kiotói Jegyzőkönyvben az első kötelezettségvállalási időszakra előírt kötelezettségeit. A Bizottság kellőképpen figyelembe vette, hogy Dánia vállalta az első kötelezettségvállalási időszak végén esetlegesen fennmaradó kibocsátási egységeknek a számlájáról való törlését.

| (5) | A 2006/944/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A 2006/944/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az e határozatban előírt rendelkezések összhangban vannak az Éghajlat-változási Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban előírt rendelkezések összhangban vannak az Éghajlat-változási Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2006/944/EK határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „2. cikk
  A 2002/358/EK határozat II. mellékletében az Unió kibocsátási szintje és a felsorolt tagállamok összesített kibocsátási szintje között különbségként jelentkező 19 357 532 tonna szén-dioxid-egyenértéket kibocsátható mennyiségi egységek formájában az Uniónak ki kell adnia.” |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

A 2002/358/EK határozat II. mellékletében az Unió kibocsátási szintje és a felsorolt tagállamok összesített kibocsátási szintje között különbségként jelentkező 19 357 532 tonna szén-dioxid-egyenértéket kibocsátható mennyiségi egységek formájában az Uniónak ki kell adnia.”

| 2. | A melléklet helyébe e határozat melléklete lép. |
| --- | --- |

2.

A melléklet helyébe e határozat melléklete lép.

2. cikk

Az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéket vezető központi tisztviselő a jegyzékben 5 000 000, azaz ötmillió kibocsátható mennyiségi egységet átvezet Dánia, mint a Kiotói Jegyzőkönyv részes fele, számlájára.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2010. december 15-én.

a Bizottság részéről

Connie HEDEGAARD

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 130., 2002.5.15., 1. o.

1

(2)  HL L 358., 2006.12.16., 87. o.

2

(3)  HL L 55., 2005.3.1., 57. o.

3

---

MELLÉKLET

Az Európai Unió és a tagállamok számára előírt, a Kiotói Jegyzőkönyv első mennyiségileg meghatározott kibocsátáskorlátozási és -csökkentési kötelezettségvállalási időszakára vonatkozó, tonna szén-dioxid-egyenértékben kifejezett kibocsátási szintek

| Európai Unió (1) | 19 621 381 509 |
| --- | --- |
| Belgium | 673 995 528 |
| Dánia | 273 827 177 |
| Németország | 4 868 096 694 |
| Írország | 314 184 272 |
| Görögország | 668 669 806 |
| Spanyolország | 1 666 195 929 |
| Franciaország | 2 819 626 640 |
| Olaszország | 2 416 277 898 |
| Luxemburg | 47 402 996 |
| Hollandia | 1 001 262 141 |
| Ausztria | 343 866 009 |
| Portugália | 381 937 527 |
| Finnország | 355 017 545 |
| Svédország | 375 188 561 |
| Egyesült Királyság | 3 396 475 254 |

Európai Unió (1)

19 621 381 509

Belgium

673 995 528

Dánia

273 827 177

Németország

4 868 096 694

Írország

314 184 272

Görögország

668 669 806

Spanyolország

1 666 195 929

Franciaország

2 819 626 640

Olaszország

2 416 277 898

Luxemburg

47 402 996

Hollandia

1 001 262 141

Ausztria

343 866 009

Portugália

381 937 527

Finnország

355 017 545

Svédország

375 188 561

Egyesült Királyság

3 396 475 254

| Bulgária | 610 045 827 |
| --- | --- |
| Cseh Köztársaság | 893 541 801 |
| Észtország | 196 062 637 |
| Ciprus | Nem alkalmazandó. |
| Lettország | 119 182 130 |
| Litvánia | 227 306 177 |
| Magyarország | 542 366 600 |
| Málta | Nem alkalmazandó. |
| Lengyelország | 2 648 181 038 |
| Románia | 1 279 835 099 |
| Szlovénia | 93 628 593 |
| Szlovákia | 331 433 516 |

Bulgária

610 045 827

Cseh Köztársaság

893 541 801

Észtország

196 062 637

Ciprus

Nem alkalmazandó.

Lettország

119 182 130

Litvánia

227 306 177

Magyarország

542 366 600

Málta

Nem alkalmazandó.

Lengyelország

2 648 181 038

Románia

1 279 835 099

Szlovénia

93 628 593

Szlovákia

331 433 516

---

(1)  A 2002/358/EK határozat értelmében a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikkének (1) bekezdésében vállalt kötelezettségeknek a 4. cikk rendelkezéseivel összhangban történő közös teljesítése céljára, és az e határozat II. mellékletében említett tagállamokra alkalmazva.

---

III Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

| 16.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/43 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/43

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 159/10/COL HATÁROZATA

(2010. április 21.)

a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitise tekintetében Norvégiának nyújtott kiegészítő garanciákról

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 17. cikkére, valamint 1. jegyzőkönyvére és különösen annak 4. cikke d) bekezdésére,

tekintettel az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésének d) pontjára, valamint 1. jegyzőkönyvére és különösen annak 1. cikke c) bekezdésére,

tekintettel az EGT-megállapodás I. melléklete I. fejezetének 4.1.1. pontjában említett jogi aktusra, a szarvasmarhafélék és a sertések Közösségen belüli kereskedelmét érintő állat-egészségügyi problémákról szóló, 1964. június 26-i 64/432/EGK tanácsi irányelvre (1), a módosításokkal, és az 1. jegyzőkönyvben foglalt, az EGT-megállapodásra vonatkozó kiigazításokkal, különösen a jogi aktus 10. cikke (1) bekezdésének vonatkozásában,

tekintettel az EGT-megállapodás I. melléklete I. fejezetének 4.2.80. pontjában említett jogi aktusra, a 64/432/EGK tanácsi irányelvnek a szarvasmarhafélék Közösségen belüli kereskedelme esetében a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisével kapcsolatos további garanciákra vonatkozó végrehajtásáról és az egyes tagállamok által benyújtott felszámolási programok jóváhagyásáról szóló, 2004. július 15-i 2004/558/EK bizottsági határozatra (2), a módosításokkal,

tekintettel az EFTA Felügyeleti Hatóság 31/94/COL határozatának (3) módosításáról szóló és Norvégiának a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitise tekintetében a betegségtől való mentességének védelme érdekében bizonyos kiegészítő garanciákat nyújtó, a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitise tekintetében Norvégiának nyújtott kiegészítő garanciákról szóló, 1994. június 27-i 74/94/COL határozatára (4),

mivel:

| (1) | Norvégia a 74/94/COL határozattal kiegészítő garanciákat kapott a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitise tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

Norvégia a 74/94/COL határozattal kiegészítő garanciákat kapott a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitise tekintetében.

| (2) | A 74/94/COL határozat elfogadása óta a betegségre vonatkozó nemzetközi szabályokkal való összhang és a betegség Unión belüli hatékonyabb ellenőrzésének biztosítása érdekében a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisére vonatkozó kiegészítő garanciákról szóló európai uniós jogszabályokat módosították. |
| --- | --- |

(2)

A 74/94/COL határozat elfogadása óta a betegségre vonatkozó nemzetközi szabályokkal való összhang és a betegség Unión belüli hatékonyabb ellenőrzésének biztosítása érdekében a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisére vonatkozó kiegészítő garanciákról szóló európai uniós jogszabályokat módosították.

| (3) | A módosított 2004/558/EK határozatot a 48/2005 vegyes bizottsági határozattal (5) az EGT-megállapodás I. melléklete I. fejezetének 4.2.80. pontjaként belefoglalták a megállapodásba. |
| --- | --- |

(3)

A módosított 2004/558/EK határozatot a 48/2005 vegyes bizottsági határozattal (5) az EGT-megállapodás I. melléklete I. fejezetének 4.2.80. pontjaként belefoglalták a megállapodásba.

| (4) | A norvég kormány úgy véli, hogy országának területe a 64/432/EGK irányelv 10. cikkének (1) bekezdése értelmében mentes a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisétől. Norvégia igazoló dokumentumokat nyújtott be az EFTA Felügyeleti Hatóságnak annak alátámasztására, hogy a helyzet ellenőrzése folyamatos, tehát Norvégia megfelelő felügyelettel rendelkezik annak biztosítására, hogy területe mentes legyen a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisétől. |
| --- | --- |

(4)

A norvég kormány úgy véli, hogy országának területe a 64/432/EGK irányelv 10. cikkének (1) bekezdése értelmében mentes a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisétől. Norvégia igazoló dokumentumokat nyújtott be az EFTA Felügyeleti Hatóságnak annak alátámasztására, hogy a helyzet ellenőrzése folyamatos, tehát Norvégia megfelelő felügyelettel rendelkezik annak biztosítására, hogy területe mentes legyen a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisétől.

| (5) | Norvégia kérte az EFTA Felügyeleti Hatóságot a 74/94/COL határozatának aktualizálására, tekintettel a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisére vonatkozó, a szarvasmarhák unión belüli kereskedelmében alkalmazandó kiegészítő garanciákkal kapcsolatos új jogszabályi változásokra. |
| --- | --- |

(5)

Norvégia kérte az EFTA Felügyeleti Hatóságot a 74/94/COL határozatának aktualizálására, tekintettel a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisére vonatkozó, a szarvasmarhák unión belüli kereskedelmében alkalmazandó kiegészítő garanciákkal kapcsolatos új jogszabályi változásokra.

| (6) | A 74/94/COL határozatot ezért a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisére vonatkozó, a szarvasmarhák Unión belüli kereskedelmében alkalmazandó kiegészítő garanciákkal kapcsolatos legfrissebb jogszabályi változásoknak megfelelően az áttekinthetőség és a jogi következetesség érdekében helyénvaló hatályon kívül helyezni. |
| --- | --- |

(6)

A 74/94/COL határozatot ezért a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisére vonatkozó, a szarvasmarhák Unión belüli kereskedelmében alkalmazandó kiegészítő garanciákkal kapcsolatos legfrissebb jogszabályi változásoknak megfelelően az áttekinthetőség és a jogi következetesség érdekében helyénvaló hatályon kívül helyezni.

| (7) | Az új határozat továbbra is fenntartja a Norvégia számára korábban már biztosított garanciákat, valamint hozzáigazítja azokat a vonatkozó EGT-jogszabályokban, különösen a módosított 2004/558/EK határozatban foglalt új kritériumokhoz. |
| --- | --- |

(7)

Az új határozat továbbra is fenntartja a Norvégia számára korábban már biztosított garanciákat, valamint hozzáigazítja azokat a vonatkozó EGT-jogszabályokban, különösen a módosított 2004/558/EK határozatban foglalt új kritériumokhoz.

| (8) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az EFTA Felügyeleti Hatóság munkáját segítő EFTA állategészségügyi bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az EFTA Felügyeleti Hatóság munkáját segítő EFTA állategészségügyi bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Norvégia valamennyi régiója mentes a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisétől.

2. cikk

Norvégia megkapja a módosított 2004/558/EK határozatban foglalt, a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisére vonatkozó, a szarvasmarhák Európai Gazdasági Térségen (a továbbiakban: EGT) belüli kereskedelmében alkalmazandó kiegészítő garanciákat.

3. cikk

Norvégia a módosított 2004/558/EK határozat II. mellékletében felsorolt uniós tagállamokéval azonos státusszal rendelkezik.

4. cikk

A 74/94/COL határozat hatályát veszti.

5. cikk

Ez a határozat 2010. április 21-én lép hatályba.

6. cikk

Ennek a határozatnak a Norvég Királyság a címzettje.

7. cikk

Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2010. április 21-én.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Per SANDERUD

elnök

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

testületi tag

---

(1)  HL 121., 1964.7.29., 1977/64.

1

(2)  HL L 249., 2004.7.23., 20. o. és 22. EGT-kiegészítés, 2008.4.24., 170. o.

2

(3)  HL L 138., 1994.6.2., 43. o.

3

(4)  HL L 247., 1994.9.22., 50. o.

4

(5)  HL L 239., 2005.9.15., 15. o.

5

---

| 16.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/45

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 160/10/COL HATÁROZATA

(2010. április 21.)

az Aujeszky-féle betegség tekintetében Norvégiának nyújtott kiegészítő garanciákról

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 17. cikkére, valamint 1. jegyzőkönyvére és különösen annak 4. cikke d) bekezdésére,

tekintettel az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésének d) pontjára, valamint 1. jegyzőkönyvére és különösen annak 1. cikke c) pontjára,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás I. melléklete I. fejezetének 4.1.1. pontjában említett, a szarvasmarhafélék és a sertések Közösségen belüli kereskedelmét érintő állat-egészségügyi problémákról szóló jogi aktusra, a szarvasmarhafélék és a sertések Közösségen belüli kereskedelmét érintő állat-egészségügyi problémákról szóló, 1964. június 26-i 64/432/EG K tanácsi irányelvre (1), a módosításokkal, és az 1. jegyzőkönyvben foglalt, az EGT-megállapodásra vonatkozó kiigazításokkal, különösen a jogi aktus 8. cikke és 10. cikkének (1) bekezdése vonatkozásában,

tekintettel az EGT-megállapodás I. melléklete I. fejezetének 4.2.84. pontjában említett jogi aktusra, az Aujeszky-féle betegségre vonatkozó, a sertések Közösségen belüli kereskedelmében alkalmazandó kiegészítő garanciákról és a betegséggel kapcsolatos információnyújtással szemben támasztott kritériumokról szóló, 2008. február 21-i 2008/185/EK bizottsági határozatra (2), a módosításokkal,

tekintettel az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az Aujeszky-féle betegségre vonatkozó, az EFTA-államokba vagy betegségtől mentes régiókba szállítandó sertésekre alkalmazandó kiegészítő garanciákról szóló 31/94/COL határozatát hatályon kívül helyező, 1996. december 4-i 226/96/COL határozatára, amelyet a 75/94/COL határozat módosított, amennyiben ezek a határozatok érintik Norvégiát (3),

mivel:

| (1) | Norvégia a 226/96/COL határozattal kiegészítő garanciákat kapott az Aujeszky-féle betegség tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

Norvégia a 226/96/COL határozattal kiegészítő garanciákat kapott az Aujeszky-féle betegség tekintetében.

| (2) | A 226/96/COL határozat elfogadása óta a betegségre vonatkozó nemzetközi szabályokkal való összhang és a betegség Unión belüli hatékonyabb ellenőrzésének biztosítása érdekében az Aujeszky-féle betegségre vonatkozó kiegészítő garanciákról szóló európai uniós jogszabályokat módosították. |
| --- | --- |

(2)

A 226/96/COL határozat elfogadása óta a betegségre vonatkozó nemzetközi szabályokkal való összhang és a betegség Unión belüli hatékonyabb ellenőrzésének biztosítása érdekében az Aujeszky-féle betegségre vonatkozó kiegészítő garanciákról szóló európai uniós jogszabályokat módosították.

| (3) | A módosított 2008/185/EK határozatot az 55/2009 (4) vegyes bizottsági határozattal az EGT-megállapodás I. melléklete I. fejezetének 4.2.84. pontjaként belefoglalták a megállapodásba. |
| --- | --- |

(3)

A módosított 2008/185/EK határozatot az 55/2009 (4) vegyes bizottsági határozattal az EGT-megállapodás I. melléklete I. fejezetének 4.2.84. pontjaként belefoglalták a megállapodásba.

| (4) | A norvég kormány úgy véli, hogy országának területe a 64/432/EGK irányelv 10. cikkének (1) bekezdése értelmében mentes az Aujeszky-féle betegségtől. Norvégia igazoló dokumentumokat nyújtott be az EFTA Felügyeleti Hatóságnak, különösen annak alátámasztására, hogy a helyzet ellenőrzése folyamatos, tehát Norvégia megfelelő felügyelettel rendelkezik annak biztosítása érdekében, hogy területe mentes legyen az Aujeszky-féle betegségtől. |
| --- | --- |

(4)

A norvég kormány úgy véli, hogy országának területe a 64/432/EGK irányelv 10. cikkének (1) bekezdése értelmében mentes az Aujeszky-féle betegségtől. Norvégia igazoló dokumentumokat nyújtott be az EFTA Felügyeleti Hatóságnak, különösen annak alátámasztására, hogy a helyzet ellenőrzése folyamatos, tehát Norvégia megfelelő felügyelettel rendelkezik annak biztosítása érdekében, hogy területe mentes legyen az Aujeszky-féle betegségtől.

| (5) | Norvégia kérte az EFTA Felügyeleti Hatóságot a 226/96/COL határozatának aktualizálására, tekintettel az Aujeszky-féle betegségre vonatkozó, a sertések Unión belüli kereskedelmében alkalmazandó kiegészítő garanciákkal kapcsolatos új jogszabályi változásokra. |
| --- | --- |

(5)

Norvégia kérte az EFTA Felügyeleti Hatóságot a 226/96/COL határozatának aktualizálására, tekintettel az Aujeszky-féle betegségre vonatkozó, a sertések Unión belüli kereskedelmében alkalmazandó kiegészítő garanciákkal kapcsolatos új jogszabályi változásokra.

| (6) | A 226/96/COL határozatot ezért az Aujeszky-féle betegségre vonatkozó, a sertések Unión belüli kereskedelmében alkalmazandó kiegészítő garanciákkal kapcsolatos legfrissebb jogszabályi változásoknak megfelelően hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(6)

A 226/96/COL határozatot ezért az Aujeszky-féle betegségre vonatkozó, a sertések Unión belüli kereskedelmében alkalmazandó kiegészítő garanciákkal kapcsolatos legfrissebb jogszabályi változásoknak megfelelően hatályon kívül kell helyezni.

| (7) | Az új határozat továbbra is fenntartja a Norvégia számára korábban már biztosított garanciákat, valamint hozzáigazítja azokat a vonatkozó EGT-jogszabályokban, különösen a módosított 2008/185/EK határozatban foglalt új kritériumokhoz. |
| --- | --- |

(7)

Az új határozat továbbra is fenntartja a Norvégia számára korábban már biztosított garanciákat, valamint hozzáigazítja azokat a vonatkozó EGT-jogszabályokban, különösen a módosított 2008/185/EK határozatban foglalt új kritériumokhoz.

| (8) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az EFTA Felügyeleti Hatóság munkáját segítő EFTA állat-egészségügyi bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az EFTA Felügyeleti Hatóság munkáját segítő EFTA állat-egészségügyi bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Norvégia valamennyi régiója mentes az Aujeszky-féle betegségtől, és oltást végezni tilos.

2. cikk

Norvégia megkapja a módosított 2008/185/EK határozatban foglalt, az Aujeszky-féle betegségre vonatkozó, a sertések Európai Gazdasági Térségen (a továbbiakban: EGT) belüli kereskedelmében alkalmazandó kiegészítő garanciákat.

3. cikk

Norvégia a 2008/185/EK határozat I. mellékletében felsorolt uniós tagállamokéval azonos státusszal rendelkezik.

4. cikk

A 2008/185/EK határozat III. mellékletének 1. pontjában foglalt intézmény a Veterinærinstituttet (Oslo, Norvégia).

5. cikk

A 226/96/COL határozat hatályát veszti.

6. cikk

Ez a határozat 2010. április 21-én lép hatályba.

7. cikk

Ennek a határozatnak Norvégia a címzettje.

8. cikk

Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2010. április 21-én.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Per SANDERUD

elnök

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

testületi tag

---

(1)  HL 121., 1964.7.29., 1977/64. o.

1

(2)  HL L 59., 2008.3.4., 19. o.

2

(3)  HL L 78., 1997.3.20., 46. o.

3

(4)  HL L 232., 2009.9.3., 1. o.

4

---

| 16.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/47 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/47

---

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 97/2010 HATÁROZATA

(2010. október 1.)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás I. mellékletének (Állat- és növény-egészségügyi kérdések) módosításáról

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A megállapodás I. mellékletét a 2010. április 30-i 43/2010 EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A megállapodás I. mellékletét a 2010. április 30-i 43/2010 EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította.

| (2) | A 2003/90/EK és a 2003/91/EK irányelvnek a 2002/53/EK és a 2002/55/EK tanácsi irányelv 7. cikkének alkalmazásában egyes mezőgazdasági növényfajok és zöldségfajok fajtái esetében minimálisan vizsgálandó jellemzők és a vizsgálat minimumfeltételei vonatkozásában a végrehajtási intézkedések meghatározása tekintetében történő módosításáról szóló, 2009. augusztus 3-i 2009/97/EK bizottsági irányelvet (2) bele kell foglalni a megállapodásba. |
| --- | --- |

(2)

A 2003/90/EK és a 2003/91/EK irányelvnek a 2002/53/EK és a 2002/55/EK tanácsi irányelv 7. cikkének alkalmazásában egyes mezőgazdasági növényfajok és zöldségfajok fajtái esetében minimálisan vizsgálandó jellemzők és a vizsgálat minimumfeltételei vonatkozásában a végrehajtási intézkedések meghatározása tekintetében történő módosításáról szóló, 2009. augusztus 3-i 2009/97/EK bizottsági irányelvet (2) bele kell foglalni a megállapodásba.

| (3) | Az adott helyen és régióban hagyományosan termesztett és génerózió által veszélyeztetett honos zöldségfajok és fajták, illetve a kereskedelmi növénytermesztési szempontból tényleges értékkel nem rendelkező, csupán bizonyos feltételek melletti termesztésre nemesített zöldségek fajtáinak elismerése, és ezen honos fajok és fajták vetőmagjának forgalmazása esetében alkalmazható eltérésekről szóló, 2009. november 26-i 2009/145/EK bizottsági irányelvet (3) bele kell foglalni a megállapodásba. |
| --- | --- |

(3)

Az adott helyen és régióban hagyományosan termesztett és génerózió által veszélyeztetett honos zöldségfajok és fajták, illetve a kereskedelmi növénytermesztési szempontból tényleges értékkel nem rendelkező, csupán bizonyos feltételek melletti termesztésre nemesített zöldségek fajtáinak elismerése, és ezen honos fajok és fajták vetőmagjának forgalmazása esetében alkalmazható eltérésekről szóló, 2009. november 26-i 2009/145/EK bizottsági irányelvet (3) bele kell foglalni a megállapodásba.

| (4) | Ez a határozat nem alkalmazandó Liechtensteinre, |
| --- | --- |

(4)

Ez a határozat nem alkalmazandó Liechtensteinre,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A megállapodás I. mellékletének III. fejezete a következőképp módosul:

| 1. | Az első részben a 14. pont (2003/90/EK bizottsági irányelv) és a 15. pont (2003/91/EK bizottsági irányelv) a következő francia bekezdéssel egészül ki:






  „— | 32009 L 0097: a Bizottság 2009. augusztus 3-i 2009/97/EK irányelve (HL L 202., 2009.8.4., 29. o.).” |
| --- | --- | --- |

1.

Az első részben a 14. pont (2003/90/EK bizottsági irányelv) és a 15. pont (2003/91/EK bizottsági irányelv) a következő francia bekezdéssel egészül ki:

„—

32009 L 0097: a Bizottság 2009. augusztus 3-i 2009/97/EK irányelve (HL L 202., 2009.8.4., 29. o.).”

| 2. | A 2. rész az 54. pont (2009/109/EK bizottsági határozat) után a következő ponttal egészül ki:






  „55. | 32009 L 0145: az adott helyen és régióban hagyományosan termesztett és génerózió által veszélyeztetett honos zöldségfajok és fajták, illetve a kereskedelmi növénytermesztési szempontból tényleges értékkel nem rendelkező, csupán bizonyos feltételek melletti termesztésre nemesített zöldségek fajtáinak elismerése, és ezen honos fajok és fajták vetőmagjának forgalmazása esetében alkalmazható eltérésekről szóló, 2009. november 26-i 2009/145/EK bizottsági irányelv (HL L 312., 2009.11.27., 44. o.).” |
| --- | --- | --- |

2.

A 2. rész az 54. pont (2009/109/EK bizottsági határozat) után a következő ponttal egészül ki:

„55.

32009 L 0145: az adott helyen és régióban hagyományosan termesztett és génerózió által veszélyeztetett honos zöldségfajok és fajták, illetve a kereskedelmi növénytermesztési szempontból tényleges értékkel nem rendelkező, csupán bizonyos feltételek melletti termesztésre nemesített zöldségek fajtáinak elismerése, és ezen honos fajok és fajták vetőmagjának forgalmazása esetében alkalmazható eltérésekről szóló, 2009. november 26-i 2009/145/EK bizottsági irányelv (HL L 312., 2009.11.27., 44. o.).”

2. cikk

A 2009/97/EK és a 2009/145/EK irányelvnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

Ez a határozat 2010. november 1-jén lép hatályba, feltéve, hogy az EGT Vegyes Bizottság a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megkapta (4).

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2010. október 1-jén.

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  HL L 181., 2010.7.15., 11. o.

1

(2)  HL L 202., 2009.8.4., 29. o.

2

(3)  HL L 312., 2009.11.27., 44. o.

3

(4)  Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.

4

---

| 16.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/48 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/48

---

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 98/2010 HATÁROZATA

(2010. október 1.)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás I. mellékletének (Állat- és növény-egészségügyi kérdések) módosításáról

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A megállapodás I. mellékletét a 2010. április 30-i 43/2010 EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A megállapodás I. mellékletét a 2010. április 30-i 43/2010 EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította.

| (2) | A mezőgazdasági növényfajok és zöldségfajok fajtaelnevezéseinek alkalmasságára vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2009. július 22-i 637/2009/EK bizottsági rendeletet (2) bele kell foglalni a megállapodásba. |
| --- | --- |

(2)

A mezőgazdasági növényfajok és zöldségfajok fajtaelnevezéseinek alkalmasságára vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2009. július 22-i 637/2009/EK bizottsági rendeletet (2) bele kell foglalni a megállapodásba.

| (3) | A 637/2009/EK rendelet hatályon kívül helyezi a megállapodásba foglalt 930/2000/EK bizottsági rendeletet (3), amelyet ezért el kell hagyni a megállapodásból. |
| --- | --- |

(3)

A 637/2009/EK rendelet hatályon kívül helyezi a megállapodásba foglalt 930/2000/EK bizottsági rendeletet (3), amelyet ezért el kell hagyni a megállapodásból.

| (4) | Ez a határozat nem alkalmazandó Liechtensteinre, |
| --- | --- |

(4)

Ez a határozat nem alkalmazandó Liechtensteinre,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A megállapodás I. melléklete III. fejezete 2. részének 18. pontja (930/2000/EK bizottsági rendelet) szövege helyébe a következő szöveg lép:

„32009 R 0637: a mezőgazdasági növényfajok és zöldségfajok fajtaelnevezéseinek alkalmasságára vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2009. július 22-i 637/2009/EK bizottsági rendelet (HL L 191., 2009.7.23., 10. o.).

A rendelet rendelkezéseit e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazítással kell értelmezni:

A rendeletben említett más jogi aktusokra történő hivatkozásokat olyan mértékben és formában kell figyelembe venni, amilyen mértékben és formában a hivatkozott jogi aktusokat a megállapodásba beépítették.”

2. cikk

A 637/2009/EK rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

az Európai Unió Hivatalos Lapja

3. cikk

Ez a határozat 2010. november 1-jén lép hatályba, feltéve, hogy az EGT Vegyes Bizottság a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megkapta (4).

4

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Európai Unió Hivatalos Lapjának

Kelt Brüsszelben, 2010. október 1-jén.

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  HL L 181., 2010.7.15., 11. o.

1

(2)  HL L 191., 2009.7.23., 10. o.

2

(3)  HL L 108., 2000.5.5., 3. o.

3

(4)  Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.

4

---

| 16.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/49

---

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 99/2010 HATÁROZATA

(2010. október 1.)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás I. mellékletének (Állat- és növény-egészségügyi kérdések) módosításáról

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A megállapodás I. mellékletét a 2010. április 30-i 43/2010 EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A megállapodás I. mellékletét a 2010. április 30-i 43/2010 EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította.

| (2) | A 66/402/EGK és a 2002/57/EK tanácsi irányelvnek az Avena strigosa Schrebre., a Brassica nigra (L.) Kochra és a Helianthus annuus L-re történő alkalmazására irányuló bizonyos kötelezettségek alól Lettország mentesítéséről szóló, 2010. április 6-i 2010/198/EU bizottsági határozatot (2) bele kell foglalni a megállapodásba. |
| --- | --- |

(2)

A 66/402/EGK és a 2002/57/EK tanácsi irányelvnek az Avena strigosa Schrebre., a Brassica nigra (L.) Kochra és a Helianthus annuus L-re történő alkalmazására irányuló bizonyos kötelezettségek alól Lettország mentesítéséről szóló, 2010. április 6-i 2010/198/EU bizottsági határozatot (2) bele kell foglalni a megállapodásba.

| (3) | Ez a határozat nem alkalmazandó Liechtensteinre, |
| --- | --- |

(3)

Ez a határozat nem alkalmazandó Liechtensteinre,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A megállapodás I. mellékletének III. fejezete a „JOGI AKTUSOK, AMELYEKET AZ EFTA-ÁLLAMOK ÉS AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG MEGFELELŐEN FIGYELEMBE VESZNEK” címsor alatt a 79. pont (2009/786/EK bizottsági határozat) után a következő ponttal egészül ki:

| „80. | 32010 D 0198: a 66/402/EGK és a 2002/57/EK tanácsi irányelvnek az Avena strigosa Schrebre., a Brassica nigra (L.) Kochra és a Helianthus annuus L-re történő alkalmazására irányuló bizonyos kötelezettségek alól Lettország mentesítéséről szóló, 2010. április 6-i 2010/198/EU bizottsági határozat (HL L 87., 2010.4.7., 34. o.).” |
| --- | --- |

„80.

32010 D 0198: a 66/402/EGK és a 2002/57/EK tanácsi irányelvnek az Avena strigosa Schrebre., a Brassica nigra (L.) Kochra és a Helianthus annuus L-re történő alkalmazására irányuló bizonyos kötelezettségek alól Lettország mentesítéséről szóló, 2010. április 6-i 2010/198/EU bizottsági határozat (HL L 87., 2010.4.7., 34. o.).”

2. cikk

A 2010/198/EU határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

Ez a határozat 2010. november 1-jén lép hatályba, feltéve, hogy az EGT Vegyes Bizottság a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megkapta (3).

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2010. október 1-jén.

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  HL L 181., 2010.7.15., 11. o.

1

(2)  HL L 87., 2010.4.7., 34. o.

2

(3)  Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.

3

---

| 16.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/50 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/50

---

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 100/2010 HATÁROZATA

(2010. október 1.)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás II. mellékletének (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) módosításáról

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A megállapodás II. mellékletét a 2010. július 2-i 83/2010 EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A megállapodás II. mellékletét a 2010. július 2-i 83/2010 EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította.

| (2) | A 401/2006/EK rendeletnek a földimogyoró (amerikai mogyoró) és más olajos magvak, valamint a héjas gyümölcsűek, a sárgabarackmag, az édesgyökér és a növényi olaj tekintetében történő módosításáról szóló, 2010. március 2-i 178/2010/EU bizottsági rendeletet (2) bele kell foglalni a megállapodásba. |
| --- | --- |

(2)

A 401/2006/EK rendeletnek a földimogyoró (amerikai mogyoró) és más olajos magvak, valamint a héjas gyümölcsűek, a sárgabarackmag, az édesgyökér és a növényi olaj tekintetében történő módosításáról szóló, 2010. március 2-i 178/2010/EU bizottsági rendeletet (2) bele kell foglalni a megállapodásba.

| (3) | Ez a határozat nem alkalmazandó Liechtensteinre, |
| --- | --- |

(3)

Ez a határozat nem alkalmazandó Liechtensteinre,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A megállapodás II. melléklete XII. fejezetének 54zzzl. pontja (401/2006/EK bizottsági rendelet) a következő szöveggel egészül ki:

„ , melyet a következő rendelet módosított:

| — | 32010 R 0178: a Bizottság 2010. március 2-i 178/2010/EU rendelete (HL L 52., 2010.3.3., 32. o.).” |
| --- | --- |

—

32010 R 0178: a Bizottság 2010. március 2-i 178/2010/EU rendelete (HL L 52., 2010.3.3., 32. o.).”

2. cikk

A 178/2010/EU rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

Ez a határozat 2010. november 1-jén lép hatályba, feltéve, hogy az EGT Vegyes Bizottság a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megkapta (3).

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2010. október 1-jén.

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  HL L 277., 2010.10.21., 37. o.

1

(2)  HL L 52., 2010.3.3., 32. o.

2

(3)  Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.

3

---

| 16.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/51 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/51

---

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 101/2010 HATÁROZATA

(2010. október 1.)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás II. mellékletének (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) módosításáról

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A megállapodás II. mellékletét a 2010. július 2-i 84/2010 EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A megállapodás II. mellékletét a 2010. július 2-i 84/2010 EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította.

| (2) | A kozmetikai termékekről szóló 76/768/EGK tanácsi irányelv III. mellékletének a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról szóló, 2009. december 16-i 2009/159/EU bizottsági irányelvet (2) bele kell foglalni a megállapodásba, |
| --- | --- |

(2)

A kozmetikai termékekről szóló 76/768/EGK tanácsi irányelv III. mellékletének a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról szóló, 2009. december 16-i 2009/159/EU bizottsági irányelvet (2) bele kell foglalni a megállapodásba,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A megállapodás II. melléklete XVI. fejezetének 1. pontja (76/768/EGK tanácsi irányelv) a következő francia bekezdéssel egészül ki:

| „— | 32009 L 0159: a Bizottság 2009. december 16-i 2009/159/EU irányelve (HL L 336., 2009.12.18., 29. o.).” |
| --- | --- |

„—

32009 L 0159: a Bizottság 2009. december 16-i 2009/159/EU irányelve (HL L 336., 2009.12.18., 29. o.).”

2. cikk

A 2009/159/EU irányelvnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

Ez a határozat 2010. november 1-jén lép hatályba, feltéve, hogy az EGT Vegyes Bizottság a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megkapta (3).

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2010. október 1-jén.

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  HL L 277., 2010.10.21., 38. o.

1

(2)  HL L 336., 2009.12.18., 29. o.

2

(3)  Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.

3

---

| 16.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/52 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/52

---

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 102/2010 HATÁROZATA

(2010. október 1.)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás X. mellékletének (A szolgáltatásokról általában) módosításáról

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A megállapodás X. mellékletét a 2010. július 2-i 86/2010 EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A megállapodás X. mellékletét a 2010. július 2-i 86/2010 EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította.

| (2) | Az eljárásoknak a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti egyablakos ügyintézési pontokon keresztül elektronikus eszközökkel történő teljesítését lehetővé tevő rendelkezések meghatározásáról szóló, 2009. október 16-i 2009/767/EK bizottsági határozat (2)
  HL L 299., 2009.11.14., 18. o. számában helyesbített változatát bele kell foglalni a megállapodásba, |
| --- | --- |

(2)

Az eljárásoknak a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti egyablakos ügyintézési pontokon keresztül elektronikus eszközökkel történő teljesítését lehetővé tevő rendelkezések meghatározásáról szóló, 2009. október 16-i 2009/767/EK bizottsági határozat (2)
  HL L 299., 2009.11.14., 18. o. számában helyesbített változatát bele kell foglalni a megállapodásba,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A megállapodás X. melléklete az 1a. pont (2009/739/EK bizottsági határozat) után a következő ponttal egészül ki:

| „1b. | 32009 D 0767: a Bizottság 2009. október 16-i 2009/767/EK határozata az eljárásoknak a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti egyablakos ügyintézési pontokon keresztül elektronikus eszközökkel történő teljesítését lehetővé tevő rendelkezések meghatározásáról (HL L 274., 2009.10.20., 36. o.), amelyet a HL L 299., 2009.11.14., 18. o. helyesbített.” |
| --- | --- |

„1b.

32009 D 0767: a Bizottság 2009. október 16-i 2009/767/EK határozata az eljárásoknak a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti egyablakos ügyintézési pontokon keresztül elektronikus eszközökkel történő teljesítését lehetővé tevő rendelkezések meghatározásáról (HL L 274., 2009.10.20., 36. o.), amelyet a HL L 299., 2009.11.14., 18. o. helyesbített.”

2. cikk

A HL L 299., 2009.11.14., 18. o. által helyesbített 2009/767/EK határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

Ez a határozat 2010. november 1-jén lép hatályba, feltéve, hogy az EGT Vegyes Bizottság a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megkapta (3).

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2010. október 1-jén.

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  HL L 277., 2010.10.21., 40. o.

1

(2)  HL L 274., 2009.10.20., 36. o.

2

(3)  Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.

3

---

| 16.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/53 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/53

---

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 103/2010 HATÁROZATA

(2010. október 1.)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A megállapodás XIII. mellékletét a 2010. július 2-i 90/2010 EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A megállapodás XIII. mellékletét a 2010. július 2-i 90/2010 EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította.

| (2) | A gépjárművek és pótkocsijuk időszakos műszaki vizsgálatáról szóló, 2009. május 6-i 2009/40/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (2) bele kell foglalni a megállapodásba. |
| --- | --- |

(2)

A gépjárművek és pótkocsijuk időszakos műszaki vizsgálatáról szóló, 2009. május 6-i 2009/40/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (2) bele kell foglalni a megállapodásba.

| (3) | A 2009/40/EK irányelv hatályon kívül helyezi a megállapodásba foglalt 96/96/EK tanácsi irányelvet (3), amely ebből következően a megállapodást illetően hatályát veszti, |
| --- | --- |

(3)

A 2009/40/EK irányelv hatályon kívül helyezi a megállapodásba foglalt 96/96/EK tanácsi irányelvet (3), amely ebből következően a megállapodást illetően hatályát veszti,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A megállapodás XIII. mellékletének 16a. pontja (96/96/EK tanácsi irányelv) helyébe a következő szöveg lép:

„32009 L 0040: az Európai Parlament és a Tanács 2009. május 6-i 2009/40/EK irányelve a gépjárművek és pótkocsijuk időszakos műszaki vizsgálatáról (HL L 141., 2009.6.6., 12. o.).”

2. cikk

A 2009/40/EK irányelvnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

az Európai Unió Hivatalos Lapja

3. cikk

Ez a határozat 2010. november 1-jén lép hatályba, feltéve, hogy az EGT Vegyes Bizottság a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megkapta (4).

4

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Európai Unió Hivatalos Lapjának

Kelt Brüsszelben, 2010. október 1-jén.

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  HL L 277., 2010.10.21., 43. o.

1

(2)  HL L 141., 2009.6.6., 12. o.

2

(3)  HL L 46., 1997.2.17., 1. o.

3

(4)  Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.

4

---

| 16.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/54 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/54

---

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 104/2010 HATÁROZATA

(2010. október 1.)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A megállapodás XIII. mellékletét a 2010. július 2-i 90/2010 EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A megállapodás XIII. mellékletét a 2010. július 2-i 90/2010 EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította.

| (2) | Az 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkében említett egységes formanyomtatvány meghatározásáról szóló, 2008. szeptember 22-i 2009/810/EK bizottsági határozatot (2) bele kell foglalni a megállapodásba. |
| --- | --- |

(2)

Az 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkében említett egységes formanyomtatvány meghatározásáról szóló, 2008. szeptember 22-i 2009/810/EK bizottsági határozatot (2) bele kell foglalni a megállapodásba.

| (3) | A 2009/810/EK határozat hatályon kívül helyezi a megállapodásba foglalt 93/173/EGK bizottsági határozatot (3), amely ebből következően a megállapodást illetően hatályát veszti, |
| --- | --- |

(3)

A 2009/810/EK határozat hatályon kívül helyezi a megállapodásba foglalt 93/173/EGK bizottsági határozatot (3), amely ebből következően a megállapodást illetően hatályát veszti,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A megállapodás XIII. melléklete a következőképp módosul:

| 1. | A 24e. pont (561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) után a szöveg a következő ponttal egészül ki:






  „24ea. | 32009 D 0810: a Bizottság 2008. szeptember 22-i 2009/810/EK határozata az 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkében említett egységes formanyomtatvány meghatározásáról (HL L 289., 2009.11.5., 9. o.).” |
| --- | --- | --- |

1.

A 24e. pont (561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) után a szöveg a következő ponttal egészül ki:

„24ea.

32009 D 0810: a Bizottság 2008. szeptember 22-i 2009/810/EK határozata az 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkében említett egységes formanyomtatvány meghatározásáról (HL L 289., 2009.11.5., 9. o.).”

| 2. | A 20a. pont (93/173/EGK bizottsági határozat) szövegét el kell hagyni. |
| --- | --- |

2.

A 20a. pont (93/173/EGK bizottsági határozat) szövegét el kell hagyni.

2. cikk

A 2009/810/EK határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

Ez a határozat 2010. november 1-jén lép hatályba, feltéve, hogy az EGT Vegyes Bizottság a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megkapta (4).

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2010. október 1-jén.

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  HL L 277., 2010.10.21., 43. o.

1

(2)  HL L 289., 2009.11.5., 9. o.

2

(3)  HL L 72., 1993.3.25., 33. o.

3

(4)  Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.

4

---

| 16.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/55 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/55

---

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 105/2010 HATÁROZATA

(2010. október 1.)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A megállapodás XIII. mellékletét a 2010. július 2-i 90/2010 EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A megállapodás XIII. mellékletét a 2010. július 2-i 90/2010 EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította.

| (2) | A közösségi belvízi közlekedésre vonatkozó harmonizált folyami információs szolgáltatásokról (RIS) szóló 2005/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. cikkében meghatározott elektronikus hajózási adatszolgáltatás műszaki előírásairól szóló, 2010. január 25-i 164/2010/EU bizottsági rendeletet (2) bele kell foglalni a megállapodásba, |
| --- | --- |

(2)

A közösségi belvízi közlekedésre vonatkozó harmonizált folyami információs szolgáltatásokról (RIS) szóló 2005/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. cikkében meghatározott elektronikus hajózási adatszolgáltatás műszaki előírásairól szóló, 2010. január 25-i 164/2010/EU bizottsági rendeletet (2) bele kell foglalni a megállapodásba,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A megállapodás XIII. melléklete a 49ac. pont (416/2007/EK bizottsági rendelet) után a következő ponttal egészül ki:

| „49ad. | 32010 R 0164: a Bizottság 2010. január 25-i 164/2010/EU rendelete a közösségi belvízi közlekedésre vonatkozó harmonizált folyami információs szolgáltatásokról (RIS) szóló 2005/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. cikkében meghatározott elektronikus hajózási adatszolgáltatás műszaki előírásairól (HL L 57., 2010.3.6., 1. o.).” |
| --- | --- |

„49ad.

32010 R 0164: a Bizottság 2010. január 25-i 164/2010/EU rendelete a közösségi belvízi közlekedésre vonatkozó harmonizált folyami információs szolgáltatásokról (RIS) szóló 2005/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. cikkében meghatározott elektronikus hajózási adatszolgáltatás műszaki előírásairól (HL L 57., 2010.3.6., 1. o.).”

2. cikk

A 164/2010/EU rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

Ez a határozat 2010. november 1-jén lép hatályba, feltéve, hogy az EGT Vegyes Bizottság a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megkapta (3).

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2010. október 1-jén.

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  HL L 277., 2010.10.21., 43. o.

1

(2)  HL L 57., 2010.3.6., 1. o.

2

(3)  Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.

3

---

| 16.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/56 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/56

---

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 106/2010 HATÁROZATA

(2010. október 1.)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A megállapodás XIII. mellékletét a 2010. július 2-i 90/2010 EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A megállapodás XIII. mellékletét a 2010. július 2-i 90/2010 EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította.

| (2) | A kettős héjazatú vagy azzal egyenértékű szerkezeti megoldással rendelkező egyhéjazatú olajszállító tartályhajók gyorsított bevezetéséről szóló 417/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2009. november 30-i 1163/2009/EK bizottsági rendeletet (2) bele kell foglalni a megállapodásba. |
| --- | --- |

(2)

A kettős héjazatú vagy azzal egyenértékű szerkezeti megoldással rendelkező egyhéjazatú olajszállító tartályhajók gyorsított bevezetéséről szóló 417/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2009. november 30-i 1163/2009/EK bizottsági rendeletet (2) bele kell foglalni a megállapodásba.

| (3) | Az egy lobogó szerinti állam nevében eljáró szervezet biztonsággal és környezettel szembeni elfogadhatatlan fenyegetésnek tekinthető teljesítménye értékelésének kritériumairól szóló, 2009. június 16-i 2009/491/EK bizottsági határozatot (3) bele kell foglalni a megállapodásba, |
| --- | --- |

(3)

Az egy lobogó szerinti állam nevében eljáró szervezet biztonsággal és környezettel szembeni elfogadhatatlan fenyegetésnek tekinthető teljesítménye értékelésének kritériumairól szóló, 2009. június 16-i 2009/491/EK bizottsági határozatot (3) bele kell foglalni a megállapodásba,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A megállapodás XIII. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az 56 m. pont (417/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) a következő francia bekezdésekkel egészül ki:






  „— | 32009 R 1163: a 2009. november 30-i 1163/2009/EK rendelet (HL L 314., 2009.12.1., 13. o.).” |
| --- | --- | --- |

1.

Az 56 m. pont (417/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) a következő francia bekezdésekkel egészül ki:

„—

32009 R 1163: a 2009. november 30-i 1163/2009/EK rendelet (HL L 314., 2009.12.1., 13. o.).”

| 2. | Az 55b. pont (94/57/EK tanácsi irányelv) után a következő pontot kell beilleszteni:






  „55ba. | 32009 D 0491: a Bizottság 2009. június 16-i 2009/491/EK határozata egy lobogó szerinti állam nevében eljáró szervezet biztonsággal és környezettel szembeni elfogadhatatlan fenyegetésnek tekinthető teljesítménye értékelésének kritériumairól (HL L 162., 2009.6.25., 6. o.).” |
| --- | --- | --- |

2.

Az 55b. pont (94/57/EK tanácsi irányelv) után a következő pontot kell beilleszteni:

„55ba.

32009 D 0491: a Bizottság 2009. június 16-i 2009/491/EK határozata egy lobogó szerinti állam nevében eljáró szervezet biztonsággal és környezettel szembeni elfogadhatatlan fenyegetésnek tekinthető teljesítménye értékelésének kritériumairól (HL L 162., 2009.6.25., 6. o.).”

2. cikk

A 2009/1163/EK rendeletnek és a 2009/491/EK határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

Ez a határozat 2010. november 1-jén lép hatályba, feltéve, hogy az EGT Vegyes Bizottság a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megkapta (4).

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2010. október 1-jén.

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  HL L 277., 2010.10.21., 43. o.

1

(2)  HL L 314., 2009.12.1., 13. o.

2

(3)  HL L 162., 2009.6.25., 6. o.

3

(4)  Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.

4

---

| 16.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/57 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/57

---

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 107/2010 HATÁROZATA

(2010. október 1.)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A megállapodás XIII. mellékletét a 2010. július 2-i 90/2010 EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A megállapodás XIII. mellékletét a 2010. július 2-i 90/2010 EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította.

| (2) | A polgári légi közlekedés védelmének közös szabályairól és a 2320/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. március 11-i 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (2) a 2009. május 29-i 69/2009 EGT vegyes bizottsági határozat (3) országonként eltérő alkalmazásokkal belefoglalta a megállapodásba. |
| --- | --- |

(2)

A polgári légi közlekedés védelmének közös szabályairól és a 2320/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. március 11-i 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (2) a 2009. május 29-i 69/2009 EGT vegyes bizottsági határozat (3) országonként eltérő alkalmazásokkal belefoglalta a megállapodásba.

| (3) | A polgári légi közlekedés védelmére irányuló közös alapkövetelményektől való eltérést és alternatív védelmi intézkedések elfogadását a tagállamok számára lehetővé tevő feltételek meghatározásáról szóló, 2009. december 18-i 1254/2009/EU bizottsági rendeletet (4) bele kell foglalni a megállapodásba, |
| --- | --- |

(3)

A polgári légi közlekedés védelmére irányuló közös alapkövetelményektől való eltérést és alternatív védelmi intézkedések elfogadását a tagállamok számára lehetővé tevő feltételek meghatározásáról szóló, 2009. december 18-i 1254/2009/EU bizottsági rendeletet (4) bele kell foglalni a megállapodásba,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A megállapodás XIII. melléklete a 66hc. pont (72/2010/EU bizottsági rendelet) után a következő ponttal egészül ki:

| „66hd. | 32009 R 1254: a Bizottság 2009. december 18-i 1254/2009/EU rendelete a polgári légi közlekedés védelmére irányuló közös alapkövetelményektől való eltérést és alternatív védelmi intézkedések elfogadását a tagállamok számára lehetővé tevő feltételek meghatározásáról (HL L 338., 2009.12.19., 17. o.).
  A rendelet rendelkezéseit e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazítással kell értelmezni:
  E rendelet attól a naptól kezdve alkalmazandó, amikor a 300/2008/EK rendelet alkalmazásához szükséges intézkedéseket a megállapodásba foglaló utolsó EGT vegyes bizottsági határozat hatályba lép.” |
| --- | --- |

„66hd.

32009 R 1254: a Bizottság 2009. december 18-i 1254/2009/EU rendelete a polgári légi közlekedés védelmére irányuló közös alapkövetelményektől való eltérést és alternatív védelmi intézkedések elfogadását a tagállamok számára lehetővé tevő feltételek meghatározásáról (HL L 338., 2009.12.19., 17. o.).

A rendelet rendelkezéseit e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazítással kell értelmezni:

E rendelet attól a naptól kezdve alkalmazandó, amikor a 300/2008/EK rendelet alkalmazásához szükséges intézkedéseket a megállapodásba foglaló utolsó EGT vegyes bizottsági határozat hatályba lép.”

2. cikk

Az 1254/2009/EU rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

Ez a határozat 2010. október 2-án lép hatályba, feltéve, hogy az EGT Vegyes Bizottság a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megkapta (5).

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2010. október 1-jén.

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  HL L 277., 2010.10.21., 43. o.

1

(2)  HL L 97., 2008.4.9., 72. o.

2

(3)  HL L 232., 2009.9.3., 25. o.

3

(4)  HL L 338., 2009.12.19., 17. o.

4

(5)  Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.

5

---

| 16.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/58 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/58

---

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 108/2010 HATÁROZATA

(2010. október 1.)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A megállapodás XIII. mellékletét a 2010. július 2-i 90/2010 EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A megállapodás XIII. mellékletét a 2010. július 2-i 90/2010 EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította.

| (2) | A Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók közösségi listájának létrehozásáról szóló 474/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2010. március 30-i 273/2010/EU bizottsági rendeletet (2) bele kell foglalni a megállapodásba, |
| --- | --- |

(2)

A Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók közösségi listájának létrehozásáról szóló 474/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2010. március 30-i 273/2010/EU bizottsági rendeletet (2) bele kell foglalni a megállapodásba,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A megállapodás XIII. mellékletének 66zab. pontja (474/2006/EK bizottsági rendelet) a következő francia bekezdéssel egészül ki:

| „— | 32010 R 0273: a Bizottság 2010. március 30-i 273/2010/EU rendelete (HL L 84., 2010.3.31., 25. o.).” |
| --- | --- |

„—

32010 R 0273: a Bizottság 2010. március 30-i 273/2010/EU rendelete (HL L 84., 2010.3.31., 25. o.).”

2. cikk

A 273/2010/EU rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

Ez a határozat 2010. október 2-án lép hatályba, feltéve, hogy az EGT Vegyes Bizottság a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megkapta (3)

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2010. október 1-jén.

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  HL L 277., 2010.10.21., 43. o.

1

(2)  HL L 84., 2010.3.31., 25. o.

2

(3)  Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.

3

---

| 16.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/59 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/59

---

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 109/2010 HATÁROZATA

(2010. október 1.)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XVIII. mellékletének (Munkahelyi egészségvédelem és biztonság, munkajog, valamint nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód) módosításáról

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A megállapodás XVIII. mellékletét a 2010. július 2-i 92/2010 EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A megállapodás XVIII. mellékletét a 2010. július 2-i 92/2010 EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította.

| (2) | Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA) és az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) között létrejött, a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezmény alapján kötött megállapodás végrehajtásáról, valamint az 1999/63/EK irányelv módosításáról szóló, 2009. február 16-i 2009/13/EK tanácsi irányelvet (2) bele kell foglalni a megállapodásba, |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA) és az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) között létrejött, a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezmény alapján kötött megállapodás végrehajtásáról, valamint az 1999/63/EK irányelv módosításáról szóló, 2009. február 16-i 2009/13/EK tanácsi irányelvet (2) bele kell foglalni a megállapodásba,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A megállapodás XVIII. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A 32b. pont (1999/63/EK tanácsi irányelv) a következőkkel egészül ki:
  „ , melyet a következő irányelv módosított:






  — | 32009 L 0013: a Tanács 2009. február 16-i 2009/13/EK irányelve (HL L 124., 2009.5.20., 30. o.).”. |
| --- | --- | --- |

1.

A 32b. pont (1999/63/EK tanácsi irányelv) a következőkkel egészül ki:

„ , melyet a következő irányelv módosított:

—

32009 L 0013: a Tanács 2009. február 16-i 2009/13/EK irányelve (HL L 124., 2009.5.20., 30. o.).”.

| 2. | A 32i. pont (2005/47/EK tanácsi irányelv) után a következő pontot kell beilleszteni:






  „32j. | 32009 L 0013: a Tanács 2009. február 16-i 2009/13/EK irányelve az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA) és az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) között létrejött, a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezmény alapján kötött megállapodás végrehajtásáról, valamint az 1999/63/EK irányelv módosításáról (HL L 124., 2009.5.20., 30. o.).”. |
| --- | --- | --- |

2.

A 32i. pont (2005/47/EK tanácsi irányelv) után a következő pontot kell beilleszteni:

„32j.

32009 L 0013: a Tanács 2009. február 16-i 2009/13/EK irányelve az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA) és az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) között létrejött, a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezmény alapján kötött megállapodás végrehajtásáról, valamint az 1999/63/EK irányelv módosításáról (HL L 124., 2009.5.20., 30. o.).”.

| 3. | A 24. pont (2008/94/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) első franciabekezdését (Okmány az Osztrák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról) el kell hagyni. |
| --- | --- |

3.

A 24. pont (2008/94/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) első franciabekezdését (Okmány az Osztrák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról) el kell hagyni.

2. cikk

A 2009/13/EK irányelvnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

Ez a határozat 2010. november 1-jén lép hatályba, feltéve, hogy az EGT Vegyes Bizottság a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megkapta (3).

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2010. október 1-jén.

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  HL L 277., 2010.10.21., 46. o.

1

(2)  HL L 124., 2009.5.20., 30. o.

2

(3)  Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.

3

---

| 16.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/60 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/60

---

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 110/2010 HATÁROZATA

(2010. október 1.)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XXI. mellékletének (Statisztika) módosításáról

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A megállapodás XXI. mellékletét a 2010. március 12-i 36/2010 EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A megállapodás XXI. mellékletét a 2010. március 12-i 36/2010 EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította.

| (2) | A vállalkozások szerkezeti statisztikáinak minőségértékelési kritériumai tekintetében a 295/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2010. március 30-i 275/2010/EU bizottsági rendeletet (2) bele kell foglalni a megállapodásba, |
| --- | --- |

(2)

A vállalkozások szerkezeti statisztikáinak minőségértékelési kritériumai tekintetében a 295/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2010. március 30-i 275/2010/EU bizottsági rendeletet (2) bele kell foglalni a megállapodásba,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A megállapodás XXI. melléklete az 1 l. pont (251/2009/EK bizottsági rendelet) után a következő ponttal egészül ki:

| „1m. | 32010 R 0275: a vállalkozások szerkezeti statisztikáinak minőségértékelési kritériumai tekintetében a 295/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2010. március 30-i 275/2010/EU bizottsági rendelet (HL L 86., 2010.4.1., 1. o.).” |
| --- | --- |

„1m.

32010 R 0275: a vállalkozások szerkezeti statisztikáinak minőségértékelési kritériumai tekintetében a 295/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2010. március 30-i 275/2010/EU bizottsági rendelet (HL L 86., 2010.4.1., 1. o.).”

2. cikk

A 275/2010/EU rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

Ez a határozat 2010. november 1-jén lép hatályba, feltéve, hogy az EGT Vegyes Bizottság a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megkapta (3).

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2010. október 1-jén.

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  HL L 143., 2010.6.10., 31. o.

1

(2)  HL L 86., 2010.4.1., 1. o.

2

(3)  Alkotmányos követelmények fennálását nem jelezték.

3

---

| 16.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/61 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/61

---

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 111/2010 HATÁROZATA

(2010. október 1.)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XXI. mellékletének (Statisztika) módosításáról

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A megállapodás XXI. mellékletét a 2010. március 12-i 36/2010 EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A megállapodás XXI. mellékletét a 2010. március 12-i 36/2010 EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította.

| (2) | Az 577/98/EK tanácsi rendelet által előírt, a munkaerő mintavételes felméréséhez kapcsolódó 2013–2015. évi ad hoc modulprogram elfogadásáról szóló, 2010. március 16-i 220/2010/EU bizottsági rendeletet (2) bele kell foglalni a megállapodásba, |
| --- | --- |

(2)

Az 577/98/EK tanácsi rendelet által előírt, a munkaerő mintavételes felméréséhez kapcsolódó 2013–2015. évi ad hoc modulprogram elfogadásáról szóló, 2010. március 16-i 220/2010/EU bizottsági rendeletet (2) bele kell foglalni a megállapodásba,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A megállapodás XXI. melléklete a 18ao. pont (20/2009/EK bizottsági rendelet) után a következő ponttal egészül ki:

| „18ap. | 32010 R 0220: az 577/98/EK tanácsi rendelet által előírt, a munkaerő mintavételes felméréséhez kapcsolódó 2013–2015. évi ad hoc modulprogram elfogadásáról szóló, 2010. március 16-i 220/2010/EU bizottsági rendelet (HL L 67., 2010.3.17., 1. o.).” |
| --- | --- |

„18ap.

32010 R 0220: az 577/98/EK tanácsi rendelet által előírt, a munkaerő mintavételes felméréséhez kapcsolódó 2013–2015. évi ad hoc modulprogram elfogadásáról szóló, 2010. március 16-i 220/2010/EU bizottsági rendelet (HL L 67., 2010.3.17., 1. o.).”

2. cikk

A 220/2010/EU rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

Ez a határozat 2010. november 1-jén lép hatályba, feltéve, hogy az EGT Vegyes Bizottság a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megkapta (3).

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2010. október 1-jén.

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  HL L 143., 2010.6.10., 31. o.

1

(2)  HL L 67., 2010.3.17., 1. o.

2

(3)  Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.

3

---

| 16.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/62 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/62

---

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 112/2010 HATÁROZATA

(2010. október 1.)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XXI. mellékletének (Statisztika) módosításáról

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A megállapodás XXI. mellékletét a 2010. március 12-i 36/2010 EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A megállapodás XXI. mellékletét a 2010. március 12-i 36/2010 EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította.

| (2) | A migrációra és a nemzetközi védelemre vonatkozó közösségi statisztikákról szóló 862/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a születési hely szerinti ország csoportjai, a korábbi szokásos tartózkodási hely szerinti ország csoportjai, a következő szokásos tartózkodási hely szerinti ország csoportjai és az állampolgárság csoportjai kategóriák fogalommeghatározásai tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2010. április 23-i 351/2010/EU bizottsági rendeletet (2) bele kell foglalni a megállapodásba, |
| --- | --- |

(2)

A migrációra és a nemzetközi védelemre vonatkozó közösségi statisztikákról szóló 862/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a születési hely szerinti ország csoportjai, a korábbi szokásos tartózkodási hely szerinti ország csoportjai, a következő szokásos tartózkodási hely szerinti ország csoportjai és az állampolgárság csoportjai kategóriák fogalommeghatározásai tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2010. április 23-i 351/2010/EU bizottsági rendeletet (2) bele kell foglalni a megállapodásba,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A megállapodás XXI. melléklete a 18ap. pont (220/2010/EU bizottsági rendelet) után a következő ponttal egészül ki:

| „18aq. | 32010 R 0351: a migrációra és a nemzetközi védelemre vonatkozó közösségi statisztikákról szóló 862/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a születési hely szerinti ország csoportjai, a korábbi szokásos tartózkodási hely szerinti ország csoportjai, a következő szokásos tartózkodási hely szerinti ország csoportjai és az állampolgárság csoportjai kategóriák fogalommeghatározásai tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2010. április 23-i 351/2010/EU bizottsági rendelet (HL L 104., 2010.4.24., 37. o.).” |
| --- | --- |

„18aq.

32010 R 0351: a migrációra és a nemzetközi védelemre vonatkozó közösségi statisztikákról szóló 862/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a születési hely szerinti ország csoportjai, a korábbi szokásos tartózkodási hely szerinti ország csoportjai, a következő szokásos tartózkodási hely szerinti ország csoportjai és az állampolgárság csoportjai kategóriák fogalommeghatározásai tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2010. április 23-i 351/2010/EU bizottsági rendelet (HL L 104., 2010.4.24., 37. o.).”

2. cikk

A 351/2010/EU rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

Ez a határozat 2010. november 1-jén lép hatályba, feltéve, hogy az EGT Vegyes Bizottság a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megkapta (3).

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2010. október 1-jén.

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  HL L 143., 2010.6.10., 31. o.

1

(2)  HL L 104., 2010.4.24., 37. o.

2

(3)  Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.

3

---

| 16.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/63 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/63

---

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 113/2010 HATÁROZATA

(2010. október 1.)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XXII. mellékletének (Társasági jog) módosításáról

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A megállapodás XXII. mellékletét a 2010. július 2-i 95/2010 EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A megállapodás XXII. mellékletét a 2010. július 2-i 95/2010 EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította.

| (2) | Az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK rendeletnek a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok (IFRS-ek) javításai tekintetében történő módosításáról szóló, 2010. március 23-i 243/2010/EU bizottsági rendeletet (2) bele kell foglalni a megállapodásba. |
| --- | --- |

(2)

Az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK rendeletnek a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok (IFRS-ek) javításai tekintetében történő módosításáról szóló, 2010. március 23-i 243/2010/EU bizottsági rendeletet (2) bele kell foglalni a megállapodásba.

| (3) | Az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK rendeletnek az IFRS 2 nemzetközi pénzügyi beszámolási standard tekintetében történő módosításáról szóló, 2010. március 23-i 244/2010/EU bizottsági rendeletet (3) bele kell foglalni a megállapodásba, |
| --- | --- |

(3)

Az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK rendeletnek az IFRS 2 nemzetközi pénzügyi beszámolási standard tekintetében történő módosításáról szóló, 2010. március 23-i 244/2010/EU bizottsági rendeletet (3) bele kell foglalni a megállapodásba,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A megállapodás XXII. mellékletének a 10ba. pontja (1126/2008/EK bizottsági rendelet) a következő francia bekezdésekkel egészül ki:

| „— | 32010 R 0243: a Bizottság 2010. március 23-i 243/2010/EU rendelete (HL L 77., 2010.3.24., 33. o.), |
| --- | --- |

„—

32010 R 0243: a Bizottság 2010. március 23-i 243/2010/EU rendelete (HL L 77., 2010.3.24., 33. o.),

| — | 32010 R 0244: a Bizottság 2010. március 23-i 244/2010/EU rendelete (HL L 77., 2010.3.24., 42. o.).” |
| --- | --- |

—

32010 R 0244: a Bizottság 2010. március 23-i 244/2010/EU rendelete (HL L 77., 2010.3.24., 42. o.).”

2. cikk

A 243/2010/EU és 244/2010/EU rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

Ez a határozat 2010. november 1-jén lép hatályba, feltéve, hogy az EGT Vegyes Bizottság a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megkapta (4).

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2010. október 1-jén.

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  HL L 277., 2010.10.21., 52. o.

1

(2)  HL L 77., 2010.3.24., 33. o.

2

(3)  HL L 77., 2010.3.24., 42. o.

3

(4)  Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.

4

---