# Europeiska unionens C 175/2007

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 175 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 50 årgången27 juli 2007 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 175

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

50 årgången27 juli 2007

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | III   Förberedande rättsakter |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | 436:e plenarsession den 30 och 31 maj 2007 |
| 2007/C 175/01 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 92/84/EEG om tillnärmning av punktskattesatser på alkohol och alkoholdryckerKOM(2006) 486 slutlig | 1 |
| 2007/C 175/02 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om gemenskapens statistiska program 2008-2012KOM(2006) 687 slutlig – 2006/0229 (COD) | 8 |
| 2007/C 175/03 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Europaparlamentets och rådets förordning om kvartalsstatistik över lediga platser i gemenskapenKOM(2007) 76 slutlig | 11 |
| 2007/C 175/04 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionenKOM(2007) 95 slutlig – 2007/0038 (COD) | 13 |
| 2007/C 175/05 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Inre marknaden för tjänster – arbetsmarknads- och konsumentskyddskrav | 14 |
| 2007/C 175/06 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Kvalitetsstandarder som måste respekteras av arbetsmarknadsparterna och det civila samhällets övriga aktörer, när det gäller innehåll, förfaranden och studiemetoder vid sociala konsekvensanalyser | 21 |
| 2007/C 175/07 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet samt Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 1997/7/EG av den 20 maj 1997 om konsumentskydd vid distansavtalKOM(2006) 514 slutlig | 28 |
| 2007/C 175/08 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 78/855/EEG om fusioner av aktiebolag och rådets direktiv 82/891/EEG om delning av aktiebolag med avseende på kraven på ett oberoende sakkunnigutlåtande vid en fusion eller en delningKOM(2007) 91 slutlig – 2007/0035 (COD) | 33 |
| 2007/C 175/09 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning nr 11 om avskaffande av diskriminering såvitt avser fraktsatser och befordringsvillkor enligt artikel 79.3 i fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 om livsmedelshygien(KOM(2007) 90 slutlig – 2007/0037 (COD) | 37 |
| 2007/C 175/10 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om installationen av belysnings- och ljussignalanordningar på jordbruks- och skogsbrukstraktorer med hjulKOM(2007) 192 slutlig – 2007/0066 (COD) | 40 |
| 2007/C 175/11 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om export och import av farliga kemikalierKOM(2006) 745 slutlig – 2006/0246 (COD) | 40 |
| 2007/C 175/12 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om utsläppande av växtskyddsmedel på marknadenKOM(2006) 388 slutlig – 2006/0136 COD | 44 |
| 2007/C 175/13 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/87/EG så att luftfartsverksamhet införs i systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapenKOM(2006) 818 slutlig – 2006/0304 (COD) | 47 |
| 2007/C 175/14 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Rådets förordning om särskilda bestämmelser för sektorn för frukt och grönsaker och om ändring av vissa förordningarKOM(2007) 17 slutlig – 2007/0012 (CNS) | 53 |
| 2007/C 175/15 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer, när det gäller de genomförandebefogenheter som överförts till kommissionenKOM(2007) 93 slutlig – 2007/0036 (COD) | 57 |
| 2007/C 175/16 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Globaliseringen – utmaningar och möjligheter för EU | 57 |
| 2007/C 175/17 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Grönbok – En modern arbetsrätt för att möta 2000-talets utmaningarKOM(2006) 708 slutlig | 65 |
| 2007/C 175/18 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets rekommendation om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärandeKOM(2006) 479 slutlig – 2006/0163 (COD) | 74 |
| 2007/C 175/19 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En EU-strategi för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att minska de alkoholrelaterade skadornaKOM(2006) 625 slutlig | 78 |
| 2007/C 175/20 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma regler för tillhandahållande av luftfartstjänster i gemenskapen (omarbetning) KOM(2006) 396 slutlig – 2006/0130 (COD) | 85 |
| 2007/C 175/21 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Europeisk trafiksäkerhetspolitik och yrkesförare – säkra och bevakade parkeringsplatser | 88 |
| 2007/C 175/22 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Framtida lagstiftning om e-tillgänglighet | 91 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

III   Förberedande rättsakter

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

436:e plenarsession den 30 och 31 maj 2007

2007/C 175/01

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 92/84/EEG om tillnärmning av punktskattesatser på alkohol och alkoholdryckerKOM(2006) 486 slutlig

KOM(2006) 486 slutlig

1

2007/C 175/02

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om gemenskapens statistiska program 2008-2012KOM(2006) 687 slutlig – 2006/0229 (COD)

KOM(2006) 687 slutlig – 2006/0229 (COD)

8

2007/C 175/03

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Europaparlamentets och rådets förordning om kvartalsstatistik över lediga platser i gemenskapenKOM(2007) 76 slutlig

KOM(2007) 76 slutlig

11

2007/C 175/04

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionenKOM(2007) 95 slutlig – 2007/0038 (COD)

KOM(2007) 95 slutlig – 2007/0038 (COD)

13

2007/C 175/05

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Inre marknaden för tjänster – arbetsmarknads- och konsumentskyddskrav

14

2007/C 175/06

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Kvalitetsstandarder som måste respekteras av arbetsmarknadsparterna och det civila samhällets övriga aktörer, när det gäller innehåll, förfaranden och studiemetoder vid sociala konsekvensanalyser

21

2007/C 175/07

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet samt Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 1997/7/EG av den 20 maj 1997 om konsumentskydd vid distansavtalKOM(2006) 514 slutlig

KOM(2006) 514 slutlig

28

2007/C 175/08

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 78/855/EEG om fusioner av aktiebolag och rådets direktiv 82/891/EEG om delning av aktiebolag med avseende på kraven på ett oberoende sakkunnigutlåtande vid en fusion eller en delningKOM(2007) 91 slutlig – 2007/0035 (COD)

KOM(2007) 91 slutlig – 2007/0035 (COD)

33

2007/C 175/09

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning nr 11 om avskaffande av diskriminering såvitt avser fraktsatser och befordringsvillkor enligt artikel 79.3 i fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 om livsmedelshygien(KOM(2007) 90 slutlig – 2007/0037 (COD)

(KOM(2007) 90 slutlig – 2007/0037 (COD)

37

2007/C 175/10

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om installationen av belysnings- och ljussignalanordningar på jordbruks- och skogsbrukstraktorer med hjulKOM(2007) 192 slutlig – 2007/0066 (COD)

KOM(2007) 192 slutlig – 2007/0066 (COD)

40

2007/C 175/11

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om export och import av farliga kemikalierKOM(2006) 745 slutlig – 2006/0246 (COD)

KOM(2006) 745 slutlig – 2006/0246 (COD)

40

2007/C 175/12

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om utsläppande av växtskyddsmedel på marknadenKOM(2006) 388 slutlig – 2006/0136 COD

KOM(2006) 388 slutlig – 2006/0136 COD

44

2007/C 175/13

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/87/EG så att luftfartsverksamhet införs i systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapenKOM(2006) 818 slutlig – 2006/0304 (COD)

KOM(2006) 818 slutlig – 2006/0304 (COD)

47

2007/C 175/14

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Rådets förordning om särskilda bestämmelser för sektorn för frukt och grönsaker och om ändring av vissa förordningarKOM(2007) 17 slutlig – 2007/0012 (CNS)

KOM(2007) 17 slutlig – 2007/0012 (CNS)

53

2007/C 175/15

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer, när det gäller de genomförandebefogenheter som överförts till kommissionenKOM(2007) 93 slutlig – 2007/0036 (COD)

KOM(2007) 93 slutlig – 2007/0036 (COD)

57

2007/C 175/16

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Globaliseringen – utmaningar och möjligheter för EU

57

2007/C 175/17

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Grönbok – En modern arbetsrätt för att möta 2000-talets utmaningarKOM(2006) 708 slutlig

KOM(2006) 708 slutlig

65

2007/C 175/18

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets rekommendation om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärandeKOM(2006) 479 slutlig – 2006/0163 (COD)

KOM(2006) 479 slutlig – 2006/0163 (COD)

74

2007/C 175/19

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En EU-strategi för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att minska de alkoholrelaterade skadornaKOM(2006) 625 slutlig

KOM(2006) 625 slutlig

78

2007/C 175/20

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma regler för tillhandahållande av luftfartstjänster i gemenskapen (omarbetning) KOM(2006) 396 slutlig – 2006/0130 (COD)

KOM(2006) 396 slutlig – 2006/0130 (COD)

85

2007/C 175/21

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Europeisk trafiksäkerhetspolitik och yrkesförare – säkra och bevakade parkeringsplatser

88

2007/C 175/22

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Framtida lagstiftning om e-tillgänglighet

91

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

III Förberedande rättsakter

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

436:e plenarsession den 30 och 31 maj 2007

| 27.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 175/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 175/1

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 92/84/EEG om tillnärmning av punktskattesatser på alkohol och alkoholdrycker”

KOM(2006) 486 slutlig

(2007/C 175/01)

Den 26 september 2006 beslutade rådet att i enlighet med artikel 93 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 19 april 2007. Föredragande var Edgardo Maria Iozia.

Vid sin 436:e plenarsession den 30 och 31 maj 2007 (sammanträdet den 30 maj 2007) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 78 röster för, 10 röster emot och inga nedlagda röster:

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK anser inte att det vore korrekt att genomföra en automatisk inflationsuppräkning utgående från EU-12 1992, eftersom det sedan dess har skett en utvidgning av unionen med 3 länder 1995, ytterligare10 länder den 1 maj 2004 och dessutom 2 länder den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

1.1

EESK anser inte att det vore korrekt att genomföra en automatisk inflationsuppräkning utgående från EU-12 1992, eftersom det sedan dess har skett en utvidgning av unionen med 3 länder 1995, ytterligare10 länder den 1 maj 2004 och dessutom 2 länder den 1 januari 2007.

| 1.2 | För att kunna genomföra den önskade tillnärmningen mellan länderna i EU-27 anser kommittén att man också bör överväga att införa maximisatser för punktskatter. Detta är med säkerhet en åtgärd som skulle göra det möjligt att effektivt motverka smuggling och bedrägerier och att åstadkomma en tillnärmning av skattenivåerna, vilket skulle främja utvecklingen av inre marknaden. Konsumenterna, som inte får betraktas som smugglare bara för att de inhandlar alkoholprodukter där det är billigast, gynnas av en progressiv harmonisering. |
| --- | --- |

1.2

För att kunna genomföra den önskade tillnärmningen mellan länderna i EU-27 anser kommittén att man också bör överväga att införa maximisatser för punktskatter. Detta är med säkerhet en åtgärd som skulle göra det möjligt att effektivt motverka smuggling och bedrägerier och att åstadkomma en tillnärmning av skattenivåerna, vilket skulle främja utvecklingen av inre marknaden. Konsumenterna, som inte får betraktas som smugglare bara för att de inhandlar alkoholprodukter där det är billigast, gynnas av en progressiv harmonisering.

| 1.3 | Kommittén rekommenderar att man uttryckligen förbjuder medlemsstaterna att lägga andra former av konsumtionsskatter till de normala punktskatterna och mervärdesskatten (vilket ibland sker under benämningen ”gemenskapsskatt”), i enlighet med vad som fastställts av EG-domstolen (1). |
| --- | --- |

1.3

Kommittén rekommenderar att man uttryckligen förbjuder medlemsstaterna att lägga andra former av konsumtionsskatter till de normala punktskatterna och mervärdesskatten (vilket ibland sker under benämningen ”gemenskapsskatt”), i enlighet med vad som fastställts av EG-domstolen (1).

| 1.4 | Kommittén anser inte att de hänvisningar till enhetlighet som görs i förslaget är tillräckligt underbyggda för att motivera den rättsliga grund som åberopas, nämligen artikel 93 i fördraget, enligt vilken rådet enhälligt skall anta bestämmelser om harmonisering av lagstiftningen i skattefrågor. Förslaget lämnar det öppet för medlemsstaterna att själva fastställa skattesatser på nivåer över miniminivån, och innebär alltså ingen som helst harmonisering. |
| --- | --- |

1.4

Kommittén anser inte att de hänvisningar till enhetlighet som görs i förslaget är tillräckligt underbyggda för att motivera den rättsliga grund som åberopas, nämligen artikel 93 i fördraget, enligt vilken rådet enhälligt skall anta bestämmelser om harmonisering av lagstiftningen i skattefrågor. Förslaget lämnar det öppet för medlemsstaterna att själva fastställa skattesatser på nivåer över miniminivån, och innebär alltså ingen som helst harmonisering.

| 1.5 | Genom att hänvisa till att det rör sig om mindre förändringar kan kommissionen motivera bristen på konsekvensanalys och samråd med de berörda parterna, vilket kommittén anser vara felaktigt. Vid en hearing som kommittén anordnade uttalade sig samtliga deltagare mot kommissionens förslag och begärde att kommissionen i framtiden skulle genomföra en korrekt konsekvensanalys. |
| --- | --- |

1.5

Genom att hänvisa till att det rör sig om mindre förändringar kan kommissionen motivera bristen på konsekvensanalys och samråd med de berörda parterna, vilket kommittén anser vara felaktigt. Vid en hearing som kommittén anordnade uttalade sig samtliga deltagare mot kommissionens förslag och begärde att kommissionen i framtiden skulle genomföra en korrekt konsekvensanalys.

| 1.6 | Kommittén önskar att förslaget dras tillbaka och menar att kommissionen i framtiden bör uppdatera hänvisningarna till den kombinerade nomenklaturen i direktiv 92/83 och se över klassificeringsmetoden. |
| --- | --- |

1.6

Kommittén önskar att förslaget dras tillbaka och menar att kommissionen i framtiden bör uppdatera hänvisningarna till den kombinerade nomenklaturen i direktiv 92/83 och se över klassificeringsmetoden.

2.   Kommissionens förslag

| 2.1 | I förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 92/84/EEG om tillnärmning av punktskattesatser på alkohol och alkoholdrycker fastställs minimiskattesatser för alkohol och olika kategorier av alkoholhaltiga drycker. Enligt artikel 8 skall kommissionen regelbundet se över situationen och lägga fram rapporter, och i förekommande fall komma med förslag till ändringar. |
| --- | --- |

2.1

I förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 92/84/EEG om tillnärmning av punktskattesatser på alkohol och alkoholdrycker fastställs minimiskattesatser för alkohol och olika kategorier av alkoholhaltiga drycker. Enligt artikel 8 skall kommissionen regelbundet se över situationen och lägga fram rapporter, och i förekommande fall komma med förslag till ändringar.

| 2.2 | I kommissionens rapport, som lades fram den 26 maj 2004, påpekades det att punktskattesatserna i de olika medlemsstaterna behöver samstämmas mer för att den inre marknaden skall kunna fungera korrekt, inte minst för att undvika bedrägerier och smuggling, som främjas av att det råder olika system i olika medlemsstater. Efter den debatt som följde uppmanade rådet kommissionen att ”lägga fram ett förslag i syfte att justera minimipunktskattesatserna för att undvika att realvärdet av gemenskapens minimiskattesatser faller, varvid övergångsperioder och undantag beviljas för de medlemsstater som eventuellt har problem med att öka sina skattesatser; kommissionen bör också ta vederbörlig hänsyn till denna frågas övergripande politiska känslighet”. |
| --- | --- |

2.2

I kommissionens rapport, som lades fram den 26 maj 2004, påpekades det att punktskattesatserna i de olika medlemsstaterna behöver samstämmas mer för att den inre marknaden skall kunna fungera korrekt, inte minst för att undvika bedrägerier och smuggling, som främjas av att det råder olika system i olika medlemsstater. Efter den debatt som följde uppmanade rådet kommissionen att ”lägga fram ett förslag i syfte att justera minimipunktskattesatserna för att undvika att realvärdet av gemenskapens minimiskattesatser faller, varvid övergångsperioder och undantag beviljas för de medlemsstater som eventuellt har problem med att öka sina skattesatser; kommissionen bör också ta vederbörlig hänsyn till denna frågas övergripande politiska känslighet”.

| 2.3 | Kommissionen lade därför fram följande förslag till förändring av direktivet:






  — | Minimisatserna för alkohol, mellanprodukter och öl inflationsuppräknas från 1993 till 2005, vilket skulle innebära en ökning i storleksordningen 31 %; denna ökning skulle träda i kraft den 1 januari 2008. |
| --- | --- | --- |

2.3

Kommissionen lade därför fram följande förslag till förändring av direktivet:

—

Minimisatserna för alkohol, mellanprodukter och öl inflationsuppräknas från 1993 till 2005, vilket skulle innebära en ökning i storleksordningen 31 %; denna ökning skulle träda i kraft den 1 januari 2008.

| — | Medlemsstater som måste höja sina faktiska skattesatser med mer än 10 % föreslås få en övergångsperiod på ett år. Medlemsstater som behöver höja sina faktiska satser med mer än 20 % föreslås få en övergångsperiod på två år. |
| --- | --- |

—

Medlemsstater som måste höja sina faktiska skattesatser med mer än 10 % föreslås få en övergångsperiod på ett år. Medlemsstater som behöver höja sina faktiska satser med mer än 20 % föreslås få en övergångsperiod på två år.

| — | Översynsförfarandet enligt artikel 8 skall förlängas från 2 till 4 år. |
| --- | --- |

—

Översynsförfarandet enligt artikel 8 skall förlängas från 2 till 4 år.

| 2.4 | Det främsta syftet med förslaget är att återställa skattesatsernas reala värde från 1992, i enlighet med rådets begäran, vilket enligt kommissionen är ”en förutsättning för att den inre marknaden utan skattegränser skulle fungera”. |
| --- | --- |

2.4

Det främsta syftet med förslaget är att återställa skattesatsernas reala värde från 1992, i enlighet med rådets begäran, vilket enligt kommissionen är ”en förutsättning för att den inre marknaden utan skattegränser skulle fungera”.

3.   Kommentarer

| 3.1 | Eftersom konsekvensanalys saknas ansåg kommittén att det fanns skäl att direkt inhämta synpunkter från sammanslutningar av producenter, konsumenter och fackföreningar. Vid hearingen ställde sig samtliga deltagare frågande till direktivförslaget. Vissa organisationer noterade också att skillnaderna i behandlingen av olika alkoholdrycker skulle öka, vilket naturligtvis missgynnar de drycker som blir föremål för punktskatterna. Producenter av drycker som inte punktbeskattas begärde å sin sida att man inte skulle ändra den nuvarande ordningen, som för övrigt fastställs i den gemensamma jordbrukspolitikens avtal. |
| --- | --- |

3.1

Eftersom konsekvensanalys saknas ansåg kommittén att det fanns skäl att direkt inhämta synpunkter från sammanslutningar av producenter, konsumenter och fackföreningar. Vid hearingen ställde sig samtliga deltagare frågande till direktivförslaget. Vissa organisationer noterade också att skillnaderna i behandlingen av olika alkoholdrycker skulle öka, vilket naturligtvis missgynnar de drycker som blir föremål för punktskatterna. Producenter av drycker som inte punktbeskattas begärde å sin sida att man inte skulle ändra den nuvarande ordningen, som för övrigt fastställs i den gemensamma jordbrukspolitikens avtal.

| 3.2 | Deltagarna i hearingen (2) var också överens om att sociala aspekter och folkhälsoaspekter måste beaktas, men att de inte bör utgöra utgångspunkten för beskattningen. Man efterlyste emellertid en kampanj för ”ansvarig konsumtion” för att motverka riskerna för missbruk, något som kommittén ställer sig bakom. Man underströk också att den europeiska industrin är den främsta i världen inom sektorn, och att den bidrar på ett icke försumbart sätt till den europeiska bruttonationalprodukten och sysselsättningen, både direkt och indirekt. |
| --- | --- |

3.2

Deltagarna i hearingen (2) var också överens om att sociala aspekter och folkhälsoaspekter måste beaktas, men att de inte bör utgöra utgångspunkten för beskattningen. Man efterlyste emellertid en kampanj för ”ansvarig konsumtion” för att motverka riskerna för missbruk, något som kommittén ställer sig bakom. Man underströk också att den europeiska industrin är den främsta i världen inom sektorn, och att den bidrar på ett icke försumbart sätt till den europeiska bruttonationalprodukten och sysselsättningen, både direkt och indirekt.

| 3.3 | Förslaget till direktiv tycks vid första ögonkastet vara en rutinåtgärd, en enkel inflationsuppräkning från 1993 till i dag. Frågan är emellertid extremt komplex och känslig och visar att den nationella politiken och de nationella intressena långt ifrån är beredda att anpassa sig till en genomgripande gemenskapsharmonisering av skatterna. Kommittén har flera gånger uttalat sig till förmån för ökad skatteharmonisering, som är ett viktigt instrument för att visa konsumenterna på fördelarna med inre marknaden. |
| --- | --- |

3.3

Förslaget till direktiv tycks vid första ögonkastet vara en rutinåtgärd, en enkel inflationsuppräkning från 1993 till i dag. Frågan är emellertid extremt komplex och känslig och visar att den nationella politiken och de nationella intressena långt ifrån är beredda att anpassa sig till en genomgripande gemenskapsharmonisering av skatterna. Kommittén har flera gånger uttalat sig till förmån för ökad skatteharmonisering, som är ett viktigt instrument för att visa konsumenterna på fördelarna med inre marknaden.

| 3.4 | Vid Ekofins sammanträden den 7 och den 28 november 2006 diskuterades detta förslag, varvid oändliga diskussioner åter utbröt mellan medlemsstaterna. I huvudsak uppstod samma situation som ledde till formuleringen 1992, då direktivet ursprungligen utarbetades. Man lyckades endast fastställa minimisatser, utan möjlighet att ange någon gemensam utveckling präglad av harmonisering och tillnärmning av punktskattesatserna. |
| --- | --- |

3.4

Vid Ekofins sammanträden den 7 och den 28 november 2006 diskuterades detta förslag, varvid oändliga diskussioner åter utbröt mellan medlemsstaterna. I huvudsak uppstod samma situation som ledde till formuleringen 1992, då direktivet ursprungligen utarbetades. Man lyckades endast fastställa minimisatser, utan möjlighet att ange någon gemensam utveckling präglad av harmonisering och tillnärmning av punktskattesatserna.

| 3.5 | Om man detaljstuderar skattesatserna i de enskilda medlemsstaterna framträder verkligen stora skillnader. Kommissionens rapport från den 26 maj 2004 redovisade i olika dryckeskategorier de åtgärder som tillämpades i de 25 medlemsstaterna och de dåvarande kandidatländerna Rumänien och Bulgarien (som anslöt sig till unionen den 1 januari 2007) (3). Mellan den lägsta och den högsta skattesatsen var skillnaden 1 100 %! |
| --- | --- |

3.5

Om man detaljstuderar skattesatserna i de enskilda medlemsstaterna framträder verkligen stora skillnader. Kommissionens rapport från den 26 maj 2004 redovisade i olika dryckeskategorier de åtgärder som tillämpades i de 25 medlemsstaterna och de dåvarande kandidatländerna Rumänien och Bulgarien (som anslöt sig till unionen den 1 januari 2007) (3). Mellan den lägsta och den högsta skattesatsen var skillnaden 1 100 %!

| 3.6 | Exempel på skillnaderna: vin – mellan 0 och 273 euro per hektoliter; mousserande vin – mellan 0 och 546 euro per hektoliter; öl – mellan 0,748 per grad Plato (4) motsvarande 1,87 till 19,87 euro per hektoliter alkohol, icke-mousserande och mousserande mellanprodukter – mellan 45 och 497 euro per hektoliter; ren alkohol mellan 550 och 5 519 euro per hektoliter, vilket för 40-procentiga alkoholdrycker innebär skattesatser på mellan 220 och 2 210 euro per hektoliter. |
| --- | --- |

3.6

Exempel på skillnaderna: vin – mellan 0 och 273 euro per hektoliter; mousserande vin – mellan 0 och 546 euro per hektoliter; öl – mellan 0,748 per grad Plato (4) motsvarande 1,87 till 19,87 euro per hektoliter alkohol, icke-mousserande och mousserande mellanprodukter – mellan 45 och 497 euro per hektoliter; ren alkohol mellan 550 och 5 519 euro per hektoliter, vilket för 40-procentiga alkoholdrycker innebär skattesatser på mellan 220 och 2 210 euro per hektoliter.

| 3.7 | Den uppräkning av minimisatserna som kommissionen föreslår skulle få skillnaden mellan de skattesatser som används i de olika länderna att minska från 1 100 % till mellan 800 % och 1 000 %. Det är således ett djärvt påstående när kommissionen hävdar att en sådan åtgärd skulle säkerställa inre marknadens funktion! För att uppnå ett effektivt resultat föreslår kommittén att man vid sidan av minimisatserna också fastställer maximisatser. Det är ett sätt att på lång sikt motverka smuggling och bedrägerier. |
| --- | --- |

3.7

Den uppräkning av minimisatserna som kommissionen föreslår skulle få skillnaden mellan de skattesatser som används i de olika länderna att minska från 1 100 % till mellan 800 % och 1 000 %. Det är således ett djärvt påstående när kommissionen hävdar att en sådan åtgärd skulle säkerställa inre marknadens funktion! För att uppnå ett effektivt resultat föreslår kommittén att man vid sidan av minimisatserna också fastställer maximisatser. Det är ett sätt att på lång sikt motverka smuggling och bedrägerier.

| 3.8 | Föga övertygande är också påståendet att anpassningen av minimisatserna för punktskatter till inflationen inte skulle innebära en ökning av det reala värdet. För att göra informationen fullständig borde kommissionen med en dynamisk modell ha presenterat utvecklingen av de skattesatser som används i medlemsstaterna, med början från det år då förslaget om harmoniseringen presenterades, vilket skedde i vitboken från 1985. Den konkreta effekt som uppnåddes var att man i de flesta fall när undantagsperioden i vissa länder upphörde såg en ökning av realvärdet för punktskatter i medlemsstaterna. Kommittén beklagar all nationell praxis som innebär att det vid sidan av dessa skatter införs andra former av beskattning, eventuellt under benämningen ”gemenskapsskatt”. |
| --- | --- |

3.8

Föga övertygande är också påståendet att anpassningen av minimisatserna för punktskatter till inflationen inte skulle innebära en ökning av det reala värdet. För att göra informationen fullständig borde kommissionen med en dynamisk modell ha presenterat utvecklingen av de skattesatser som används i medlemsstaterna, med början från det år då förslaget om harmoniseringen presenterades, vilket skedde i vitboken från 1985. Den konkreta effekt som uppnåddes var att man i de flesta fall när undantagsperioden i vissa länder upphörde såg en ökning av realvärdet för punktskatter i medlemsstaterna. Kommittén beklagar all nationell praxis som innebär att det vid sidan av dessa skatter införs andra former av beskattning, eventuellt under benämningen ”gemenskapsskatt”.

| 3.9 | Sådana metoder har påvisats i en studie som beställdes av kommissionen själv (5). Där framgick också att alla medlemsstater utom tre hade höjt punktskatterna varje år eller med några få års mellanrum. |
| --- | --- |

3.9

Sådana metoder har påvisats i en studie som beställdes av kommissionen själv (5). Där framgick också att alla medlemsstater utom tre hade höjt punktskatterna varje år eller med några få års mellanrum.

| 3.10 | I samma studie visades att en inflationsuppräkning av minimisatserna, med avseende på efterfrågans priselasticitet, skulle ge följande resultat:






  — | Spritdrycker skulle gynnas avsevärt av en förändring av satserna, i synnerhet i de nordiska länderna men också i Storbritannien och Irland. |
| --- | --- | --- |

3.10

I samma studie visades att en inflationsuppräkning av minimisatserna, med avseende på efterfrågans priselasticitet, skulle ge följande resultat:

—

Spritdrycker skulle gynnas avsevärt av en förändring av satserna, i synnerhet i de nordiska länderna men också i Storbritannien och Irland.

| — | Om man utgår från tämligen hög priselasticitet skulle konsumtionen av spritdrycker (drycker med hög alkoholhalt) öka mer än om man ser till korselasticiteten (förhållandet mellan efterfrågan på en bestämd typ av produkter och priset på andra kategorier av produkter) (6). |
| --- | --- |

—

Om man utgår från tämligen hög priselasticitet skulle konsumtionen av spritdrycker (drycker med hög alkoholhalt) öka mer än om man ser till korselasticiteten (förhållandet mellan efterfrågan på en bestämd typ av produkter och priset på andra kategorier av produkter) (6).

| — | Om man utgår ifrån hög priselasticitet skulle de största förlorarna vara öl och vin. I de nordiska länderna skulle vinkonsumtionen minska avsevärt, medan ölkonsumtionen skulle minska i Tyskland, Belgien, Frankrike och Luxemburg. |
| --- | --- |

—

Om man utgår ifrån hög priselasticitet skulle de största förlorarna vara öl och vin. I de nordiska länderna skulle vinkonsumtionen minska avsevärt, medan ölkonsumtionen skulle minska i Tyskland, Belgien, Frankrike och Luxemburg.

| 3.11 | Det vore emellertid intressant att göra en jämförelse mellan effekterna av variationerna i minimisatserna i EU-27 i förhållande till studien, som begränsade sig till EU-15. |
| --- | --- |

3.11

Det vore emellertid intressant att göra en jämförelse mellan effekterna av variationerna i minimisatserna i EU-27 i förhållande till studien, som begränsade sig till EU-15.

| 3.12 | Kommittén undrar om kommissionen i en fråga som uttryckligen förklarats vara så känslig skall fortsätta att spela en rent administrativ roll eller om det inte vore bättre att den, eventuellt i samarbete med medlemsstaterna, lade fram förslag som på ett effektivt sätt kan minska den konkurrenssnedfördelning som upprätthållandet av en så differentierad skattestruktur leder till. |
| --- | --- |

3.12

Kommittén undrar om kommissionen i en fråga som uttryckligen förklarats vara så känslig skall fortsätta att spela en rent administrativ roll eller om det inte vore bättre att den, eventuellt i samarbete med medlemsstaterna, lade fram förslag som på ett effektivt sätt kan minska den konkurrenssnedfördelning som upprätthållandet av en så differentierad skattestruktur leder till.

| 3.13 | En annan faktor som kommissionen inte har beaktat i utarbetandet av förslaget till ändring av direktiv 92/84/EEG är att skillnaderna i inkomst per capita i EU-12 1992 inte var så stora att de fastställda skattesatserna verkligen var betungande. I EU-27 är skillnaden mellan länder vad avser löner och pensioner så stora att en fortsatt tillämpning av samma beskattningsåtgärder i de nya medlemsstaterna och i de gamla skulle vara orättfärdigt och enbart drabba låginkomsttagare. För arbetstagare och pensionärer med inkomster som inte överstiger 100-150 euro, och som redan har drabbats av höjda punktskatter på alkohol med 50 %-400 %, skulle ännu en höjning med 31 % med säkerhet få negativa effekter för familjens konsumtion. Mot bakgrund av de senaste utvidgningarna, som har inneburit 12 nya medlemsländer, är det enligt kommitténs mening inte korrekt att tillämpa en automatisk anpassning till inflationstakten för EU-15 efter 1992. |
| --- | --- |

3.13

En annan faktor som kommissionen inte har beaktat i utarbetandet av förslaget till ändring av direktiv 92/84/EEG är att skillnaderna i inkomst per capita i EU-12 1992 inte var så stora att de fastställda skattesatserna verkligen var betungande. I EU-27 är skillnaden mellan länder vad avser löner och pensioner så stora att en fortsatt tillämpning av samma beskattningsåtgärder i de nya medlemsstaterna och i de gamla skulle vara orättfärdigt och enbart drabba låginkomsttagare. För arbetstagare och pensionärer med inkomster som inte överstiger 100-150 euro, och som redan har drabbats av höjda punktskatter på alkohol med 50 %-400 %, skulle ännu en höjning med 31 % med säkerhet få negativa effekter för familjens konsumtion. Mot bakgrund av de senaste utvidgningarna, som har inneburit 12 nya medlemsländer, är det enligt kommitténs mening inte korrekt att tillämpa en automatisk anpassning till inflationstakten för EU-15 efter 1992.

| 3.14 | Dessutom skulle denna automatik med några få undantag motverka hela den anti-inflationspolitik som har genomförts i medlemsstaterna, där man redan sedan länge har övergivit eventuella automatiska mekanismer för inflationsuppräkning av löner och pensioner. Kommissionen ger ingen bra förklaring på varför en sådan mekanism skulle behållas enbart för skatter. |
| --- | --- |

3.14

Dessutom skulle denna automatik med några få undantag motverka hela den anti-inflationspolitik som har genomförts i medlemsstaterna, där man redan sedan länge har övergivit eventuella automatiska mekanismer för inflationsuppräkning av löner och pensioner. Kommissionen ger ingen bra förklaring på varför en sådan mekanism skulle behållas enbart för skatter.

| 3.15 | Kommittén anser tvärtom att det nuvarande systemet är helt otillräckligt och att en inflationsuppräkning (med utgångspunkt i EU-15, EU-25 eller EU-27?) är en onödigt bestraffande åtgärd, i synnerhet för låginkomsttagare, i likhet med alla indirekta skatter som belastar skattebetalarnas nettoinkomster. |
| --- | --- |

3.15

Kommittén anser tvärtom att det nuvarande systemet är helt otillräckligt och att en inflationsuppräkning (med utgångspunkt i EU-15, EU-25 eller EU-27?) är en onödigt bestraffande åtgärd, i synnerhet för låginkomsttagare, i likhet med alla indirekta skatter som belastar skattebetalarnas nettoinkomster.

| 3.16 | Måttlig konsumtion av vin eller andra alkoholdrycker är en del av de europeiska folkens kultur och historia. Problemet bör behandlas på ett övergripande sätt, även när delarna beaktas. |
| --- | --- |

3.16

Måttlig konsumtion av vin eller andra alkoholdrycker är en del av de europeiska folkens kultur och historia. Problemet bör behandlas på ett övergripande sätt, även när delarna beaktas.

| 3.17 | Kommittén respekterar de val som gjorts i de länder där man tillämpar höga skatter på alkohol och tobak, eftersom detta troligtvis är en åtgärd för att komma tillrätta med missbruk, särskilt bland unga. I vissa medlemsstater hävdar man att skattepolitiken bör ta hänsyn till folkhälsoaspekter, men dessa oberoende beslut kan inte få påverka val och bevekelsegrunder i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

3.17

Kommittén respekterar de val som gjorts i de länder där man tillämpar höga skatter på alkohol och tobak, eftersom detta troligtvis är en åtgärd för att komma tillrätta med missbruk, särskilt bland unga. I vissa medlemsstater hävdar man att skattepolitiken bör ta hänsyn till folkhälsoaspekter, men dessa oberoende beslut kan inte få påverka val och bevekelsegrunder i andra medlemsstater.

| 3.18 | Kommittén har redan uttalat sig i denna fråga i ett särskilt yttrande (7) där den framhöll följande: ”Missbruk motverkas bäst genom utbildning, information och särskilda program riktade mot dem som missbrukar alkohol”. |
| --- | --- |

3.18

Kommittén har redan uttalat sig i denna fråga i ett särskilt yttrande (7) där den framhöll följande: ”Missbruk motverkas bäst genom utbildning, information och särskilda program riktade mot dem som missbrukar alkohol”.

| 3.19 | Kommittén anser inte att de villkor som fastställs i artikel 93 i fördraget är uppfyllda. Enligt denna artikel skall rådet enhälligt anta bestämmelser om harmonisering av lagstiftningen i skattefrågor, om detta är nödvändigt för att säkerställa att den inre marknaden upprättas och fungerar inom den tid som anges i artikel 14. En höjning av minimisatserna främjar inte en harmonisering, utan lägger endast en grund för skattesatserna som medlemsstaterna kan besluta att öka utan begränsning. Från antagandet av direktiv 92/84 EEG och fram till i dag har skillnaderna mellan de faktiska skattesatserna ökat, vilket visar att detta direktiv inte har lett till någon harmonisering. |
| --- | --- |

3.19

Kommittén anser inte att de villkor som fastställs i artikel 93 i fördraget är uppfyllda. Enligt denna artikel skall rådet enhälligt anta bestämmelser om harmonisering av lagstiftningen i skattefrågor, om detta är nödvändigt för att säkerställa att den inre marknaden upprättas och fungerar inom den tid som anges i artikel 14. En höjning av minimisatserna främjar inte en harmonisering, utan lägger endast en grund för skattesatserna som medlemsstaterna kan besluta att öka utan begränsning. Från antagandet av direktiv 92/84 EEG och fram till i dag har skillnaderna mellan de faktiska skattesatserna ökat, vilket visar att detta direktiv inte har lett till någon harmonisering.

4.   Kampen mot bedrägerier och smuggling

| 4.1 | En annan negativ aspekt av de stora skillnaderna i beskattning är att de, förutom att hindra inre marknadens funktion, utgör en stark drivkraft för partiell skatteflykt, genom att skatten betalas i en annan medlemsstat än där slutkonsumtionen sker, eller total skatteflykt, genom att produkter importeras från tredje land eller genom att varorna avleds under transit, när skattebefrielse råder. |
| --- | --- |

4.1

En annan negativ aspekt av de stora skillnaderna i beskattning är att de, förutom att hindra inre marknadens funktion, utgör en stark drivkraft för partiell skatteflykt, genom att skatten betalas i en annan medlemsstat än där slutkonsumtionen sker, eller total skatteflykt, genom att produkter importeras från tredje land eller genom att varorna avleds under transit, när skattebefrielse råder.

| 4.2 | Utvecklingen inom e-handeln innebär ytterligare möjligheter till skattebedrägerier, eftersom det är omöjligt att kontrollera distansförsäljning och eftersom det saknas en samordnad politik mot bedrägerier på alkoholskatteområdet. Detta hänger samman med att vissa medlemsstater inte uppfattar dessa bedrägerier som ett problem, och att de nästan enbart berör de länder som har de högsta skattesatserna. |
| --- | --- |

4.2

Utvecklingen inom e-handeln innebär ytterligare möjligheter till skattebedrägerier, eftersom det är omöjligt att kontrollera distansförsäljning och eftersom det saknas en samordnad politik mot bedrägerier på alkoholskatteområdet. Detta hänger samman med att vissa medlemsstater inte uppfattar dessa bedrägerier som ett problem, och att de nästan enbart berör de länder som har de högsta skattesatserna.

| 4.3 | I och med utvidgningen gränsar unionen numera till länder där skattenivåerna är mycket lägre än de genomsnittliga nivåerna inom EU, vilket har lett till att möjligheterna till bedrägerier har ökat exponentiellt. I vissa av dessa grannländer är korruptionen stor och berör även tullmyndigheterna. Åtgärderna för att motverka smuggling måste stärkas, och om höjningen av punktskatterna sker enligt förslaget kommer vinstmarginalerna för internationella smugglare att öka ytterligare. |
| --- | --- |

4.3

I och med utvidgningen gränsar unionen numera till länder där skattenivåerna är mycket lägre än de genomsnittliga nivåerna inom EU, vilket har lett till att möjligheterna till bedrägerier har ökat exponentiellt. I vissa av dessa grannländer är korruptionen stor och berör även tullmyndigheterna. Åtgärderna för att motverka smuggling måste stärkas, och om höjningen av punktskatterna sker enligt förslaget kommer vinstmarginalerna för internationella smugglare att öka ytterligare.

| 4.4 | Som svar på problemet med bedrägerier i samband med punktbeskattade produkter antogs rådets direktiv 92/12/EEG av den 25 februari 1992 om allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana varor. Som en följd av det magra resultatet ändrades detta 2004 genom rådets direktiv 2004/106/EG av den 16 november 2004 som även ändrar rådets direktiv 77/799/EEG om ömsesidigt bistånd av medlemsstaternas behöriga myndigheter i fråga om direkt beskattning, vissa punktskatter och skatter på försäkringspremier. |
| --- | --- |

4.4

Som svar på problemet med bedrägerier i samband med punktbeskattade produkter antogs rådets direktiv 92/12/EEG av den 25 februari 1992 om allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana varor. Som en följd av det magra resultatet ändrades detta 2004 genom rådets direktiv 2004/106/EG av den 16 november 2004 som även ändrar rådets direktiv 77/799/EEG om ömsesidigt bistånd av medlemsstaternas behöriga myndigheter i fråga om direkt beskattning, vissa punktskatter och skatter på försäkringspremier.

| 4.5 | I detta sammanhang framhöll kommittén i ett yttrande (8) att det för att motverka bedrägerier förefaller ”nödvändigt att modernisera, förstärka, förenkla och effektivisera det administrativa samarbetet och informationsutbytet mellan medlemsstaterna”. |
| --- | --- |

4.5

I detta sammanhang framhöll kommittén i ett yttrande (8) att det för att motverka bedrägerier förefaller ”nödvändigt att modernisera, förstärka, förenkla och effektivisera det administrativa samarbetet och informationsutbytet mellan medlemsstaterna”.

| 4.6 | I samma yttrande påpekar kommittén följande: ”Fördelarna med en effektiv inre marknad och förfaranden som gör det möjligt att upptäcka och bekämpa skatteflykt och skatteundandragande begränsas än en gång av skyddet av nationella intressen”. Vidare: ”Det är utan tvivel så att många slag av bedrägeri står i direkt samband med de ansenliga skillnader som i vissa fall föreligger mellan de punktskattesatser som tillämpas i de olika medlemsstaterna.”
  ”EESK vill peka på enhällighetsprincipens begränsningar, som för närvarande tillämpas vid de flesta gemenskapsbeslut på skattepolitikens område, och upprepar att det är nödvändigt att överge denna princip till förmån för majoritetsbeslut, om nödvändigt med kvalificerad majoritet, när det rör sig om skatter som påverkar inre marknadens funktion eller som snedvrider konkurrensen.” |
| --- | --- |

4.6

I samma yttrande påpekar kommittén följande: ”Fördelarna med en effektiv inre marknad och förfaranden som gör det möjligt att upptäcka och bekämpa skatteflykt och skatteundandragande begränsas än en gång av skyddet av nationella intressen”. Vidare: ”Det är utan tvivel så att många slag av bedrägeri står i direkt samband med de ansenliga skillnader som i vissa fall föreligger mellan de punktskattesatser som tillämpas i de olika medlemsstaterna.”

”EESK vill peka på enhällighetsprincipens begränsningar, som för närvarande tillämpas vid de flesta gemenskapsbeslut på skattepolitikens område, och upprepar att det är nödvändigt att överge denna princip till förmån för majoritetsbeslut, om nödvändigt med kvalificerad majoritet, när det rör sig om skatter som påverkar inre marknadens funktion eller som snedvrider konkurrensen.”

| 4.7 | Kommittén har flera gånger framfört och upprepat följande grundsatser på området:






  — | Förstärkning av det administrativa samarbetet, fortlöpande dialog mellan skattemyndigheterna, ömsesidig hjälp, kontinuerlig och gemensam fortbildning för personal som bekämpar bedrägerier, upprättande av kompatibla nätverk för polis och skattemyndigheter med gemensamma databanker. |
| --- | --- | --- |

4.7

Kommittén har flera gånger framfört och upprepat följande grundsatser på området:

—

Förstärkning av det administrativa samarbetet, fortlöpande dialog mellan skattemyndigheterna, ömsesidig hjälp, kontinuerlig och gemensam fortbildning för personal som bekämpar bedrägerier, upprättande av kompatibla nätverk för polis och skattemyndigheter med gemensamma databanker.

| — | Främjande av skatteharmonisering, både vad avser direkt beskattning och på det mer komplicerade området punktskatter. |
| --- | --- |

—

Främjande av skatteharmonisering, både vad avser direkt beskattning och på det mer komplicerade området punktskatter.

| — | En process måste inledas för att komma bort från enhällighetsprincipen på skatteområdet med början där det är lättast att genomföra. |
| --- | --- |

—

En process måste inledas för att komma bort från enhällighetsprincipen på skatteområdet med början där det är lättast att genomföra.

| — | Mervärdesskattemodellen måste överges eftersom den främjar bedrägerier. |
| --- | --- |

—

Mervärdesskattemodellen måste överges eftersom den främjar bedrägerier.

| — | Skattetrycket får inte öka. |
| --- | --- |

—

Skattetrycket får inte öka.

| 4.8 | Om man till exempel ser på ölsektorn i Sverige kan man notera att resenärer och smugglare under 2004 importerade cirka 164 miljoner liter öl, vilket ungefär motsvarade Systembolagets försäljning (173 miljoner liter öl) och innebar förlorade inkomster till svenska statskassan på 190 miljoner euro i punktskatter och mervärdesskatt. Sådana inköp har ökat med 40 % sedan 2002, då undantagsbestämmelserna för införsel från utlandet upphörde att gälla. Smugglingen beräknas ha fördubblats under de senaste två åren. I Danmark beräknar man att 95 miljoner liter öl importeras av privatpersoner från Tyskland. Om man till detta lägger cirka 10 % smugglade varor kommer man fram till att cirka 30 % av den öl som konsumeras i Danmark inte beskattas där. Under 2005 importerade privatpersoner i Finland mer än 42 miljoner liter, 10 % av den totala konsumtionen, vilket innebar skatteförluster på mer än 50 miljoner euro. 30 miljoner liter importerades till Österrike och Tjeckien av resenärer från Tyskland, och mer än 100 miljoner liter importerades till Storbritannien (den storskaliga smugglingen oräknad (9)). |
| --- | --- |

4.8

Om man till exempel ser på ölsektorn i Sverige kan man notera att resenärer och smugglare under 2004 importerade cirka 164 miljoner liter öl, vilket ungefär motsvarade Systembolagets försäljning (173 miljoner liter öl) och innebar förlorade inkomster till svenska statskassan på 190 miljoner euro i punktskatter och mervärdesskatt. Sådana inköp har ökat med 40 % sedan 2002, då undantagsbestämmelserna för införsel från utlandet upphörde att gälla. Smugglingen beräknas ha fördubblats under de senaste två åren. I Danmark beräknar man att 95 miljoner liter öl importeras av privatpersoner från Tyskland. Om man till detta lägger cirka 10 % smugglade varor kommer man fram till att cirka 30 % av den öl som konsumeras i Danmark inte beskattas där. Under 2005 importerade privatpersoner i Finland mer än 42 miljoner liter, 10 % av den totala konsumtionen, vilket innebar skatteförluster på mer än 50 miljoner euro. 30 miljoner liter importerades till Österrike och Tjeckien av resenärer från Tyskland, och mer än 100 miljoner liter importerades till Storbritannien (den storskaliga smugglingen oräknad (9)).

5.   Strukturen på punktskatter på alkoholhaltiga drycker

| 5.1 | I sin rapport från 2004 visade kommissionen på vissa problem som hade identifierats under den tid som direktiv 92/84 tillämpats. Man pekade i synnerhet på tre problem:






  — | Medlemsstaternas möjligheter att fastställa olika skattesatser för icke-mousserande och mousserande alkoholdrycker. |
| --- | --- | --- |

5.1

I sin rapport från 2004 visade kommissionen på vissa problem som hade identifierats under den tid som direktiv 92/84 tillämpats. Man pekade i synnerhet på tre problem:

—

Medlemsstaternas möjligheter att fastställa olika skattesatser för icke-mousserande och mousserande alkoholdrycker.

| — | Behovet av att uppdatera hänvisningarna till Kombinerade nomenklaturen (KN) i direktiv 92/83/EEG vid definitionen av olika kategorier av drycker för beskattningsändamål i syfte att ta hänsyn till eventuella förändringar av KN-numren sedan 1992. |
| --- | --- |

—

Behovet av att uppdatera hänvisningarna till Kombinerade nomenklaturen (KN) i direktiv 92/83/EEG vid definitionen av olika kategorier av drycker för beskattningsändamål i syfte att ta hänsyn till eventuella förändringar av KN-numren sedan 1992.

| — | Klassificeringen av alkoholdrycker i de kategorier som anges i direktiv 92/83/EEG har lett till olikheter i klassificeringen och – därmed – i beskattningen av en och samma produkt i olika medlemsstater. |
| --- | --- |

—

Klassificeringen av alkoholdrycker i de kategorier som anges i direktiv 92/83/EEG har lett till olikheter i klassificeringen och – därmed – i beskattningen av en och samma produkt i olika medlemsstater.

| 5.2 | I fråga om den första punkten motiverar kommissionen förslaget att ta bort möjligheten att beskatta mousserande och icke-mousserande viner olika med att de skäl som ursprungligen motiverade denna skillnad, nämligen att mousserande viner var lyxprodukter, numera är mindre giltiga (för vissa icke-mousserande viner är förhållandet snarare det omvända!). |
| --- | --- |

5.2

I fråga om den första punkten motiverar kommissionen förslaget att ta bort möjligheten att beskatta mousserande och icke-mousserande viner olika med att de skäl som ursprungligen motiverade denna skillnad, nämligen att mousserande viner var lyxprodukter, numera är mindre giltiga (för vissa icke-mousserande viner är förhållandet snarare det omvända!).

| 5.3 | När det gäller den andra punkten föreskrivs i direktiv 92/83 (rörande strukturen på punktskatter), artikel 26, att de punkter i Kombinerade nomenklaturen som hänvisningarna rör är de som var gällande när direktivet antogs (19 oktober 1992). Kommissionen föreslår att man i stället hänvisar till den senast antagna Kombinerade nomenklaturen och att framtida ändringar skall antas enlighet med artikel 24 i direktiv 92/12 EEG (i samråd med punktskattekommittén, som inrättades för energiprodukter). |
| --- | --- |

5.3

När det gäller den andra punkten föreskrivs i direktiv 92/83 (rörande strukturen på punktskatter), artikel 26, att de punkter i Kombinerade nomenklaturen som hänvisningarna rör är de som var gällande när direktivet antogs (19 oktober 1992). Kommissionen föreslår att man i stället hänvisar till den senast antagna Kombinerade nomenklaturen och att framtida ändringar skall antas enlighet med artikel 24 i direktiv 92/12 EEG (i samråd med punktskattekommittén, som inrättades för energiprodukter).

| 5.4 | När det gäller den tredje punkten föreslår kommissionen att klassificeringen av alkoholdrycker i fråga om punktskatter skall göras mindre beroende av Kombinerade nomenklaturen, för att komma till rätta med det problem som många aktörer pekat på, nämligen de vaga formuleringarna i direktivet: Det anges inte hur stor mängd destillerad alkohol som kan tillföras ”andra jästa drycker”. |
| --- | --- |

5.4

När det gäller den tredje punkten föreslår kommissionen att klassificeringen av alkoholdrycker i fråga om punktskatter skall göras mindre beroende av Kombinerade nomenklaturen, för att komma till rätta med det problem som många aktörer pekat på, nämligen de vaga formuleringarna i direktivet: Det anges inte hur stor mängd destillerad alkohol som kan tillföras ”andra jästa drycker”.

| 5.5 | Kommittén anser att de ändringar som aktörerna har begärt är motiverade och konsekventa eftersom de skulle leda till förenkling och skydd av konkurrensen. Kommittén stöder de förslag som kommissionen en gång formulerade på området och undrar varför dessa ändringar inte har skrivits in i förslaget till ändring av direktiv 92/83. |
| --- | --- |

5.5

Kommittén anser att de ändringar som aktörerna har begärt är motiverade och konsekventa eftersom de skulle leda till förenkling och skydd av konkurrensen. Kommittén stöder de förslag som kommissionen en gång formulerade på området och undrar varför dessa ändringar inte har skrivits in i förslaget till ändring av direktiv 92/83.

| 5.6 | Kommittén anser att förslaget till direktiv bör dras tillbaka och rekommenderar att kommissionens förslag till ändring av direktiv 92/83 antas. |
| --- | --- |

5.6

Kommittén anser att förslaget till direktiv bör dras tillbaka och rekommenderar att kommissionens förslag till ändring av direktiv 92/83 antas.

Bryssel den 30 maj 2007.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Ordförande

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Mål C-437\1997 Evangelischer Krankeshausverein Wien (EKW).

1

(2)  CEPS – The European Spirits Organisation; AICV – The Association of Cider and Fruit Wine; bryggarföreningen Brewers of Europe; Comité Européen des Entreprises Vins.

2

Brewers of Europe;

(3)  Se bilaga till Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 92/84/EEG om tillnärmning av punktskattesatser på alkohol och alkoholdrycker, de tabeller som kommissionen offentliggjort i rapporten av den 26 maj 2004.

3

(4)  I Wikipedia, den fria encyklopedin ges följande förklaring: Plato-grader är en måttsenhet som används för att mäta densiteten i en lösning. Plato-skalan används särskilt inom öltillverkning eftersom det går snabbt att mäta Plato-grader. En lösnings densitet i grader Plato motsvarar densiteten uppmätt i viktprocent/vikten av en lösning av sackaros i vatten. En liter ojäst öl kan t.ex. ha ett innehåll som motsvarar 12 grader Plato, vilket innebär att extraktets densitet (socker upplöst i vätskan) motsvara en liter vattenlösning med 12 % vikt/sackarosvikt om vattnets specifika vikt anges till 1 kg/l och under förutsättning att det befinner sig i nivå med havsytan och vid omgivande temperatur. I vårt exempel innehåller det ojästa ölet cirka 120 gram extrakt.

4

densiteten

densitet

sackaros

vatten

ojäst öl

extraktets

socker

havsytan

(5)  Customs Associates Ltd, Study on the competition between alcoholic drinks – Final report – februari 2001.

5

(6)  Korspriselasticiteten är en indikator på konkurrensförhållandet mellan dryckerna.

6

(7)  EUT C 69, 21.3.2006 (föredragande: Wilkinson).

7

(8)  EUT C 112, 30.4.2004, s. 64 (föredragande: Pezzini).

8

(9)  Oxford economics ”The consequences of the proposed Increase in the minimum excise duty rates for beer”. februari 2007.

9

---

BILAGA

till yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Följande ändringsförslag avslogs, men fick minst en fjärdedel av rösterna:

Punkt 4.6

Stryk följande:

”I samma yttrande påpekar kommittén följande: ’Fördelarna med en effektiv inre marknad och förfaranden som gör det möjligt att upptäcka och bekämpa skatteflykt och skatteundandragande begränsas än en gång av skyddet av nationella intressen’. Vidare: ’Det är utan tvivel så att många slag av bedrägeri står i direkt samband med de ansenliga skillnader som i vissa fall föreligger mellan de punktskattesatser som tillämpas i de olika medlemsstaterna.’”

”EESK vill peka på enhällighetsprincipens begränsningar, som för närvarande tillämpas vid de flesta gemenskapsbeslut på skattepolitikens område, och upprepar att det är nödvändigt att överge denna princip till förmån för majoritetsbeslut, om nödvändigt med kvalificerad majoritet, när det rör sig om skatter som påverkar inre marknadens funktion eller som snedvrider konkurrensen.”

Motivering

Beslutsförfarandet inom EU är en mycket känslig politisk fråga som EU skall fatta beslut om i det kommandet fördraget. Efter införandet av euron och därmed den förlorade möjligheten att föra en nationell penningpolitik som anpassas till respektive medlemsstat är finanspolitiken det enda styrinstrument som medlemsstaterna förfogar över för att föra en ekonomisk politik. Så länge som beslutet inte handlar om att fördjupa den ekonomiska och sociala sammanhållningen bör en majoritet, även om det handlar om kvalificerad majoritet, inte kunna påtvinga sina kriterier på EU:s samtliga medlemsstater.

Avskaffandet av regeln om enhällighet innebär också att vissa länder, som tack vare denna regel kunnat upprätthålla sitt stöd till nyckelsektorer för den nationella ekonomin (t.ex. vin- och öltillverkning i vissa länder) kommer att tvingas acceptera ett annat beslutsförfarande och därför inte kommer att kunna blockera förslag som går stick i stäv mot landets nationella intressen, vilket de kan göra i dagsläget.

Röstresultat:

För: 21

Emot: 54

Nedlagda: 4

Punkt 4.7

Lägg till följande:

”Kommittén har flera gånger framfört och upprepat följande grundsatser på området:

”Kommittén har flera gånger framfört och upprepat följande grundsatser på området:

| — | Förstärkning av det administrativa samarbetet, fortlöpande dialog mellan skattemyndigheterna, ömsesidig hjälp, kontinuerlig och gemensam fortbildning för personal som bekämpar bedrägerier, upprättande av kompatibla nätverk för polis och skattemyndigheter med gemensamma databanker. |
| --- | --- |

—

Förstärkning av det administrativa samarbetet, fortlöpande dialog mellan skattemyndigheterna, ömsesidig hjälp, kontinuerlig och gemensam fortbildning för personal som bekämpar bedrägerier, upprättande av kompatibla nätverk för polis och skattemyndigheter med gemensamma databanker.

Förstärkning av det administrativa samarbetet, fortlöpande dialog mellan skattemyndigheterna, ömsesidig hjälp, kontinuerlig och gemensam fortbildning för personal som bekämpar bedrägerier, upprättande av kompatibla nätverk för polis och skattemyndigheter med gemensamma databanker.

| — | Stärkning av konsumenternas rättigheter vid köp på distans av alla produkter på den inre marknaden. |
| --- | --- |

—

Stärkning av konsumenternas rättigheter vid köp på distans av alla produkter på den inre marknaden.

Stärkning av konsumenternas rättigheter vid köp på distans av alla produkter på den inre marknaden.

| — | Främjande av skatteharmonisering, både vad avser direkt beskattning och på det mer komplicerade området punktskatter. |
| --- | --- |

—

Främjande av skatteharmonisering, både vad avser direkt beskattning och på det mer komplicerade området punktskatter.

Främjande av skatteharmonisering, både vad avser direkt beskattning och på det mer komplicerade området punktskatter.

| — | En process måste inledas inom ramen för en samordnad europeisk skattepolitik för att komma bort från enhällighetsprincipen på skatteområdet med början där det är lättast att genomföra. |
| --- | --- |

—

En process måste inledas inom ramen för en samordnad europeisk skattepolitik för att komma bort från enhällighetsprincipen på skatteområdet med början där det är lättast att genomföra.

En process måste inledas inom ramen för en samordnad europeisk skattepolitik

| — | Mervärdesskattemodellen måste överges eftersom den främjar bedrägerier. |
| --- | --- |

—

Mervärdesskattemodellen måste överges eftersom den främjar bedrägerier.

Mervärdesskattemodellen måste överges eftersom den främjar bedrägerier.

| — | Skattetrycket får inte öka.” |
| --- | --- |

—

Skattetrycket får inte öka.”

Skattetrycket får inte öka.”

Motivering

| Motivering 1: | Man bör åtminstone formellt sett göra en åtskillnad mellan begreppet maximisatser och harmonisering, tillnärmning av skattenivåerna och progressiv harmonisering. Även om en av effekterna av en tillämpning av en maximisats, i enlighet med förklaringen i punkterna 3.5, 3.6 och 3.7, vore att den befintliga skillnaden mellan nivåerna minskar och att den effektiva harmoniseringen alltså ökar, antyder punktens formulering att maximisatsen är densamma som den objektiva satsen. Syftet med föreliggande förslag till ändring är att undvika detta.
  Problemet beror i själva verket på de höga nivåer som finns i vissa länder (Irland, Storbritannien, Finland och Sverige) och som innebär att skillnaderna mellan dessa länder och deras grannländer är enorma.
  Vidare föreslås att man skall ersätta uttrycket ”alkoholprodukter” med den mer passande termen ”alkoholhaltiga drycker”. Vissa alkoholprodukter finns att köpa på apotek trots att de inte har något som helst att göra med de drycker som det rör sig om i denna punkt.
  Ett effektivt sätt att sätt att utveckla inre marknaden och bekämpa bedrägeri är att låta EU-medborgarna utöva sin rätt att köpa dessa drycker på distans, i likhet med andra livsmedel. Det skulle göra det möjligt att inrätta legala distributionskanaler som kan kontrolleras av skatte- och livsmedelsmyndigheterna, vilket skulle ge konsumenterna större kunskap om produkterna. Det skulle dessutom vara i linje med fördragets princip om fri rörlighet för varor, som inte bara omfattar den professionella handeln utan även privata transaktioner. Fri rörlighet innebär att konsumenter som bor i en medlemsstat skall kunna köpa varor i en annan medlemsstat, under förutsättning att det finns en minimiuppsättning av enhetliga och rättvisa bestämmelser som reglerar inköp av försäljning av konsumtionsvaror.
  Kommittén påpekade nyligen att det i syfte att fullborda inre marknaden bör ses som en prioritering att göra konsumenterna uppmärksamma på dess fördelar (EESK:s yttrande om översynen av den inre marknaden, EUT C 93, 27.4.2007 (yttrande INT/332)). |
| --- | --- |

Motivering 1:

Man bör åtminstone formellt sett göra en åtskillnad mellan begreppet maximisatser och harmonisering, tillnärmning av skattenivåerna och progressiv harmonisering. Även om en av effekterna av en tillämpning av en maximisats, i enlighet med förklaringen i punkterna 3.5, 3.6 och 3.7, vore att den befintliga skillnaden mellan nivåerna minskar och att den effektiva harmoniseringen alltså ökar, antyder punktens formulering att maximisatsen är densamma som den objektiva satsen. Syftet med föreliggande förslag till ändring är att undvika detta.

Problemet beror i själva verket på de höga nivåer som finns i vissa länder (Irland, Storbritannien, Finland och Sverige) och som innebär att skillnaderna mellan dessa länder och deras grannländer är enorma.

Vidare föreslås att man skall ersätta uttrycket ”alkoholprodukter” med den mer passande termen ”alkoholhaltiga drycker”. Vissa alkoholprodukter finns att köpa på apotek trots att de inte har något som helst att göra med de drycker som det rör sig om i denna punkt.

Ett effektivt sätt att sätt att utveckla inre marknaden och bekämpa bedrägeri är att låta EU-medborgarna utöva sin rätt att köpa dessa drycker på distans, i likhet med andra livsmedel. Det skulle göra det möjligt att inrätta legala distributionskanaler som kan kontrolleras av skatte- och livsmedelsmyndigheterna, vilket skulle ge konsumenterna större kunskap om produkterna. Det skulle dessutom vara i linje med fördragets princip om fri rörlighet för varor, som inte bara omfattar den professionella handeln utan även privata transaktioner. Fri rörlighet innebär att konsumenter som bor i en medlemsstat skall kunna köpa varor i en annan medlemsstat, under förutsättning att det finns en minimiuppsättning av enhetliga och rättvisa bestämmelser som reglerar inköp av försäljning av konsumtionsvaror.

Kommittén påpekade nyligen att det i syfte att fullborda inre marknaden bör ses som en prioritering att göra konsumenterna uppmärksamma på dess fördelar (EESK:s yttrande om översynen av den inre marknaden, EUT C 93, 27.4.2007 (yttrande INT/332)).

| Motivering 2: | Detta klargörande är nödvändigt. Precis som sägs i den följande punkten har mervärdesskattemodellen gett upphov till en stor mängd varierande rättspraxis, vilket beror på brister i lagstiftningen och i dess tillämpning på europeisk och nationell nivå. Samordning är därför viktigt för att den nämnda processen skall komma igång. |
| --- | --- |

Motivering 2:

Detta klargörande är nödvändigt. Precis som sägs i den följande punkten har mervärdesskattemodellen gett upphov till en stor mängd varierande rättspraxis, vilket beror på brister i lagstiftningen och i dess tillämpning på europeisk och nationell nivå. Samordning är därför viktigt för att den nämnda processen skall komma igång.

Röstresultat:

För: 20

Emot: 55

Nedlagda: 4

---

| 27.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 175/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 175/8

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om gemenskapens statistiska program 2008-2012”

KOM(2006) 687 slutlig – 2006/0229 (COD)

(2007/C 175/02)

Den 19 januari 2007 beslutade rådet att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 19 april 2007. Föredragande var Sergio Santillán Cabeza.

Vid sin 436:e plenarsession den 30-31 maj 2007 (sammanträdet den 30 maj 2007) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 159 röster för, 5 röster emot och 1 nedlagd röst:

1.   Slutsats

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ställer sig positiv till förslaget om det femåriga statistikprogrammet för perioden 2008-2012 och håller med om att en harmoniserad och jämförbar statistik är oumbärlig för allmänhetens förståelse av Europa, för medborgarnas deltagande i debatten och för de ekonomiska aktörernas verksamhet på i den inre marknaden. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ställer sig positiv till förslaget om det femåriga statistikprogrammet för perioden 2008-2012 och håller med om att en harmoniserad och jämförbar statistik är oumbärlig för allmänhetens förståelse av Europa, för medborgarnas deltagande i debatten och för de ekonomiska aktörernas verksamhet på i den inre marknaden.

| 1.2 | EESK vill framhålla att både Eurostat och de nationella statistikinstituten bör förses med bästa möjliga mänskliga och materiella resurser utifrån budgetmöjligheterna, eftersom det är en förutsättning för att de skall kunna anta de allt komplexare uppdrag som statistiken ställs inför och en viktig faktor för EU:s betydelse som global aktör. |
| --- | --- |

1.2

EESK vill framhålla att både Eurostat och de nationella statistikinstituten bör förses med bästa möjliga mänskliga och materiella resurser utifrån budgetmöjligheterna, eftersom det är en förutsättning för att de skall kunna anta de allt komplexare uppdrag som statistiken ställs inför och en viktig faktor för EU:s betydelse som global aktör.

| 1.3 | EESK anser att man bör lägga större vikt vid aspekter som rör EU-medborgarnas välbefinnande, och därför föreslår kommittén att det statistiska programmet skall utvidgas till att omfatta följande områden:






  — | Barnpolitik. |
| --- | --- | --- |

1.3

EESK anser att man bör lägga större vikt vid aspekter som rör EU-medborgarnas välbefinnande, och därför föreslår kommittén att det statistiska programmet skall utvidgas till att omfatta följande områden:

—

Barnpolitik.

| — | Befolkningens åldrande och de äldres situation. |
| --- | --- |

—

Befolkningens åldrande och de äldres situation.

| — | Problemet med att förena familje- och yrkesliv. |
| --- | --- |

—

Problemet med att förena familje- och yrkesliv.

| — | Socialpolitiken bör dessutom utgöra ett kapitel för sig. |
| --- | --- |

—

Socialpolitiken bör dessutom utgöra ett kapitel för sig.

| 1.4 | Den uppmärksamhet som man i det statistiska programmet för 2008-2012 fäster på bättre statistik över allmän utbildning och yrkesutbildning förefaller otillräcklig med hänsyn till dessa frågors betydelse för Lissabonmålsättningarna. |
| --- | --- |

1.4

Den uppmärksamhet som man i det statistiska programmet för 2008-2012 fäster på bättre statistik över allmän utbildning och yrkesutbildning förefaller otillräcklig med hänsyn till dessa frågors betydelse för Lissabonmålsättningarna.

| 1.5 | Dessutom vore det lämpligt att tillhandahålla statistik över den sociala ekonomin, eftersom det är en sektor som är högt utvecklad i EU. |
| --- | --- |

1.5

Dessutom vore det lämpligt att tillhandahålla statistik över den sociala ekonomin, eftersom det är en sektor som är högt utvecklad i EU.

| 1.6 | Det finns områden där den tillgängliga statistiken som för närvarande är otillräcklig. Femårsprogrammet bör fästa större vikt vid dessa. Det rör sig bland annat om följande områden:






  — | Invandring och asyl. En fråga som får allt större återverkningar och som det inte finns någon tillräckligt tillförlitlig statistik över. |
| --- | --- | --- |

1.6

Det finns områden där den tillgängliga statistiken som för närvarande är otillräcklig. Femårsprogrammet bör fästa större vikt vid dessa. Det rör sig bland annat om följande områden:

—

Invandring och asyl. En fråga som får allt större återverkningar och som det inte finns någon tillräckligt tillförlitlig statistik över.

| — | Brottslighet och rättssystem. |
| --- | --- |

—

Brottslighet och rättssystem.

| — | Sysselsättning. Trots att det för närvarande finns statistik över den aktiva befolkningen, sysselsättningen, arbetslösheten osv., förutsätter arbetsmarknadens snabba utveckling – och uppkomsten av ny ekonomisk verksamhet, nya yrken och nya anställningsformer – att man ständigt uppdaterar enkätmetoderna och arbetet på fältet. |
| --- | --- |

—

Sysselsättning. Trots att det för närvarande finns statistik över den aktiva befolkningen, sysselsättningen, arbetslösheten osv., förutsätter arbetsmarknadens snabba utveckling – och uppkomsten av ny ekonomisk verksamhet, nya yrken och nya anställningsformer – att man ständigt uppdaterar enkätmetoderna och arbetet på fältet.

| 1.7 | EESK vill erinra om att fördraget anger följande: ”Framställningen av gemenskapsstatistik [...] får inte innebära en alltför stor belastning för de ekonomiska aktörerna” (1). Detta innebär följande:






  a) | Dels att man inte får belasta företagen, framför allt de små och medelstora företagen, med onödiga eller överdrivna kostnader. |
| --- | --- | --- |

1.7

EESK vill erinra om att fördraget anger följande: ”Framställningen av gemenskapsstatistik [...] får inte innebära en alltför stor belastning för de ekonomiska aktörerna” (1). Detta innebär följande:

a)

Dels att man inte får belasta företagen, framför allt de små och medelstora företagen, med onödiga eller överdrivna kostnader.

| b) | Dels att man inte skall begära uppgifter flera gånger. Den grundläggande principen bör vara att varje uppgift skall läggas fram en enda gång, och därefter spridas och delas med andra statistiska institut med respekt för de principer som gäller för gemenskapsstatistiken (insynsskydd för statistiska uppgifter osv.). |
| --- | --- |

b)

Dels att man inte skall begära uppgifter flera gånger. Den grundläggande principen bör vara att varje uppgift skall läggas fram en enda gång, och därefter spridas och delas med andra statistiska institut med respekt för de principer som gäller för gemenskapsstatistiken (insynsskydd för statistiska uppgifter osv.).

| 1.8 | Statistik över utrikeshandeln: Man har kunnat konstatera skillnader som bör rättas till mellan exportsiffrorna från ett visst land till ett annat och det sistnämnda landets uppgifter om import från det förstnämnda. Det vill säga att exportsiffrorna från A till B skiljer sig från importsiffrorna från B till A. |
| --- | --- |

1.8

Statistik över utrikeshandeln: Man har kunnat konstatera skillnader som bör rättas till mellan exportsiffrorna från ett visst land till ett annat och det sistnämnda landets uppgifter om import från det förstnämnda. Det vill säga att exportsiffrorna från A till B skiljer sig från importsiffrorna från B till A.

| 1.9 | Med tanke på mångfalden i EU-27 anser EESK att det är viktigt att det görs insatser för att få till stånd bästa möjliga samordning i fråga om statistisk terminologi. |
| --- | --- |

1.9

Med tanke på mångfalden i EU-27 anser EESK att det är viktigt att det görs insatser för att få till stånd bästa möjliga samordning i fråga om statistisk terminologi.

| 1.10 | För att garantera en större neutralitet med avseende på de statistiska uppgifterna samt säkerställa att de övriga principerna i uppförandekoden (bland annat insynsskyddet för statistiska uppgifter) beaktas, anser EESK att det är viktigt att man kontrollerar verksamheten inom de privata organ som direkt eller indirekt är verksamma inom det europeiska statistiksystemet. |
| --- | --- |

1.10

För att garantera en större neutralitet med avseende på de statistiska uppgifterna samt säkerställa att de övriga principerna i uppförandekoden (bland annat insynsskyddet för statistiska uppgifter) beaktas, anser EESK att det är viktigt att man kontrollerar verksamheten inom de privata organ som direkt eller indirekt är verksamma inom det europeiska statistiksystemet.

2.   Förslagets innehåll

| 2.1 | I rådets förordning (EG) nr 322/97 (2) framförs krav på att det skall utarbetas ett flerårigt statistiskt program för gemenskapen (3) där inriktning, huvudområden och mål för de åtgärder som planeras för en tid som inte överstiger fem år skall fastställas. Programmet skall också utgöra ramen för framställningen av all gemenskapsstatistik. Gemenskapens statistiska program genomförs via årliga arbetsprogram som tillhandahåller mer detaljerade arbetsmål för varje år och genom en särskild lagstiftning för mer omfattande åtgärder. Gemenskapens statistiska program är föremål för en lägesrapport efter halva tiden om framsteg samt en formell utvärdering efter programperiodens utgång. |
| --- | --- |

2.1

I rådets förordning (EG) nr 322/97 (2) framförs krav på att det skall utarbetas ett flerårigt statistiskt program för gemenskapen (3) där inriktning, huvudområden och mål för de åtgärder som planeras för en tid som inte överstiger fem år skall fastställas. Programmet skall också utgöra ramen för framställningen av all gemenskapsstatistik. Gemenskapens statistiska program genomförs via årliga arbetsprogram som tillhandahåller mer detaljerade arbetsmål för varje år och genom en särskild lagstiftning för mer omfattande åtgärder. Gemenskapens statistiska program är föremål för en lägesrapport efter halva tiden om framsteg samt en formell utvärdering efter programperiodens utgång.

| 2.2 | Mot denna bakgrund syftar föreliggande förslag till beslut – som har artikel 285 i fördraget om Europeiska unionen som rättslig grund – till att inrätta ett övergripande strategiskt program för officiell gemenskapsstatistik som bör inbegripa tillverkning och leverans av varor och tjänster till användarna, förbättrad kvalitet på statistiken och en fortsatt utveckling av det europeiska statistiksystemet (4). |
| --- | --- |

2.2

Mot denna bakgrund syftar föreliggande förslag till beslut – som har artikel 285 i fördraget om Europeiska unionen som rättslig grund – till att inrätta ett övergripande strategiskt program för officiell gemenskapsstatistik som bör inbegripa tillverkning och leverans av varor och tjänster till användarna, förbättrad kvalitet på statistiken och en fortsatt utveckling av det europeiska statistiksystemet (4).

| 2.3 | Det huvudsakliga syftet med den officiella gemenskapsstatistiken är att med konkreta tillförlitliga, objektiva, jämförbara och samanvändbara faktauppgifter fortlöpande stödja utveckling, övervakning och utvärdering av gemenskapspolitiken. Inom vissa områden används statistiska uppgifter också direkt vid gemenskapsinstitutionernas hantering av viktiga politikområden. |
| --- | --- |

2.3

Det huvudsakliga syftet med den officiella gemenskapsstatistiken är att med konkreta tillförlitliga, objektiva, jämförbara och samanvändbara faktauppgifter fortlöpande stödja utveckling, övervakning och utvärdering av gemenskapspolitiken. Inom vissa områden används statistiska uppgifter också direkt vid gemenskapsinstitutionernas hantering av viktiga politikområden.

| 2.4 | Det statistiska programmet för 2008-2012 grundas på följande politiska prioriteringar:






  — | Välstånd, konkurrenskraft och tillväxt. |
| --- | --- | --- |

2.4

Det statistiska programmet för 2008-2012 grundas på följande politiska prioriteringar:

—

Välstånd, konkurrenskraft och tillväxt.

| — | Solidaritet, ekonomisk och social sammanhållning samt hållbar utveckling. |
| --- | --- |

—

Solidaritet, ekonomisk och social sammanhållning samt hållbar utveckling.

| — | Säkerhet. |
| --- | --- |

—

Säkerhet.

| — | Ytterligare utvidgning av Europeiska unionen. |
| --- | --- |

—

Ytterligare utvidgning av Europeiska unionen.

| 2.5 | När kommissionen utarbetade förslaget till beslut höll man samråd med berörda parter, bland annat medlemsstaterna, Efta- och kandidatländerna samt det europeiska statistiksystemets tekniska arbetsgrupper. Europeiska rådgivande kommittén för statistik på det ekonomiska och sociala området (5) och kommittén för valuta-, finans- och betalningsbalansstatistik (6) avgav yttranden om förslaget. |
| --- | --- |

2.5

När kommissionen utarbetade förslaget till beslut höll man samråd med berörda parter, bland annat medlemsstaterna, Efta- och kandidatländerna samt det europeiska statistiksystemets tekniska arbetsgrupper. Europeiska rådgivande kommittén för statistik på det ekonomiska och sociala området (5) och kommittén för valuta-, finans- och betalningsbalansstatistik (6) avgav yttranden om förslaget.

| 2.6 | När det gäller programmets strategi har kommissionen av två alternativ, en ”snävare” strategi och en ”heltäckande”, valt det andra med hänsyn till tre faktorer: förmågan och effektiviteten hos gemenskapens statistiska program, de kostnader som tillämpningen innebär för medlemsstaterna och den börda som åläggs hushållen och företagen. |
| --- | --- |

2.6

När det gäller programmets strategi har kommissionen av två alternativ, en ”snävare” strategi och en ”heltäckande”, valt det andra med hänsyn till tre faktorer: förmågan och effektiviteten hos gemenskapens statistiska program, de kostnader som tillämpningen innebär för medlemsstaterna och den börda som åläggs hushållen och företagen.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK har under årens lopp vid flera tillfällen yttrat sig om de statistiska programmen (7) och om olika aspekter på EU:s politikområde för statistik. Generellt sett har kommittén ständigt framfört det statistiska systemets betydelse för att uppfylla EU:s ekonomiska och sociala mål och behovet av att stödja och bygga ut Eurostat, hörnstenen för att systemet skall fungera, och de nationella statistiska instituten när det gäller beslutsfattandet inom medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.1

EESK har under årens lopp vid flera tillfällen yttrat sig om de statistiska programmen (7) och om olika aspekter på EU:s politikområde för statistik. Generellt sett har kommittén ständigt framfört det statistiska systemets betydelse för att uppfylla EU:s ekonomiska och sociala mål och behovet av att stödja och bygga ut Eurostat, hörnstenen för att systemet skall fungera, och de nationella statistiska instituten när det gäller beslutsfattandet inom medlemsstaterna.

| 3.2 | EESK bekräftar dessa kriterier och vill dessutom när det gäller föreliggande beslut lyfta fram tre aspekter som visar på behovet av att kunna räkna med en så effektiv statistikmekanism som möjligt: EU:s roll som global aktör, uppfyllandet av Lissabonstrategins målsättningar och utvidgningen. Samordningen av de 27 medlemsstaternas statistik är en utmaning av hittills aldrig skådat slag. Kort sagt: Ett framgångsrikt EU kräver bland annat att dess statistiska system fungerar effektivt. |
| --- | --- |

3.2

EESK bekräftar dessa kriterier och vill dessutom när det gäller föreliggande beslut lyfta fram tre aspekter som visar på behovet av att kunna räkna med en så effektiv statistikmekanism som möjligt: EU:s roll som global aktör, uppfyllandet av Lissabonstrategins målsättningar och utvidgningen. Samordningen av de 27 medlemsstaternas statistik är en utmaning av hittills aldrig skådat slag. Kort sagt: Ett framgångsrikt EU kräver bland annat att dess statistiska system fungerar effektivt.

| 3.3 | I fråga om resurser kan femårsprogrammet för 2008-2012 räkna med ett budgetanslag på 274,2 miljoner euro (vilket innebär en ökning med 24,3 % jämfört med resurserna för verksamheten i programmet för 2003-2007). Man bör dock uppmärksamma andra aspekter som inte ingår i detta belopp (8). Om man i förslaget inbegriper administrativa kostnader och samfinansiering med medlemsstaterna eller med andra organ, uppgår de sammanlagda åtagande- och betalningsbemyndigandena till 739,34 miljoner euro. |
| --- | --- |

3.3

I fråga om resurser kan femårsprogrammet för 2008-2012 räkna med ett budgetanslag på 274,2 miljoner euro (vilket innebär en ökning med 24,3 % jämfört med resurserna för verksamheten i programmet för 2003-2007). Man bör dock uppmärksamma andra aspekter som inte ingår i detta belopp (8). Om man i förslaget inbegriper administrativa kostnader och samfinansiering med medlemsstaterna eller med andra organ, uppgår de sammanlagda åtagande- och betalningsbemyndigandena till 739,34 miljoner euro.

| 3.4 | Styrning på statistikområdet. De nationella myndigheterna och gemenskapens statistikmyndighet skall i enlighet med uppförandekoden avseende statistik (9) uppfylla följande:






  a) | Inrätta en institutionell och organisatorisk miljö som främjar effektivitet och trovärdighet hos nationella statistikmyndigheter och gemenskapens statistikmyndigheter när de framställer och sprider officiell statistik. |
| --- | --- | --- |

3.4

Styrning på statistikområdet. De nationella myndigheterna och gemenskapens statistikmyndighet skall i enlighet med uppförandekoden avseende statistik (9) uppfylla följande:

a)

Inrätta en institutionell och organisatorisk miljö som främjar effektivitet och trovärdighet hos nationella statistikmyndigheter och gemenskapens statistikmyndigheter när de framställer och sprider officiell statistik.

| b) | Iaktta europeiska normer, riktlinjer och goda metoder vid de förfaranden som används av nationella statistikmyndigheter och gemenskapens statistikmyndigheter för att organisera, insamla, bearbeta och sprida officiell statistik och för att eftersträva ett anseende för god förvaltning och effektivitet så att denna statistiktrovärdighet stärks. |
| --- | --- |

b)

Iaktta europeiska normer, riktlinjer och goda metoder vid de förfaranden som används av nationella statistikmyndigheter och gemenskapens statistikmyndigheter för att organisera, insamla, bearbeta och sprida officiell statistik och för att eftersträva ett anseende för god förvaltning och effektivitet så att denna statistiktrovärdighet stärks.

| c) | Säkerställa att gemenskapsstatistiken uppfyller europeiska kvalitetsstandarder och tillgodoser behoven hos institutionella användare inom Europeiska unionen, regeringarna, forskningsinstituten, organisationerna i det civila samhället, företagen och allmänheten i stort. |
| --- | --- |

c)

Säkerställa att gemenskapsstatistiken uppfyller europeiska kvalitetsstandarder och tillgodoser behoven hos institutionella användare inom Europeiska unionen, regeringarna, forskningsinstituten, organisationerna i det civila samhället, företagen och allmänheten i stort.

| 3.5 | I gemenskapens statistiska program 2008-2012 föreslås att man skall uppfylla 32 övergripande mål (som anges i bilaga I) och det finns planer på cirka 90 konkreta målsättningar och åtgärder (i bilaga II), som rör både den allmänna politiken och arton särskilda politikområden inom EU. |
| --- | --- |

3.5

I gemenskapens statistiska program 2008-2012 föreslås att man skall uppfylla 32 övergripande mål (som anges i bilaga I) och det finns planer på cirka 90 konkreta målsättningar och åtgärder (i bilaga II), som rör både den allmänna politiken och arton särskilda politikområden inom EU.

| 3.5.1 | I programmet fastställs åtgärder på följande huvudområden:






  — | Fri rörlighet för varor. |
| --- | --- | --- |

3.5.1

I programmet fastställs åtgärder på följande huvudområden:

—

Fri rörlighet för varor.

| — | Jordbruk. |
| --- | --- |

—

Jordbruk.

| — | Fri rörlighet för personer, tjänster och kapital. |
| --- | --- |

—

Fri rörlighet för personer, tjänster och kapital.

| — | Visum, asyl, invandring och politik avseende fri rörlighet för personer. |
| --- | --- |

—

Visum, asyl, invandring och politik avseende fri rörlighet för personer.

| — | Transporter. |
| --- | --- |

—

Transporter.

| — | Gemensamma regler om konkurrens, beskattning och tillnärmning av lagstiftning. |
| --- | --- |

—

Gemensamma regler om konkurrens, beskattning och tillnärmning av lagstiftning.

| — | Ekonomisk och monetär politik. |
| --- | --- |

—

Ekonomisk och monetär politik.

| — | Sysselsättning. |
| --- | --- |

—

Sysselsättning.

| — | Gemensam handelspolitik. |
| --- | --- |

—

Gemensam handelspolitik.

| — | Tullsamarbete. |
| --- | --- |

—

Tullsamarbete.

| — | Socialpolitik, utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor. |
| --- | --- |

—

Socialpolitik, utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor.

| — | Kultur. |
| --- | --- |

—

Kultur.

| — | Folkhälsa. |
| --- | --- |

—

Folkhälsa.

| — | Konsumentskydd. |
| --- | --- |

—

Konsumentskydd.

| — | Transeuropeiska nät. |
| --- | --- |

—

Transeuropeiska nät.

| — | Industri (inklusive statistik om informationssamhället). |
| --- | --- |

—

Industri (inklusive statistik om informationssamhället).

| — | Ekonomisk och social sammanhållning. |
| --- | --- |

—

Ekonomisk och social sammanhållning.

| — | Forskning och teknisk utveckling. |
| --- | --- |

—

Forskning och teknisk utveckling.

| — | Miljö. |
| --- | --- |

—

Miljö.

| — | Utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

—

Utvecklingssamarbete.

| — | Ekonomiskt, finansiellt och tekniskt samarbete med tredjeland. |
| --- | --- |

—

Ekonomiskt, finansiellt och tekniskt samarbete med tredjeland.

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | Med hänsyn till de ambitiösa målen i programmet för 2008-2012, som också inbegriper ett nära samarbete mellan Eurostat och de statistiska instituten i de 27 medlemsstaterna, bör man framhålla behovet av att prioritera det statistiska arbetet och maximalt utnyttja de begränsade resurser som för närvarande finns. |
| --- | --- |

4.1

Med hänsyn till de ambitiösa målen i programmet för 2008-2012, som också inbegriper ett nära samarbete mellan Eurostat och de statistiska instituten i de 27 medlemsstaterna, bör man framhålla behovet av att prioritera det statistiska arbetet och maximalt utnyttja de begränsade resurser som för närvarande finns.

| 4.2 | Artikel 4 i förslaget till beslut avser fastställande av prioriteringar på det statistiska området med tanke på behovet av att så effektivt som möjligt utnyttja de begränsade resurser som finns. Det fastställs emellertid varken kriterier eller regler för att fastställa sådana prioriteringar. Dessutom förefaller det svårt att fastställa sådana samtidigt som man påpekar att det finns behov av att stärka vissa arbetsområden som redan finns eller skapa nya. |
| --- | --- |

4.2

Artikel 4 i förslaget till beslut avser fastställande av prioriteringar på det statistiska området med tanke på behovet av att så effektivt som möjligt utnyttja de begränsade resurser som finns. Det fastställs emellertid varken kriterier eller regler för att fastställa sådana prioriteringar. Dessutom förefaller det svårt att fastställa sådana samtidigt som man påpekar att det finns behov av att stärka vissa arbetsområden som redan finns eller skapa nya.

| 4.3 | EESK instämmer i påståendet att ”Den snabba utvecklingen när det gäller kapaciteten hos och tillgängligheten till Internet kommer att göra detta till det främsta instrumentet för att sprida statistiska uppgifter i framtiden. Det kommer att påtagligt öka den tänkbara användarkretsen och sålunda skapa nya spridningsmöjligheter” (10). För att uppnå detta mål – och med hänsyn till att Eurostats webbplatser är ett av EU:s ansikten utåt – måste presentationen av uppgifterna vara så enkel och tilltalande som de tekniska medlen tillåter. |
| --- | --- |

4.3

EESK instämmer i påståendet att ”Den snabba utvecklingen när det gäller kapaciteten hos och tillgängligheten till Internet kommer att göra detta till det främsta instrumentet för att sprida statistiska uppgifter i framtiden. Det kommer att påtagligt öka den tänkbara användarkretsen och sålunda skapa nya spridningsmöjligheter” (10). För att uppnå detta mål – och med hänsyn till att Eurostats webbplatser är ett av EU:s ansikten utåt – måste presentationen av uppgifterna vara så enkel och tilltalande som de tekniska medlen tillåter.

| 4.4 | EESK instämmer i att samarbetet mellan Eurostat och de nationella statistikinstituten bör fördjupas (11). EESK vill emellertid fästa uppmärksamheten på att förslaget till beslut varken preciserar eller fastställer regler för att stärka detta samarbete. |
| --- | --- |

4.4

EESK instämmer i att samarbetet mellan Eurostat och de nationella statistikinstituten bör fördjupas (11). EESK vill emellertid fästa uppmärksamheten på att förslaget till beslut varken preciserar eller fastställer regler för att stärka detta samarbete.

| 4.5 | Den europeiska statistikens område och prioriteringar. EESK vill betona att – såsom framgår av förteckningen av de planerade åtgärder som återges i punkt 3.5.1 i detta yttrande – fokuserar det statistiska systemet på ekonomiska aspekter, medan informationen om de sociala aspekterna som inverkar direkt på EU-medborgarnas liv är otillräcklig. EESK vill även påpeka att till skillnad från andra områden tillhör socialpolitiken samma område som utbildnings- och ungdomsfrågorna. |
| --- | --- |

4.5

Den europeiska statistikens område och prioriteringar. EESK vill betona att – såsom framgår av förteckningen av de planerade åtgärder som återges i punkt 3.5.1 i detta yttrande – fokuserar det statistiska systemet på ekonomiska aspekter, medan informationen om de sociala aspekterna som inverkar direkt på EU-medborgarnas liv är otillräcklig. EESK vill även påpeka att till skillnad från andra områden tillhör socialpolitiken samma område som utbildnings- och ungdomsfrågorna.

Bryssel den 30 maj 2007.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Ordförande

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, artikel 285.2.

1

(2)  EGT L 52, 22.2.1997, s. 1.

2

(3)  Artikel 3.1.

3

(4)  Det partnerskap som omfattar Eurostat, de nationella statistikinstituten och de övriga nationella statistikorgan som i varje medlemsstat ansvarar för att framställa och sprida europeisk statistik.

4

(5)  Inrättades genom rådets beslut 91/116/EG (ändrat genom beslut 97/255/EG).

5

(6)  Rådets beslut 91/115/EG (ändrat genom beslut 96/174/EG).

6

(7)  År 1998 yttrade EESK sig om ”Förslag till rådets beslut om gemenskapens statistiska program 1998-2002”, EGT C 235, 27.7.1998, s. 60, och år 2002 om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om gemenskapens statistiska program 2003-2007”, EGT C 125, 27.5.2002, s. 17.

7

(8)  Personal- och administrationskostnader, budgetmedel för andra budgetposter rörande statistik som kan tillkomma för att täcka nya regleringsbehov under perioden 2008-2012 (Edicom-åtgärder), budgetmedel som avsätts till andra generaldirektorat under deras respektive budgetposter och medel på nationell och regional nivå. Eurostat kommer att omfördela sina egna budget- och personalresurser så att de tillgodoser programmets övergripande prioriteringar.

8

(9)  Kommissionens rekommendation om medlemsstaternas och gemenskapens statistikmyndigheters oberoende, integritet och ansvar, KOM(2005) 217 slutlig.

9

(10)  Bilaga I, punkt 3.6 ”Spridning”.

10

(11)  Bilaga I, punkt 3.6 ”Spridning”.

11

---

| 27.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 175/11 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 175/11

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Europaparlamentets och rådets förordning om kvartalsstatistik över lediga platser i gemenskapen”

KOM(2007) 76 slutlig

(2007/C 175/03)

Den 4 april 2007 beslutade rådet att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Den 24 april 2007 gav Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs presidium facksektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning i uppdrag att utarbeta ett yttrande i ärendet.

Med hänsyn till ärendets brådskande karaktär utsåg Europeiska ekonomiska och sociala kommittén vid sin 436:e plenarsession den 30-31 maj 2007 (sammanträdet den 31 maj 2007) Susanna Florio till huvudföredragande och antog följande yttrande enhälligt.

1.   Bakgrund

| 1.1 | Tillgänglig och tillförlitlig statistik med hög kvalitet är ett nödvändigt instrument för de institutionella, ekonomiska och sociala aktörerna när det gäller att övervaka och utvärdera vissa lagstiftningsåtgärder och verkställa framtida beslut. |
| --- | --- |

1.1

Tillgänglig och tillförlitlig statistik med hög kvalitet är ett nödvändigt instrument för de institutionella, ekonomiska och sociala aktörerna när det gäller att övervaka och utvärdera vissa lagstiftningsåtgärder och verkställa framtida beslut.

| 1.2 | För att bästa möjliga politik skall kunna utformas är det nödvändigt att man har en så exakt och verklighetstrogen uppfattning som möjligt om de nuvarande förhållandena. |
| --- | --- |

1.2

För att bästa möjliga politik skall kunna utformas är det nödvändigt att man har en så exakt och verklighetstrogen uppfattning som möjligt om de nuvarande förhållandena.

| 1.3 | Detta gäller i synnerhet statistiken över sysselsättningen i Europa, så att man kan analysera medlemsstaternas framsteg i förhållande till Lissabonstrategins mål. |
| --- | --- |

1.3

Detta gäller i synnerhet statistiken över sysselsättningen i Europa, så att man kan analysera medlemsstaternas framsteg i förhållande till Lissabonstrategins mål.

| 1.4 | För att man skall kunna förstå utvecklingen på EU:s arbetsmarknad är det mycket viktigt att känna till inom vilka sektorer och regioner arbetstillfällena finns och hur många de är. De lediga platserna återspeglar de kortsiktiga förändringarna inom de olika näringssektorerna och kan utgöra en användbar ram när man undersöker var den största efterfrågan på arbetskraft finns eller – tvärtom – var det förekommer en betydande tillväxt i fråga om ekonomi och sysselsättning. |
| --- | --- |

1.4

För att man skall kunna förstå utvecklingen på EU:s arbetsmarknad är det mycket viktigt att känna till inom vilka sektorer och regioner arbetstillfällena finns och hur många de är. De lediga platserna återspeglar de kortsiktiga förändringarna inom de olika näringssektorerna och kan utgöra en användbar ram när man undersöker var den största efterfrågan på arbetskraft finns eller – tvärtom – var det förekommer en betydande tillväxt i fråga om ekonomi och sysselsättning.

| 1.5 | Lediga platser är en av de europeiska ekonomiska huvudindikatorerna, och om denna indikator snabbt blir tillgänglig kan Europeiska centralbanken och kommissionen använda den för att mäta den ekonomiska utvecklingen inom vissa sektorer och fatta balanserade beslut om den monetära politiken. |
| --- | --- |

1.5

Lediga platser är en av de europeiska ekonomiska huvudindikatorerna, och om denna indikator snabbt blir tillgänglig kan Europeiska centralbanken och kommissionen använda den för att mäta den ekonomiska utvecklingen inom vissa sektorer och fatta balanserade beslut om den monetära politiken.

| 1.6 | Lissabonstrategins nystart, som har sin utgångspunkt i Europeiska rådets möte i mars 2005, fokuserar bland annat på nya och bättre arbetstillfällen. Detta medför oundvikligen att kraven på bättre information om behovet av arbetskraft ökar. |
| --- | --- |

1.6

Lissabonstrategins nystart, som har sin utgångspunkt i Europeiska rådets möte i mars 2005, fokuserar bland annat på nya och bättre arbetstillfällen. Detta medför oundvikligen att kraven på bättre information om behovet av arbetskraft ökar.

| 1.7 | Inom ramen för den europeiska sysselsättningsstrategin behöver de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning (2005-2008) och de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken strukturella uppgifter på europeisk nivå om lediga platser, och uppgifterna behöver vara uppdelade på olika näringar så att man kan analysera arbetskraftsefterfrågans nivå och struktur. |
| --- | --- |

1.7

Inom ramen för den europeiska sysselsättningsstrategin behöver de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning (2005-2008) och de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken strukturella uppgifter på europeisk nivå om lediga platser, och uppgifterna behöver vara uppdelade på olika näringar så att man kan analysera arbetskraftsefterfrågans nivå och struktur.

| 1.8 | Om de enskilda medlemsstaterna får tillgång till tillförlitlig och regelbundet uppdaterad statistik blir det också möjligt för dem att bedöma arbetsmarknaden och fatta sysselsättningspolitiska beslut i enlighet med denna bedömning, även på regional nivå. |
| --- | --- |

1.8

Om de enskilda medlemsstaterna får tillgång till tillförlitlig och regelbundet uppdaterad statistik blir det också möjligt för dem att bedöma arbetsmarknaden och fatta sysselsättningspolitiska beslut i enlighet med denna bedömning, även på regional nivå.

2.   Kommissionens förslag

| 2.1 | Nationella uppgifter om lediga platser och tillsatta tjänster har samlats in sedan 2003 genom en informell överenskommelse. Trots att denna överenskommelse har garanterat flexibilitet och oberoende för medlemsstaterna, har den inte helt och hållet tillgodosett uppgiftsanvändarnas behov. |
| --- | --- |

2.1

Nationella uppgifter om lediga platser och tillsatta tjänster har samlats in sedan 2003 genom en informell överenskommelse. Trots att denna överenskommelse har garanterat flexibilitet och oberoende för medlemsstaterna, har den inte helt och hållet tillgodosett uppgiftsanvändarnas behov.

| 2.2 | För närvarande har fyra medlemsstater inte lämnat uppgifter till Eurostat, och de uppgifter som lämnats in är inte alltid fullständigt jämförbara. När det gäller kvartalsstatistiken har Europeiska centralbankens och kommissionens krav i fråga om täckning och aktuella och harmoniserade uppgifter inte uppfyllts till fullo. |
| --- | --- |

2.2

För närvarande har fyra medlemsstater inte lämnat uppgifter till Eurostat, och de uppgifter som lämnats in är inte alltid fullständigt jämförbara. När det gäller kvartalsstatistiken har Europeiska centralbankens och kommissionens krav i fråga om täckning och aktuella och harmoniserade uppgifter inte uppfyllts till fullo.

| 2.3 | Med förslaget till förordning KOM(2007) 76 slutlig, som tillkommit på sysselsättningskommitténs initiativ, har kommissionen för avsikt att införa regler som gör det möjligt att erhålla jämförbar statistik om lediga platser inom en fastställd tidsfrist. |
| --- | --- |

2.3

Med förslaget till förordning KOM(2007) 76 slutlig, som tillkommit på sysselsättningskommitténs initiativ, har kommissionen för avsikt att införa regler som gör det möjligt att erhålla jämförbar statistik om lediga platser inom en fastställd tidsfrist.

| 2.4 | I förslagets förberedelsearbete, som också har omfattat samråd med sakkunniga och kommittén för det statistiska programmet, har man diskuterat olika alternativ. Den lösning som till sist valts för förslaget till förordning innebär att insamlingen av årliga strukturella uppgifter på kort sikt skall fortsätta inom ramen för den informella överenskommelsen. |
| --- | --- |

2.4

I förslagets förberedelsearbete, som också har omfattat samråd med sakkunniga och kommittén för det statistiska programmet, har man diskuterat olika alternativ. Den lösning som till sist valts för förslaget till förordning innebär att insamlingen av årliga strukturella uppgifter på kort sikt skall fortsätta inom ramen för den informella överenskommelsen.

| 2.5 | Förslaget fokuserar därför främst på bestämmelser för insamling av kvartalsstatistik över lediga platser. Med utgångspunkt i erfarenheterna av denna förordning finns det möjlighet att anta en ny förordning för att tillgodose behovet av årlig statistik. |
| --- | --- |

2.5

Förslaget fokuserar därför främst på bestämmelser för insamling av kvartalsstatistik över lediga platser. Med utgångspunkt i erfarenheterna av denna förordning finns det möjlighet att anta en ny förordning för att tillgodose behovet av årlig statistik.

| 2.6 | För att bestämma den detaljnivå som krävs per näringsgren förlitar man sig på den gällande versionen av Europeiska gemenskapens näringsgrensindelning (NACE). |
| --- | --- |

2.6

För att bestämma den detaljnivå som krävs per näringsgren förlitar man sig på den gällande versionen av Europeiska gemenskapens näringsgrensindelning (NACE).

| 2.7 | I det fall det är möjligt kan medlemsstaterna, under förutsättning att kvalitativa standarder upprätthålls, använda administrativa källor eller begränsa omfattningen av de näringsgrenar som täcks in, för att underlätta företagens arbete (art. 5). |
| --- | --- |

2.7

I det fall det är möjligt kan medlemsstaterna, under förutsättning att kvalitativa standarder upprätthålls, använda administrativa källor eller begränsa omfattningen av de näringsgrenar som täcks in, för att underlätta företagens arbete (art. 5).

| 2.8 | Möjligheten att göra genomförbarhetsstudier (art. 8) erbjuds de medlemsstater som har svårt att tillhandahålla uppgifter rörande följande:






  a) | Enheter med mindre än 10 anställda och/eller |
| --- | --- | --- |

2.8

Möjligheten att göra genomförbarhetsstudier (art. 8) erbjuds de medlemsstater som har svårt att tillhandahålla uppgifter rörande följande:

a)

Enheter med mindre än 10 anställda och/eller

| b) | följande verksamheter:






  i) | Jordbruk, skogsbruk och fiske. |
| --- | --- | --- |

b)

följande verksamheter:

i)

Jordbruk, skogsbruk och fiske.

| ii) | Offentlig förvaltning och försvar samt obligatoriskt socialt skydd. |
| --- | --- |

ii)

Offentlig förvaltning och försvar samt obligatoriskt socialt skydd.

| iii) | Utbildning. |
| --- | --- |

iii)

Utbildning.

| iv) | Vård och omsorg samt sociala tjänster. |
| --- | --- |

iv)

Vård och omsorg samt sociala tjänster.

| v) | Konst, underhållning och fritid. |
| --- | --- |

v)

Konst, underhållning och fritid.

| vi) | Medlemskapsorganisationers verksamhet, reparation av datorer, personliga artiklar och hushållsartiklar samt andra personliga tjänster. |
| --- | --- |

vi)

Medlemskapsorganisationers verksamhet, reparation av datorer, personliga artiklar och hushållsartiklar samt andra personliga tjänster.

| 2.9 | Inledningsfasen (de första tre åren) innefattar finansiellt gemenskapsstöd till medlemsstaterna. Finansieringen kommer under de första tre åren att ske via gemenskapsprogrammet för sysselsättning och social solidaritet (Progress) (1) (art. 9). På så vis kommer man att kunna ta initiativ till innovation och förbättring när det gäller insamlingen av uppgifter, förutom att fasen med den informella överenskommelsen slutförs. |
| --- | --- |

2.9

Inledningsfasen (de första tre åren) innefattar finansiellt gemenskapsstöd till medlemsstaterna. Finansieringen kommer under de första tre åren att ske via gemenskapsprogrammet för sysselsättning och social solidaritet (Progress) (1) (art. 9). På så vis kommer man att kunna ta initiativ till innovation och förbättring när det gäller insamlingen av uppgifter, förutom att fasen med den informella överenskommelsen slutförs.

3.   Slutsatser och rekommendationer

| 3.1 | Kommittén vill framhålla hur viktigt det är att den tillgängliga statistiken över den europeiska sysselsättningen är så konsekvent och tillförlitlig som möjligt. EESK uppskattar och stöder därför kommissionens insats för att införa en rättslig ram som möjliggör mer uppdaterad, jämförbar och relevant europeisk statistik över lediga platser. |
| --- | --- |

3.1

Kommittén vill framhålla hur viktigt det är att den tillgängliga statistiken över den europeiska sysselsättningen är så konsekvent och tillförlitlig som möjligt. EESK uppskattar och stöder därför kommissionens insats för att införa en rättslig ram som möjliggör mer uppdaterad, jämförbar och relevant europeisk statistik över lediga platser.

| 3.2 | För att Lissabonstrategins ekonomiska och framför allt sysselsättningsrelaterade mål skall kunna uppnås behövs kontinuerlig och effektiv statistik som är tillgänglig för alla statistikanvändare och alla ekonomiska, sociala och institutionella aktörer både på europeisk och nationell nivå. |
| --- | --- |

3.2

För att Lissabonstrategins ekonomiska och framför allt sysselsättningsrelaterade mål skall kunna uppnås behövs kontinuerlig och effektiv statistik som är tillgänglig för alla statistikanvändare och alla ekonomiska, sociala och institutionella aktörer både på europeisk och nationell nivå.

| 3.3 | EESK anser också att en europeisk förordning är rätt sorts instrument, eftersom förslagets räckvidd liksom de flesta statistikinitiativen kräver detaljerad och enhetlig tillämpning inom hela EU. |
| --- | --- |

3.3

EESK anser också att en europeisk förordning är rätt sorts instrument, eftersom förslagets räckvidd liksom de flesta statistikinitiativen kräver detaljerad och enhetlig tillämpning inom hela EU.

| 3.4 | Förslaget till förordning gäller alltså bara kvartalsstatistik, och insamlingen av årliga strukturella uppgifter sker även fortsättningsvis med utgångspunkt i en informell överenskommelse, en lösning som valts därför att man på goda grunder eftersträvar en gradvis övergång från statistik som grundar sig på en informell överenskommelse till statistik som grundar sig på en EU-förordning. Under denna övergångsperiod måste man kontinuerligt övervaka de resultat som uppnås, och EESK hoppas att man inom en nära framtid kan åstadkomma en mer fullständig och tillförlitlig ram både för de årliga uppgifterna och kvartalsstatistiken över den europeiska arbetsmarknadens potential.
  EESK beklagar att det ännu inte gjorts någon konsekvensbedömning, men förväntar sig att kommissionen presenterar en sådan innan ytterligare en tillämpningsförordning antas, eftersom de europeiska företagen i princip kommer att drabbas av ökade kostnader utan att de kompenseras genom minskade kostnader för andra undersökningsaktiviteter. |
| --- | --- |

3.4

Förslaget till förordning gäller alltså bara kvartalsstatistik, och insamlingen av årliga strukturella uppgifter sker även fortsättningsvis med utgångspunkt i en informell överenskommelse, en lösning som valts därför att man på goda grunder eftersträvar en gradvis övergång från statistik som grundar sig på en informell överenskommelse till statistik som grundar sig på en EU-förordning. Under denna övergångsperiod måste man kontinuerligt övervaka de resultat som uppnås, och EESK hoppas att man inom en nära framtid kan åstadkomma en mer fullständig och tillförlitlig ram både för de årliga uppgifterna och kvartalsstatistiken över den europeiska arbetsmarknadens potential.

EESK beklagar att det ännu inte gjorts någon konsekvensbedömning, men förväntar sig att kommissionen presenterar en sådan innan ytterligare en tillämpningsförordning antas, eftersom de europeiska företagen i princip kommer att drabbas av ökade kostnader utan att de kompenseras genom minskade kostnader för andra undersökningsaktiviteter.

| 3.5 | EESK anser dock att kravet på att förenkla insamlingen av statistik och minska kostnaderna har lett till en inte helt välgrundad lösning: att insamlingen av uppgifter är frivillig inom sektorer som definieras som ”säsongsbetonade”, särskilt de sektorer som är knutna till jordbruk, fiske och skogsbruk. |
| --- | --- |

3.5

EESK anser dock att kravet på att förenkla insamlingen av statistik och minska kostnaderna har lett till en inte helt välgrundad lösning: att insamlingen av uppgifter är frivillig inom sektorer som definieras som ”säsongsbetonade”, särskilt de sektorer som är knutna till jordbruk, fiske och skogsbruk.

| 3.6 | Problemet med ”säsongsjustering” leder dock till en rad frågor om denna statistiks tillförlitlighet, eftersom olika former av säsongskontrakt i åratal har varit praxis inom andra näringsgrenar och/eller offentlig administration (textil, livsmedelsindustrin, turism etc.). |
| --- | --- |

3.6

Problemet med ”säsongsjustering” leder dock till en rad frågor om denna statistiks tillförlitlighet, eftersom olika former av säsongskontrakt i åratal har varit praxis inom andra näringsgrenar och/eller offentlig administration (textil, livsmedelsindustrin, turism etc.).

| 3.7 | Utformningen av anställningskontrakt i alla de olika EU-länderna inbegriper för närvarande dussintals olika anställningsformer. Därför är det viktigt att veta vilken typ av lediga platser det handlar om (fast anställning, tidsbegränsade kontrakt, deltid, projektanställning, samarbete etc.). |
| --- | --- |

3.7

Utformningen av anställningskontrakt i alla de olika EU-länderna inbegriper för närvarande dussintals olika anställningsformer. Därför är det viktigt att veta vilken typ av lediga platser det handlar om (fast anställning, tidsbegränsade kontrakt, deltid, projektanställning, samarbete etc.).

| 3.8 | Statistik som ger en tydligare bild av arbetsmarknadens potential och utveckling samt svagheter inom vissa sektorer eller regioner skulle göra det möjligt att bättre fokusera på strategierna för att uppnå Lissabonmålen. |
| --- | --- |

3.8

Statistik som ger en tydligare bild av arbetsmarknadens potential och utveckling samt svagheter inom vissa sektorer eller regioner skulle göra det möjligt att bättre fokusera på strategierna för att uppnå Lissabonmålen.

| 3.9 | Även mot bakgrund av detta anser kommittén att det framför allt på detta område är nödvändigt att rådfråga och direkt involvera arbetsmarknadsparterna.
  EESK välkomnar att parlamentet har behörighet att granska förslaget, som kommer att antas genom medbeslutandeförfarandet med Europaparlamentet. Tillämpningsförordningar kommer att bli föremål för kommittéförfarandet, dvs. det föreskrivande förfarandet med kontroll, i enlighet med förfarandena i rådets beslut 1999/468/EG och 2006/512/EG. |
| --- | --- |

3.9

Även mot bakgrund av detta anser kommittén att det framför allt på detta område är nödvändigt att rådfråga och direkt involvera arbetsmarknadsparterna.

EESK välkomnar att parlamentet har behörighet att granska förslaget, som kommer att antas genom medbeslutandeförfarandet med Europaparlamentet. Tillämpningsförordningar kommer att bli föremål för kommittéförfarandet, dvs. det föreskrivande förfarandet med kontroll, i enlighet med förfarandena i rådets beslut 1999/468/EG och 2006/512/EG.

Bryssel den 31 maj 2007.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Ordförande

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Antaget genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1672/2006 av den 24 oktober 2006. I avsnitt 1 – Sysselsättning omnämns uttryckligen finansieringen av åtgärder (inbegripet statistik) som syftar till att öka ”kunskapen om sysselsättningssituationen och utsikterna, särskilt genom [...] utveckling av statistik och gemensamma indikatorer [...]”.

1

”kunskapen om sysselsättningssituationen och utsikterna, särskilt genom [...] utveckling av statistik och gemensamma indikatorer [...]”

---

| 27.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 175/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 175/13

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen”

KOM(2007) 95 slutlig – 2007/0038 (COD)

(2007/C 175/04)

Den 25 april 2007 beslutade rådet att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs presidium har beslutat att ge facksektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning i uppdrag att bereda ärendet.

Med hänsyn till ärendets brådskande karaktär utsåg Europeiska ekonomiska och sociala kommittén Umberto Burani till huvudföredragande vid sin 436:e plenarsession den 30-31 maj 2007 (sammanträdet den 30 maj 2007). Yttrandet antogs enhälligt.

1.   Inledning

| 1.1 | Med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 inrättades en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.1

Med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 inrättades en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) i medlemsstaterna.

| 1.2 | En första ändring gjordes 2005 efter anslutningen av tio nya medlemsstater. Efter Bulgariens och Rumäniens anslutning behövs en ny ändring som innebär att det i bilagan till förordningen infogas tabeller som rör dessa nya medlemsstater. |
| --- | --- |

1.2

En första ändring gjordes 2005 efter anslutningen av tio nya medlemsstater. Efter Bulgariens och Rumäniens anslutning behövs en ny ändring som innebär att det i bilagan till förordningen infogas tabeller som rör dessa nya medlemsstater.

2.   Synpunkter och slutsatser

| 2.1 | EESK tar del av kommissionens förslag, och eftersom det till följd av anslutningen av nya medlemsstater visat sig nödvändigt och dessutom är av rent teknisk art, kan vi inte annat än stödja det. |
| --- | --- |

2.1

EESK tar del av kommissionens förslag, och eftersom det till följd av anslutningen av nya medlemsstater visat sig nödvändigt och dessutom är av rent teknisk art, kan vi inte annat än stödja det.

Bryssel den 30 maj 2007.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Ordförande

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 27.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 175/14 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 175/14

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Inre marknaden för tjänster – arbetsmarknads- och konsumentskyddskrav”

(2007/C 175/05)

Den 29 september 2005 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget om ”Inre marknaden för tjänster – arbetsmarknads- och konsumentskyddskrav”

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 3 maj 2007. Föredragande var Karin Alleweldt.

Vid sin 436:e plenarsession den 30-31 maj 2007 (sammanträdet den 30 maj 2007) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 110 röster för, 2 röster mot och 2 nedlagda röster.

1.   Målsättning

| 1.1 | Direktivet om tjänster på den inre marknaden (1) skall, i linje med Lissabonstrategin, främja konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning. Det har också utlöst en intensiv debatt om utformningen av friheten att tillhandahålla tjänster. En tvistefråga var och är fortfarande konsekvenserna för de nationella arbetsmarknaderna, de sociala villkoren och konsumentskyddet. I sitt yttrande från februari 2005 (2) diskuterade EESK utförligt kommissionsförslaget. Det som skall diskuteras här är således inte rättsaktens innehåll utan de följder för sysselsättning och konsumentintressen som kan förväntas av ett fullbordande av inre marknaden för tjänster. |
| --- | --- |

1.1

Direktivet om tjänster på den inre marknaden (1) skall, i linje med Lissabonstrategin, främja konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning. Det har också utlöst en intensiv debatt om utformningen av friheten att tillhandahålla tjänster. En tvistefråga var och är fortfarande konsekvenserna för de nationella arbetsmarknaderna, de sociala villkoren och konsumentskyddet. I sitt yttrande från februari 2005 (2) diskuterade EESK utförligt kommissionsförslaget. Det som skall diskuteras här är således inte rättsaktens innehåll utan de följder för sysselsättning och konsumentintressen som kan förväntas av ett fullbordande av inre marknaden för tjänster.

| 1.2 | Friheten att tillhandahålla tjänster är en av de fyra friheter på inre marknaden som fastställs i fördraget, och som sådan en politisk verklighet sedan länge. Kommissionens strategi, såsom den presenteras i tjänstedirektivet, syftar till att avveckla alla hinder för tillhandahållandet av tjänster. Delvis medför detta att arbetsmarknads- eller konsumentskyddsaspekter inte berörs direkt. Eftersom friheten att tillhandahålla tjänster emellertid skall genomföras praktiskt i större utsträckning kommer skillnaderna mellan de olika nationella systemen att synas och märkas tydligare. Samtidigt finns det få EU-omfattande bestämmelser som i motsvarande grad reglerar skyddet av arbetstagarnas och konsumenternas intressen. På dessa områden dominerar nationella bestämmelser, ofta mycket olika rättsliga och sociala villkor och anställningsvillkor. Till detta kommer den parallella eller delade giltighet som planeras i tjänstedirektivet för särskilda nationella bestämmelser i ursprungs- och leveransland. Effekterna av detta kommer att visas först av framtida praxis. |
| --- | --- |

1.2

Friheten att tillhandahålla tjänster är en av de fyra friheter på inre marknaden som fastställs i fördraget, och som sådan en politisk verklighet sedan länge. Kommissionens strategi, såsom den presenteras i tjänstedirektivet, syftar till att avveckla alla hinder för tillhandahållandet av tjänster. Delvis medför detta att arbetsmarknads- eller konsumentskyddsaspekter inte berörs direkt. Eftersom friheten att tillhandahålla tjänster emellertid skall genomföras praktiskt i större utsträckning kommer skillnaderna mellan de olika nationella systemen att synas och märkas tydligare. Samtidigt finns det få EU-omfattande bestämmelser som i motsvarande grad reglerar skyddet av arbetstagarnas och konsumenternas intressen. På dessa områden dominerar nationella bestämmelser, ofta mycket olika rättsliga och sociala villkor och anställningsvillkor. Till detta kommer den parallella eller delade giltighet som planeras i tjänstedirektivet för särskilda nationella bestämmelser i ursprungs- och leveransland. Effekterna av detta kommer att visas först av framtida praxis.

| 1.3 | Social stabilitet och konsumentförtroende är en väsentlig beståndsdel i den europeiska integrationen och dessutom en förutsättning för ett framgångsrikt genomförande av en inre marknad för tjänster. Det är en stor brist i debatten om tjänstedirektivet att det inte finns någon ordentlig analys av konsekvenserna för de nationella sociala villkoren, sysselsättningen och konsumentintressena. Det bristande statistiska underlaget för en kvantifiering av den gränsöverskridande handeln med tjänster och av etableringar i andra medlemsländer var en av de punkter som EESK tog upp i sin kritik (3). När det gäller de förväntade strukturella förändringarna av arbetsmarknaden i medlemsstaterna finns knappast heller några tillförlitliga uppgifter. Å ena sidan finns således ett fåtal, mycket allmänt hållna statistiska konsekvensanalyser, å andra sidan enskilda fall, ofta illegala eller i gråzonen. Ingetdera är tillräckligt för en saklig konsekvensanalys. |
| --- | --- |

1.3

Social stabilitet och konsumentförtroende är en väsentlig beståndsdel i den europeiska integrationen och dessutom en förutsättning för ett framgångsrikt genomförande av en inre marknad för tjänster. Det är en stor brist i debatten om tjänstedirektivet att det inte finns någon ordentlig analys av konsekvenserna för de nationella sociala villkoren, sysselsättningen och konsumentintressena. Det bristande statistiska underlaget för en kvantifiering av den gränsöverskridande handeln med tjänster och av etableringar i andra medlemsländer var en av de punkter som EESK tog upp i sin kritik (3). När det gäller de förväntade strukturella förändringarna av arbetsmarknaden i medlemsstaterna finns knappast heller några tillförlitliga uppgifter. Å ena sidan finns således ett fåtal, mycket allmänt hållna statistiska konsekvensanalyser, å andra sidan enskilda fall, ofta illegala eller i gråzonen. Ingetdera är tillräckligt för en saklig konsekvensanalys.

| 1.4 | Fullbordandet av den inre marknaden för tjänster är en viktig beståndsdel i Lissabonstrategin. Tillväxtmöjligheterna i denna sektor är ett viktigt incitament för ökad sysselsättning. Liberaliseringen av marknaden för tjänster innebär ökad konkurrens, vilket i sin tur medför positiva effekter eftersom utbudet av tjänster blir större och priset på tjänsterna sjunker. Detta måste åtföljas av en fortlöpande förbättring av de anställdas sociala skydd och en adekvat konsumentskyddsnivå. Detsamma gäller för de kvalitets- och säkerhetsnormer, inklusive miljöskydd, som gäller i medlemsstaterna. Konsekvenserna för sysselsättningen kommer att bli olika i olika sektorer och medlemsstater. Följderna för de små och medelstora företagen är här en avgörande faktor. |
| --- | --- |

1.4

Fullbordandet av den inre marknaden för tjänster är en viktig beståndsdel i Lissabonstrategin. Tillväxtmöjligheterna i denna sektor är ett viktigt incitament för ökad sysselsättning. Liberaliseringen av marknaden för tjänster innebär ökad konkurrens, vilket i sin tur medför positiva effekter eftersom utbudet av tjänster blir större och priset på tjänsterna sjunker. Detta måste åtföljas av en fortlöpande förbättring av de anställdas sociala skydd och en adekvat konsumentskyddsnivå. Detsamma gäller för de kvalitets- och säkerhetsnormer, inklusive miljöskydd, som gäller i medlemsstaterna. Konsekvenserna för sysselsättningen kommer att bli olika i olika sektorer och medlemsstater. Följderna för de små och medelstora företagen är här en avgörande faktor.

| 1.5 | Syftet med detta initiativyttrande är att lyfta fram konsekvenserna av den nuvarande strategin för inre marknaden för tjänster i fråga om arbetsmarknad, sysselsättningsvillkor och konsumentskydd, så att strategin blir till praktisk nytta för de berörda och EU-institutionerna. Dessa aspekter har inte diskuterats i större utsträckning vid EESK:s två tidigare hearingar om inre marknaden för tjänster (4). |
| --- | --- |

1.5

Syftet med detta initiativyttrande är att lyfta fram konsekvenserna av den nuvarande strategin för inre marknaden för tjänster i fråga om arbetsmarknad, sysselsättningsvillkor och konsumentskydd, så att strategin blir till praktisk nytta för de berörda och EU-institutionerna. Dessa aspekter har inte diskuterats i större utsträckning vid EESK:s två tidigare hearingar om inre marknaden för tjänster (4).

| 1.5.1 | Med utgångspunkt i unionens rättsliga ram i fråga om friheten att tillhandahålla tjänster, som omfattar tjänster som tillhandahålls från en ekonomisk aktör i ett medlemsland till en ekonomisk aktör i ett annat medlemsland (5), finns det tre frågekomplex:






  — | Information om vilka kvantitativa sysselsättningseffekter i olika branscher och länder och vilka förändringar som kan förväntas genom outsourcing, utlokalisering eller import av enskilda tjänster. |
| --- | --- | --- |

1.5.1

Med utgångspunkt i unionens rättsliga ram i fråga om friheten att tillhandahålla tjänster, som omfattar tjänster som tillhandahålls från en ekonomisk aktör i ett medlemsland till en ekonomisk aktör i ett annat medlemsland (5), finns det tre frågekomplex:

—

Information om vilka kvantitativa sysselsättningseffekter i olika branscher och länder och vilka förändringar som kan förväntas genom outsourcing, utlokalisering eller import av enskilda tjänster.

| — | Nya utmaningar vad avser anställningsvillkor som uppstår genom en snabbt ökande mobilitet för utstationerad personal i samband med tilltagande gränsöverskridande tjänstehandel. |
| --- | --- |

—

Nya utmaningar vad avser anställningsvillkor som uppstår genom en snabbt ökande mobilitet för utstationerad personal i samband med tilltagande gränsöverskridande tjänstehandel.

| — | Konsumentintressen och beaktandet av dem i strategin för inre marknaden för tjänster. |
| --- | --- |

—

Konsumentintressen och beaktandet av dem i strategin för inre marknaden för tjänster.

| — | De små och medelstora företagen får i detta sammanhang en viktig roll som största arbetsgivare. |
| --- | --- |

—

De små och medelstora företagen får i detta sammanhang en viktig roll som största arbetsgivare.

| 1.6 | Yttrandet skall ses dels som en första diskussion, dels som ett bidrag till kommissionens slutgiltiga rapport om översynen av inre marknaden (6) och diskussionerna om Rådgivande kommittén för inre marknaden (7). Det grundar sig på de uppgifter som finns i dag och på de sakkunnigas och berördas praktiska erfarenheter och förväntningar. Sådana uppgifter samlades in vid en hearing i april 2006 i Wien och genom en enkät som spreds bland nästan 6 000 sakkunniga från näringsliv, fackföreningar och andra intressegrupper samt vetenskapsmän och ministerier under hösten 2006. Mer än 150 personer svarade på enkäten. Kartläggningen har inga anspråk på att vara en vetenskaplig studie och kan inte ersätta en sådan. Den kan i stället betraktas som underlag dels för diskussionen om befintliga problem och den kommande utvecklingen, frågor som EESK:s observationsgrupp för inre marknaden kan behandla mer ingående genom en långsiktig observationsinsats, dels för EU-institutioner och andra organ i det politiska beslutsfattandet, och för vetenskapliga undersökningar. |
| --- | --- |

1.6

Yttrandet skall ses dels som en första diskussion, dels som ett bidrag till kommissionens slutgiltiga rapport om översynen av inre marknaden (6) och diskussionerna om Rådgivande kommittén för inre marknaden (7). Det grundar sig på de uppgifter som finns i dag och på de sakkunnigas och berördas praktiska erfarenheter och förväntningar. Sådana uppgifter samlades in vid en hearing i april 2006 i Wien och genom en enkät som spreds bland nästan 6 000 sakkunniga från näringsliv, fackföreningar och andra intressegrupper samt vetenskapsmän och ministerier under hösten 2006. Mer än 150 personer svarade på enkäten. Kartläggningen har inga anspråk på att vara en vetenskaplig studie och kan inte ersätta en sådan. Den kan i stället betraktas som underlag dels för diskussionen om befintliga problem och den kommande utvecklingen, frågor som EESK:s observationsgrupp för inre marknaden kan behandla mer ingående genom en långsiktig observationsinsats, dels för EU-institutioner och andra organ i det politiska beslutsfattandet, och för vetenskapliga undersökningar.

2.   Tjänsteekonomins dynamik inom EU

| 2.1 | Kommissionen motiverar sin strategi för inre marknaden med den svaga utvecklingen i fråga om gränsöverskridande tjänstehandel i EU. Man förväntar sig att en mer dynamisk inre marknad för tjänster skulle påverka sysselsättningen, konsumenterna och företagen positivt. Hur skulle denna dynamik konkret ta sig uttryck? |
| --- | --- |

2.1

Kommissionen motiverar sin strategi för inre marknaden med den svaga utvecklingen i fråga om gränsöverskridande tjänstehandel i EU. Man förväntar sig att en mer dynamisk inre marknad för tjänster skulle påverka sysselsättningen, konsumenterna och företagen positivt. Hur skulle denna dynamik konkret ta sig uttryck?

| 2.2 | Ett fortfarande olöst problem är den statistiska bilden av den gränsöverskridande tjänsteekonomin. Hittills har Eurostat och de nationella statistikorganen används s.k. betalningsflödesstatistik, vilket innebär att export eller import av tjänster anses äga rum endast när de ger upphov till motsvarande gränsöverskridande betalning. Eftersom det på tjänsteekonomins område förekommer mycket samarbete, kunskapsöverföring och utbyte av tjänster finns det omfattande clearingmekanismer mellan enskilda företagsdelar, nätverkspartner eller långsiktigt samverkande men rättsligt självständiga ekonomiska aktörer i de olika länderna. I sådana nätverksstrukturer räknar de olika parterna alltid kunskapsöverföring, tidsöverföring och tjänsteöverföring i det egna landet som en tjänst som tillhandahållits avnämaren, trots att denna tjänst inte utlöst någon gränsöverskridande betalning. |
| --- | --- |

2.2

Ett fortfarande olöst problem är den statistiska bilden av den gränsöverskridande tjänsteekonomin. Hittills har Eurostat och de nationella statistikorganen används s.k. betalningsflödesstatistik, vilket innebär att export eller import av tjänster anses äga rum endast när de ger upphov till motsvarande gränsöverskridande betalning. Eftersom det på tjänsteekonomins område förekommer mycket samarbete, kunskapsöverföring och utbyte av tjänster finns det omfattande clearingmekanismer mellan enskilda företagsdelar, nätverkspartner eller långsiktigt samverkande men rättsligt självständiga ekonomiska aktörer i de olika länderna. I sådana nätverksstrukturer räknar de olika parterna alltid kunskapsöverföring, tidsöverföring och tjänsteöverföring i det egna landet som en tjänst som tillhandahållits avnämaren, trots att denna tjänst inte utlöst någon gränsöverskridande betalning.

| 2.3 | Detta leder till att tjänsteekonomin enligt kommitténs mening har en väsentligt större volym och därmed större påverkan på inre marknaden än vad som syns i den offentliga statistiken. EESK anser därför att EU bör låta genomföra en vetenskapligt orienterad kartläggning av hur samarbetet med företag i andra länder ser ut för de enskilda delarna av tjänsteekonomin i de europeiska medlemsländerna. Med utgångspunkt i detta bör man sedan genom extrapolering ta fram en mer gedigen bild av tjänstemarknadens verkliga volym inom EU. Detta skulle kunna understödjas genom att europeiska statistikorgan utarbetar och inför prisindex för alla tjänster och i alla stater. |
| --- | --- |

2.3

Detta leder till att tjänsteekonomin enligt kommitténs mening har en väsentligt större volym och därmed större påverkan på inre marknaden än vad som syns i den offentliga statistiken. EESK anser därför att EU bör låta genomföra en vetenskapligt orienterad kartläggning av hur samarbetet med företag i andra länder ser ut för de enskilda delarna av tjänsteekonomin i de europeiska medlemsländerna. Med utgångspunkt i detta bör man sedan genom extrapolering ta fram en mer gedigen bild av tjänstemarknadens verkliga volym inom EU. Detta skulle kunna understödjas genom att europeiska statistikorgan utarbetar och inför prisindex för alla tjänster och i alla stater.

| 2.4 | Som belysande exempel kan nämnas att kommissionen med utgångspunkt i nuvarande uppgifter anger att tjänstesektorn står för 56 % av BNP i EU och 70 % av den sammanlagda sysselsättningen, men endast 20 % av handelsvolymen inom EU. I jämförelse med USA är produktivitetsutvecklingen för tjänsteekonomin inom EU betydligt lägre (8). |
| --- | --- |

2.4

Som belysande exempel kan nämnas att kommissionen med utgångspunkt i nuvarande uppgifter anger att tjänstesektorn står för 56 % av BNP i EU och 70 % av den sammanlagda sysselsättningen, men endast 20 % av handelsvolymen inom EU. I jämförelse med USA är produktivitetsutvecklingen för tjänsteekonomin inom EU betydligt lägre (8).

| 2.5 | På världsmarknaden märks inte denna svaghet: Här är EU den starkaste kraften i tjänstehandeln med tydligt stigande tendens. År 2003 var EU:s andel 26 % medan USA stod för knappt 20 %. Indien och Kina, handelspartner på uppgång, står trots sin stora dynamik tillsammans inte mer än för cirka 5 %. Mellan 1997 och 2003 steg EU:s andel med 1,8 % och låg därmed också i detta avseende främst. |
| --- | --- |

2.5

På världsmarknaden märks inte denna svaghet: Här är EU den starkaste kraften i tjänstehandeln med tydligt stigande tendens. År 2003 var EU:s andel 26 % medan USA stod för knappt 20 %. Indien och Kina, handelspartner på uppgång, står trots sin stora dynamik tillsammans inte mer än för cirka 5 %. Mellan 1997 och 2003 steg EU:s andel med 1,8 % och låg därmed också i detta avseende främst.

| 2.6 | Man kan konstatera att svagheten framför allt gäller handeln inom EU. Siffrorna leder emellertid inte heller här med säkerhet till den slutsatsen. Mellan år 2000 och 2003 växte tjänstehandeln inom gemenskapen med 10,8 % medan handeln med handelspartner utanför EU endast ökade med 6,4 %. Dynamiken på inre marknaden var således mycket tydlig, särskilt som 2003 måste betraktas som ett år av ekonomisk tillbakagång. Dessutom måste man ta hänsyn till prisfallet på tjänster. |
| --- | --- |

2.6

Man kan konstatera att svagheten framför allt gäller handeln inom EU. Siffrorna leder emellertid inte heller här med säkerhet till den slutsatsen. Mellan år 2000 och 2003 växte tjänstehandeln inom gemenskapen med 10,8 % medan handeln med handelspartner utanför EU endast ökade med 6,4 %. Dynamiken på inre marknaden var således mycket tydlig, särskilt som 2003 måste betraktas som ett år av ekonomisk tillbakagång. Dessutom måste man ta hänsyn till prisfallet på tjänster.

| 2.7 | EESK uppmanar kommissionen att öka insatserna vad gäller konsekvensanalysen av ett fortsatt genomförande av inre marknaden för tjänster. En så kallad SWOT-analys (Strengths, Weaknesses, Opportunities, Threats) skulle kunna vara till nytta i detta sammanhang. |
| --- | --- |

2.7

EESK uppmanar kommissionen att öka insatserna vad gäller konsekvensanalysen av ett fortsatt genomförande av inre marknaden för tjänster. En så kallad SWOT-analys (Strengths, Weaknesses, Opportunities, Threats) skulle kunna vara till nytta i detta sammanhang.

3.   Sysselsättningseffekterna av en effektivare inre marknad för tjänster

| 3.1 | Bedömningarna av följderna för sysselsättningen hänger samman med tillväxtprognosen. En av de första analyserna av följderna av tjänstedirektivet kom i oktober 2004 från det nederländska kontoret för analys av ekonomisk politik (9). Den utgår från det sedvanliga OECD-antagandet att minskad reglering ger ökad tillväxt och därmed ökad sysselsättning. Intressant nog kommer denna studie fram till slutsatsen att det inte är regleringen i sig som verkar hämmande, utan heterogeniteten i lagstiftningen. Enligt studien kan man förvänta sig att tjänstedirektivet möjliggör en tillväxt inom tjänstehandeln med 15-30 % och en ökning av utländska direktinvesteringar i handelssektorn med 20-35 %. |
| --- | --- |

3.1

Bedömningarna av följderna för sysselsättningen hänger samman med tillväxtprognosen. En av de första analyserna av följderna av tjänstedirektivet kom i oktober 2004 från det nederländska kontoret för analys av ekonomisk politik (9). Den utgår från det sedvanliga OECD-antagandet att minskad reglering ger ökad tillväxt och därmed ökad sysselsättning. Intressant nog kommer denna studie fram till slutsatsen att det inte är regleringen i sig som verkar hämmande, utan heterogeniteten i lagstiftningen. Enligt studien kan man förvänta sig att tjänstedirektivet möjliggör en tillväxt inom tjänstehandeln med 15-30 % och en ökning av utländska direktinvesteringar i handelssektorn med 20-35 %.

| 3.2 | Våren 2005 offentliggjorde Köpenhamns ekonomiska institut på uppdrag av kommissionen en studie (10) som uttryckligen behandlade sysselsättningseffekterna. Vid en förväntad ökning av konsumtionen med 0,6 % av BNP bör nettotillväxten i EU:s alla 25 medlemsstater i fråga om arbetstillfällen uppgå till cirka 600 000 enligt denna studie. Man förutsåg också en produktivitetsökning och löneökningar med i genomsnitt 0,4 %. |
| --- | --- |

3.2

Våren 2005 offentliggjorde Köpenhamns ekonomiska institut på uppdrag av kommissionen en studie (10) som uttryckligen behandlade sysselsättningseffekterna. Vid en förväntad ökning av konsumtionen med 0,6 % av BNP bör nettotillväxten i EU:s alla 25 medlemsstater i fråga om arbetstillfällen uppgå till cirka 600 000 enligt denna studie. Man förutsåg också en produktivitetsökning och löneökningar med i genomsnitt 0,4 %.

| 3.3 | Slutsatserna av Köpenhamns-studien diskuterades häftigt, framförallt eftersom argumenten endast rörde utbudssidan och byggde på effekten av stigande efterfrågan vid sjunkande priser genom avreglering. I studien tas inte hänsyn till några faktorer som skulle kunna motverka efterfrågeökningen, t.ex. minskad köpkraft eller andra konsumentbeteenden. Dessutom var urvalet av sektorer kontroversiellt. Andra bedömningar av sysselsättningseffekterna saknas eller har utgått från Köpenhamns-studien och kommer därför till samma slutsatser (11). Man bör också beakta vilken inverkan forskning och innovation, ökade kvalifikationer och användning av kommunikationsteknik har när det gäller att göra inre marknaden för tjänster mer effektiv. |
| --- | --- |

3.3

Slutsatserna av Köpenhamns-studien diskuterades häftigt, framförallt eftersom argumenten endast rörde utbudssidan och byggde på effekten av stigande efterfrågan vid sjunkande priser genom avreglering. I studien tas inte hänsyn till några faktorer som skulle kunna motverka efterfrågeökningen, t.ex. minskad köpkraft eller andra konsumentbeteenden. Dessutom var urvalet av sektorer kontroversiellt. Andra bedömningar av sysselsättningseffekterna saknas eller har utgått från Köpenhamns-studien och kommer därför till samma slutsatser (11). Man bör också beakta vilken inverkan forskning och innovation, ökade kvalifikationer och användning av kommunikationsteknik har när det gäller att göra inre marknaden för tjänster mer effektiv.

| 3.4 | En ökning med 600 000 arbetstillfällen är naturligtvis positiv, men är betydligt mindre än vad man kunnat förvänta sig (12). Mycket viktigare är emellertid att tillväxten i enskilda branscher, länder och yrkesgrupper kan variera högst avsevärt. Om detta vet vi hittills ingenting. EESK skulle genom observationsgruppen för inre marknaden och föreliggande initiativyttrande vilja ge en klarare bild av dessa strukturella förändringar på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

3.4

En ökning med 600 000 arbetstillfällen är naturligtvis positiv, men är betydligt mindre än vad man kunnat förvänta sig (12). Mycket viktigare är emellertid att tillväxten i enskilda branscher, länder och yrkesgrupper kan variera högst avsevärt. Om detta vet vi hittills ingenting. EESK skulle genom observationsgruppen för inre marknaden och föreliggande initiativyttrande vilja ge en klarare bild av dessa strukturella förändringar på arbetsmarknaden.

| 3.5 | Att det finns stort intresse av sådana rön visar EESK:s enkät tydligt. 90 % ansåg att de befintliga uppgifterna om sysselsättningseffekterna på inre marknaden för tjänster var otillräckliga. Våra frågor behandlade först och främst de branscher som är särskilt berörda av ökningar eller minskningar av antalet arbetstillfällen. 60 % räknar med positiva sysselsättningseffekter generellt eller för vissa branscher. Oftast nämndes företagsrådgivning och eller juridisk rådgivning, men också handel, hantverk, små och medelstora företag, transporter, sjukvårdstjänster, jord- och skogsbruk, industriella tjänster, utbildning, turism, persontjänster, byggnation och fastighetsförvaltning. På frågan om man förväntade sig arbetsplatsförluster svarade 44 % ja. Här tycks industrin oftast anses vara förloraren. Bland övriga förlustbranscher nämndes offentliga tjänster, byggnation och fastighetsförvaltning, persontjänster, handel/detaljhandel, turism, textilindustri. |
| --- | --- |

3.5

Att det finns stort intresse av sådana rön visar EESK:s enkät tydligt. 90 % ansåg att de befintliga uppgifterna om sysselsättningseffekterna på inre marknaden för tjänster var otillräckliga. Våra frågor behandlade först och främst de branscher som är särskilt berörda av ökningar eller minskningar av antalet arbetstillfällen. 60 % räknar med positiva sysselsättningseffekter generellt eller för vissa branscher. Oftast nämndes företagsrådgivning och eller juridisk rådgivning, men också handel, hantverk, små och medelstora företag, transporter, sjukvårdstjänster, jord- och skogsbruk, industriella tjänster, utbildning, turism, persontjänster, byggnation och fastighetsförvaltning. På frågan om man förväntade sig arbetsplatsförluster svarade 44 % ja. Här tycks industrin oftast anses vara förloraren. Bland övriga förlustbranscher nämndes offentliga tjänster, byggnation och fastighetsförvaltning, persontjänster, handel/detaljhandel, turism, textilindustri.

| 3.6 | Frågan om vilka fördelarna blir med denna process leder till intressanta jämförelser. Man kan förvänta sig att den avgörande faktorn är marknadsanpassning, och att alla de företag förlorar som inte lyckas anpassa sig till de nya avreglerade förutsättningarna och den gränsöverskridande marknaden. Det kvalificerade arbetet kommer att erbjuda bättre möjligheter än det okvalificerade, och unga, specialiserade och mobila arbetstagare kommer att ha bättre möjligheter än äldre och mindre flexibla människor. Arbetsplatser med strikta normer på det sociala området anses bli förlorare, medan otrygg anställning eller egenföretagande får större betydelse i framtiden. Kvalitet i förhållande till pris, liksom strikta normer för yrkescertifiering och länder med höga sociala kostnader skulle bli lidande. De nya medlemsstaterna anses vara de som skulle vinna mest på denna situation, medan de gamla skulle ha minst att vinna. Små eller lokala leverantörer kommer att utsättas för tryck från stora multinationella företag. När det gäller konsumenterna är bilden oklar. |
| --- | --- |

3.6

Frågan om vilka fördelarna blir med denna process leder till intressanta jämförelser. Man kan förvänta sig att den avgörande faktorn är marknadsanpassning, och att alla de företag förlorar som inte lyckas anpassa sig till de nya avreglerade förutsättningarna och den gränsöverskridande marknaden. Det kvalificerade arbetet kommer att erbjuda bättre möjligheter än det okvalificerade, och unga, specialiserade och mobila arbetstagare kommer att ha bättre möjligheter än äldre och mindre flexibla människor. Arbetsplatser med strikta normer på det sociala området anses bli förlorare, medan otrygg anställning eller egenföretagande får större betydelse i framtiden. Kvalitet i förhållande till pris, liksom strikta normer för yrkescertifiering och länder med höga sociala kostnader skulle bli lidande. De nya medlemsstaterna anses vara de som skulle vinna mest på denna situation, medan de gamla skulle ha minst att vinna. Små eller lokala leverantörer kommer att utsättas för tryck från stora multinationella företag. När det gäller konsumenterna är bilden oklar.

| 3.7 | Utvecklingen för de små och medelstora företagen är särskilt intressant: Kommer ökningen i den gränsöverskridande handeln med tjänster att leda till ökad sysselsättning eller kommer pris- och konkurrenstryck att påverka de små och medelstora företagen negativt och därmed leda till minskad sysselsättning? En majoritet på 2/3 (66 %) ser positiva sysselsättningsmöjligheter. Samtidigt tror 55 % att konkurrensen utifrån kommer att få negativa effekter. En tydlig majoritet (69 %) anser emellertid att liberaliseringen av inre marknaden för tjänster inte har någon väsentlig påverkan på utvecklingen för de små och medelstora företagen, som är starkare beroende av andra faktorer. Facit blir att de positiva förväntningarna överväger, men att dessa sammanlagt inte är så stora. Vad man emellertid förväntar sig är att ökade kvalifikationer bland de anställda, innovationsförmåga och tjänsternas kvalitet kommer att bli avgörande faktorer för framgång och överlevnad. Kraven ökar också när det gäller ökad harmonisering (utbildningsbevis och yrkesexamina, krav på förvaltningen, priser och löner, sociala avgifter, företagsbeskattning, anpassning till europeiska och internationella standarder i allmänhet). En försämring förväntas när det gäller sociala standarder och i fråga om konsument- och miljöskydd. Man fruktar också att lokala och kulturella specialiteter kan bli lidande när stora leverantörer erövrar marknaden. |
| --- | --- |

3.7

Utvecklingen för de små och medelstora företagen är särskilt intressant: Kommer ökningen i den gränsöverskridande handeln med tjänster att leda till ökad sysselsättning eller kommer pris- och konkurrenstryck att påverka de små och medelstora företagen negativt och därmed leda till minskad sysselsättning? En majoritet på 2/3 (66 %) ser positiva sysselsättningsmöjligheter. Samtidigt tror 55 % att konkurrensen utifrån kommer att få negativa effekter. En tydlig majoritet (69 %) anser emellertid att liberaliseringen av inre marknaden för tjänster inte har någon väsentlig påverkan på utvecklingen för de små och medelstora företagen, som är starkare beroende av andra faktorer. Facit blir att de positiva förväntningarna överväger, men att dessa sammanlagt inte är så stora. Vad man emellertid förväntar sig är att ökade kvalifikationer bland de anställda, innovationsförmåga och tjänsternas kvalitet kommer att bli avgörande faktorer för framgång och överlevnad. Kraven ökar också när det gäller ökad harmonisering (utbildningsbevis och yrkesexamina, krav på förvaltningen, priser och löner, sociala avgifter, företagsbeskattning, anpassning till europeiska och internationella standarder i allmänhet). En försämring förväntas när det gäller sociala standarder och i fråga om konsument- och miljöskydd. Man fruktar också att lokala och kulturella specialiteter kan bli lidande när stora leverantörer erövrar marknaden.

| 3.8 | På frågan om egenföretagare i framtiden kommer att ha större möjligheter till gränsöverskridande verksamhet svarar 84 % ja. |
| --- | --- |

3.8

På frågan om egenföretagare i framtiden kommer att ha större möjligheter till gränsöverskridande verksamhet svarar 84 % ja.

4.   Nya utmaningar i fråga om arbets- och sysselsättningsvillkor

| 4.1 | Gränsöverskridande tjänster är nästan alltid förknippade med mobilitet för de anställda. Inom EU är villkoren harmoniserade endast i ringa utsträckning, vilket innebär att olika sociala bestämmelser överlappar varandra på den nationella arbetsmarknaden eller inom ett företag. Genom EU:s utstationeringsdirektiv fastställs minimivillkor i fråga om likabehandling av utstationerad arbetskraft och lokalanställda. Dessutom är arbets- och socialrättsliga frågor i princip undantagna från EU:s tjänstedirektiv. Det innebär emellertid inte att en växande gränsöverskridande marknad för tjänster inte får några följder. Trots utstationeringsdirektivet finns fortfarande bestämmelser som är fastställda genom kollektivavtal, på områden som inte är harmoniserade. Att arbetsrätten är undantagen från tjänstedirektivet innebär inte att det finns en ”arbetsplatsprincip” för de anställda. De rättsliga formuleringar som valdes var mycket kontroversiella och kan inte betraktas som helt entydiga. Här måste man invänta det kommande införlivandet i den nationella rätten. Om fördjupningen av den inre marknaden för tjänster skall lyckas kommer det faktum att utstationering sker allt oftare och troligtvis på allt längre perioder att ge företeelsen nya drag. |
| --- | --- |

4.1

Gränsöverskridande tjänster är nästan alltid förknippade med mobilitet för de anställda. Inom EU är villkoren harmoniserade endast i ringa utsträckning, vilket innebär att olika sociala bestämmelser överlappar varandra på den nationella arbetsmarknaden eller inom ett företag. Genom EU:s utstationeringsdirektiv fastställs minimivillkor i fråga om likabehandling av utstationerad arbetskraft och lokalanställda. Dessutom är arbets- och socialrättsliga frågor i princip undantagna från EU:s tjänstedirektiv. Det innebär emellertid inte att en växande gränsöverskridande marknad för tjänster inte får några följder. Trots utstationeringsdirektivet finns fortfarande bestämmelser som är fastställda genom kollektivavtal, på områden som inte är harmoniserade. Att arbetsrätten är undantagen från tjänstedirektivet innebär inte att det finns en ”arbetsplatsprincip” för de anställda. De rättsliga formuleringar som valdes var mycket kontroversiella och kan inte betraktas som helt entydiga. Här måste man invänta det kommande införlivandet i den nationella rätten. Om fördjupningen av den inre marknaden för tjänster skall lyckas kommer det faktum att utstationering sker allt oftare och troligtvis på allt längre perioder att ge företeelsen nya drag.

| 4.2 | Här kan och bör emellertid inte debatten om genomförandet av utstationeringsdirektivet föras. Den centrala frågan är i stället vilka nya problem som uppstår och vilka tidigare kända problem som förstärks genom att anställda från olika medlemsstater inom ramen för tillhandahållandet av tjänster i framtiden allt oftare och (under vissa omständigheter) under allt längre perioder än hittills kommer att arbeta på en och samma arbetsplats under delvis skilda villkor. Det kan innebära vissa möjligheter om man betänker Köpenhamnstudiens prognos om stigande löner. Det handlar här absolut inte om att tillskriva marknadsaktörer och politiskt ansvariga en allmän avsikt att bidra till social dumpning, utan om att förutsättningslöst titta på vilken praxis som utvecklar sig. |
| --- | --- |

4.2

Här kan och bör emellertid inte debatten om genomförandet av utstationeringsdirektivet föras. Den centrala frågan är i stället vilka nya problem som uppstår och vilka tidigare kända problem som förstärks genom att anställda från olika medlemsstater inom ramen för tillhandahållandet av tjänster i framtiden allt oftare och (under vissa omständigheter) under allt längre perioder än hittills kommer att arbeta på en och samma arbetsplats under delvis skilda villkor. Det kan innebära vissa möjligheter om man betänker Köpenhamnstudiens prognos om stigande löner. Det handlar här absolut inte om att tillskriva marknadsaktörer och politiskt ansvariga en allmän avsikt att bidra till social dumpning, utan om att förutsättningslöst titta på vilken praxis som utvecklar sig.

| 4.3 | 82 % anser att en ökning av de gränsöverskridande tjänsterna och därmed ökad utstationering av arbetstagare i andra länder också kommer att leda till förändringar i de nationella anställningsvillkoren i det egna landet. 20 % menar att anställningsvillkoren kommer att förbättras, medan 17 % räknar med en försämring. Endast 7 % tror på ökad anställningstrygghet. 56 % anser att ökad flexibilitet och tidsbegränsade anställningar kommer att öka. |
| --- | --- |

4.3

82 % anser att en ökning av de gränsöverskridande tjänsterna och därmed ökad utstationering av arbetstagare i andra länder också kommer att leda till förändringar i de nationella anställningsvillkoren i det egna landet. 20 % menar att anställningsvillkoren kommer att förbättras, medan 17 % räknar med en försämring. Endast 7 % tror på ökad anställningstrygghet. 56 % anser att ökad flexibilitet och tidsbegränsade anställningar kommer att öka.

| 4.4 | Den ökade flexibiliteten omnämns också i svaren på den därpå följande öppna frågan. Många förväntar sig en minskning av antalet fast anställda till förmån för deltidsanställda, entreprenadavtal och falskt egenföretagande. Vissa positiva förväntningar finns emellertid också: ökade språkkunskaper, nya synsätt och motivation för ökad kvalificering, högre löner och fler erbjudanden om arbete. Farhågorna överväger dock: ökad konkurrens, sämre arbetsvillkor, längre och mer oreglerad arbetstid, ökade sociala konflikter och olagliga metoder samt sjunkande löner. Det sociala systemet belastas ytterligare. Arbetstagare som inte är så rörliga, i synnerhet kvinnor, kommer att få det svårare i framtiden, och familjestrukturen kommer att drabbas av den ökande rörligheten. På frågan om vilken påverkan den kommande avregleringen av inre marknaden för tjänster får på löneutvecklingen svarar 50 % att de förväntar sig sjunkande löner, 43 % väntar sig stigande löner och 7 % ser ingen särskild effekt eller betonar att det beror på vilken sektor det rör sig om. |
| --- | --- |

4.4

Den ökade flexibiliteten omnämns också i svaren på den därpå följande öppna frågan. Många förväntar sig en minskning av antalet fast anställda till förmån för deltidsanställda, entreprenadavtal och falskt egenföretagande. Vissa positiva förväntningar finns emellertid också: ökade språkkunskaper, nya synsätt och motivation för ökad kvalificering, högre löner och fler erbjudanden om arbete. Farhågorna överväger dock: ökad konkurrens, sämre arbetsvillkor, längre och mer oreglerad arbetstid, ökade sociala konflikter och olagliga metoder samt sjunkande löner. Det sociala systemet belastas ytterligare. Arbetstagare som inte är så rörliga, i synnerhet kvinnor, kommer att få det svårare i framtiden, och familjestrukturen kommer att drabbas av den ökande rörligheten. På frågan om vilken påverkan den kommande avregleringen av inre marknaden för tjänster får på löneutvecklingen svarar 50 % att de förväntar sig sjunkande löner, 43 % väntar sig stigande löner och 7 % ser ingen särskild effekt eller betonar att det beror på vilken sektor det rör sig om.

| 4.5 | På frågan om huruvida utstationeringsdirektivet räcker vad avser socialt skydd svarar 48 % ja, 52 % nej. Om det vore nödvändigt med nya bestämmelser skulle de flesta föredra en EU-omfattande strategi (65 %) medan 1/3 anser att problemet bäst kan regleras på nationell nivå och 2 % menar att båda delar är nödvändiga. De fritt formulerade svaren på den öppna frågan om vilka problem som särskilt åsyftas kan sammanfattas på följande sätt: Den bristande harmoniseringen på det sociala området (inbegripet yrkes- och småföretagscertifiering) och den olikhet i behandlingen som därmed uppstår var det problem som nämndes oftast. Några ville också att utstationeringsdirektivets räckvidd skulle utvidgas med avseende på branscher och bestämmelser. Stort utrymme ägnades också åt felaktig tillämpning av bestämmelserna om utstationering, rättsosäkerhet och ökad användning av olagliga metoder samt bristande kontroll och brottsbekämpning på området. Till detta kommer problem i fråga om säkerhet och hälsoskydd på arbetsplatsen, de sociala trygghetssystemen och kampen mot falskt egenföretagande. Slutligen kritiseras den alltför omfattande byråkratin, kvarvarande nationella hinder och tendensen till nationell isolering. Man anser också att problem kan uppstå om man inte i tillräcklig utsträckning beaktar de språkliga och kulturella skillnaderna. |
| --- | --- |

4.5

På frågan om huruvida utstationeringsdirektivet räcker vad avser socialt skydd svarar 48 % ja, 52 % nej. Om det vore nödvändigt med nya bestämmelser skulle de flesta föredra en EU-omfattande strategi (65 %) medan 1/3 anser att problemet bäst kan regleras på nationell nivå och 2 % menar att båda delar är nödvändiga. De fritt formulerade svaren på den öppna frågan om vilka problem som särskilt åsyftas kan sammanfattas på följande sätt: Den bristande harmoniseringen på det sociala området (inbegripet yrkes- och småföretagscertifiering) och den olikhet i behandlingen som därmed uppstår var det problem som nämndes oftast. Några ville också att utstationeringsdirektivets räckvidd skulle utvidgas med avseende på branscher och bestämmelser. Stort utrymme ägnades också åt felaktig tillämpning av bestämmelserna om utstationering, rättsosäkerhet och ökad användning av olagliga metoder samt bristande kontroll och brottsbekämpning på området. Till detta kommer problem i fråga om säkerhet och hälsoskydd på arbetsplatsen, de sociala trygghetssystemen och kampen mot falskt egenföretagande. Slutligen kritiseras den alltför omfattande byråkratin, kvarvarande nationella hinder och tendensen till nationell isolering. Man anser också att problem kan uppstå om man inte i tillräcklig utsträckning beaktar de språkliga och kulturella skillnaderna.

| 4.6 | Vilket uttryck tar sig dessa förhållanden på företagsnivå när arbetstagare från andra länder arbetar inom ramen för tillhandahållande av tjänster, delvis under olika nationella villkor? 6 % ser inga särskilda effekter, 23 % anser sig ännu inte kunna bedöma följderna. 24 % förväntar sig att skillnaderna i arbetsvillkor inom företaget kommer att tillta, 34 % ser nya svårigheter när det gäller att iaktta sociala och arbetsrelaterade bestämmelser och 13 % bekräftar att den nationella medbestämmandelagstiftningen inte omfattar utstationerade arbetstagare fullt ut. I de därpå följande fria svaren tillkommer nya aspekter. Det dyker upp nya lönerelaterade och sociala problem, både i form av olika lön för lika arbete och genom att sociala tjänster som företagen frivilligt tillhandahåller kommer att minska. Lika ofta framkommer förväntningar på att kännedom om bättre metoder kan vara en chans att förbättra arbetsvillkoren och arbetets kvalitet. Man måste därför utveckla ”större intelligens” i den sociala dialogen på företagsnivå. Kommunikationshinder skulle kunna försämra arbetets kvalitet och försvåra lagarbete, och solidariteten skulle kunna minska mellan de anställda. Kunskap och medvetenhet om de egna rättigheterna blir för enskilda anställda under vissa omständigheter svårare att inhämta. Alltför stora olikheter kan också hindra företaget från att lyckas (konflikter, förvaltningskostnader, arbetets kvalitet) och respekten för lagstiftningen kan leda till alltför stora påfrestningar och större missbruk. Slutligen anser man att en ökad frihet på tjänsteområdet också kan vara en möjlighet att lösa problem med brist på kvalificerad personal. |
| --- | --- |

4.6

Vilket uttryck tar sig dessa förhållanden på företagsnivå när arbetstagare från andra länder arbetar inom ramen för tillhandahållande av tjänster, delvis under olika nationella villkor? 6 % ser inga särskilda effekter, 23 % anser sig ännu inte kunna bedöma följderna. 24 % förväntar sig att skillnaderna i arbetsvillkor inom företaget kommer att tillta, 34 % ser nya svårigheter när det gäller att iaktta sociala och arbetsrelaterade bestämmelser och 13 % bekräftar att den nationella medbestämmandelagstiftningen inte omfattar utstationerade arbetstagare fullt ut. I de därpå följande fria svaren tillkommer nya aspekter. Det dyker upp nya lönerelaterade och sociala problem, både i form av olika lön för lika arbete och genom att sociala tjänster som företagen frivilligt tillhandahåller kommer att minska. Lika ofta framkommer förväntningar på att kännedom om bättre metoder kan vara en chans att förbättra arbetsvillkoren och arbetets kvalitet. Man måste därför utveckla ”större intelligens” i den sociala dialogen på företagsnivå. Kommunikationshinder skulle kunna försämra arbetets kvalitet och försvåra lagarbete, och solidariteten skulle kunna minska mellan de anställda. Kunskap och medvetenhet om de egna rättigheterna blir för enskilda anställda under vissa omständigheter svårare att inhämta. Alltför stora olikheter kan också hindra företaget från att lyckas (konflikter, förvaltningskostnader, arbetets kvalitet) och respekten för lagstiftningen kan leda till alltför stora påfrestningar och större missbruk. Slutligen anser man att en ökad frihet på tjänsteområdet också kan vara en möjlighet att lösa problem med brist på kvalificerad personal.

| 4.7 | De enskilda konkreta exempel som redovisas är svåra att sammanfatta eftersom deras värde är att genom sin specifika natur bidra till bättre förståelse. Här skall endast tas upp enskilda exempel som belyser problemområden som hittills inte diskuterats. Så finns det bl.a. exempel på oklara bestämmelser och förfaranden i samband med olyckor på arbetsplatsen, särskilda problem i samband med utstationering inom en och samma koncern, omvandling av kollektivavtal, lagstridig användning av kollektivavtal från andra länder och behandling av invandrade arbetstagare. |
| --- | --- |

4.7

De enskilda konkreta exempel som redovisas är svåra att sammanfatta eftersom deras värde är att genom sin specifika natur bidra till bättre förståelse. Här skall endast tas upp enskilda exempel som belyser problemområden som hittills inte diskuterats. Så finns det bl.a. exempel på oklara bestämmelser och förfaranden i samband med olyckor på arbetsplatsen, särskilda problem i samband med utstationering inom en och samma koncern, omvandling av kollektivavtal, lagstridig användning av kollektivavtal från andra länder och behandling av invandrade arbetstagare.

5.   Konsumentintressena på inre marknaden för tjänster

| 5.1 | Inre marknaden för tjänster bör också gynna konsumenterna. Det handlar om tillgänglighet (pris, tillgång, utbud), kvalitet, öppenhet (information, förtroende) och rättssäkerhet (ansvar, konsumentskydd). Hur ser det ut när det gäller dessa aspekter? Kommer de att främjas genom förslagen om hur inre marknaden för tjänster skall genomföras eller är utvecklingen problematisk ur konsumentperspektiv? Den tredje delen av enkäten syftar till att kasta ljus på dessa praktiska erfarenheter av den gränsöverskridande tjänstehandeln från konsumenternas horisont. |
| --- | --- |

5.1

Inre marknaden för tjänster bör också gynna konsumenterna. Det handlar om tillgänglighet (pris, tillgång, utbud), kvalitet, öppenhet (information, förtroende) och rättssäkerhet (ansvar, konsumentskydd). Hur ser det ut när det gäller dessa aspekter? Kommer de att främjas genom förslagen om hur inre marknaden för tjänster skall genomföras eller är utvecklingen problematisk ur konsumentperspektiv? Den tredje delen av enkäten syftar till att kasta ljus på dessa praktiska erfarenheter av den gränsöverskridande tjänstehandeln från konsumenternas horisont.

| 5.2 | Bedömningen tjänstedirektivet är inte entydig från konsumentsynpunkt. Det fanns kritiska röster vid EESK:s hearing i april 2006 som menade att konsumentskyddet drabbas på ett närmast kriminellt sätt. Det fanns också positiva bedömningar som framför allt rörde förbättringen på utbudssidan. Generellt sett framträder inte konsumentskyddsfrågorna tillräckligt, utan effekterna blir troligtvis synliga först när man betraktar följderna på nationell nivå. Konsumentförtroendet är emellertid av största betydelse för att inre marknaden för tjänster skall bli en framgång. |
| --- | --- |

5.2

Bedömningen tjänstedirektivet är inte entydig från konsumentsynpunkt. Det fanns kritiska röster vid EESK:s hearing i april 2006 som menade att konsumentskyddet drabbas på ett närmast kriminellt sätt. Det fanns också positiva bedömningar som framför allt rörde förbättringen på utbudssidan. Generellt sett framträder inte konsumentskyddsfrågorna tillräckligt, utan effekterna blir troligtvis synliga först när man betraktar följderna på nationell nivå. Konsumentförtroendet är emellertid av största betydelse för att inre marknaden för tjänster skall bli en framgång.

| 5.3 | De kriterier på en konsumentvänlig inre marknad för tjänster som redovisas i punkt 5.1 (tillgänglighet, kvalitet, öppenhet och rättssäkerhet) skulle rangordnas i enkäten. Först skulle de ordnas efter vilken betydelse de tillfrågade ansåg att de har, därefter skulle de bedömas med avseende på i vilken mån de främjas av tjänstedirektivet. Kvalitet och rättssäkerhet ansågs viktigast (första och andra plats), men när det gällde bedömningen tjänstedirektivets positiva påverkan hamnade tillgängligheten på första plats och rättssäkerheten på sista plats. Endast 23 % var nöjda med det aktuella tillståndet i fråga om genomförandet av denna aspekt medan 77 % ansåg att det fanns utrymme för förbättringar. |
| --- | --- |

5.3

De kriterier på en konsumentvänlig inre marknad för tjänster som redovisas i punkt 5.1 (tillgänglighet, kvalitet, öppenhet och rättssäkerhet) skulle rangordnas i enkäten. Först skulle de ordnas efter vilken betydelse de tillfrågade ansåg att de har, därefter skulle de bedömas med avseende på i vilken mån de främjas av tjänstedirektivet. Kvalitet och rättssäkerhet ansågs viktigast (första och andra plats), men när det gällde bedömningen tjänstedirektivets positiva påverkan hamnade tillgängligheten på första plats och rättssäkerheten på sista plats. Endast 23 % var nöjda med det aktuella tillståndet i fråga om genomförandet av denna aspekt medan 77 % ansåg att det fanns utrymme för förbättringar.

| 5.4 | Trots att tjänstedirektivet i princip inte påverkar konsumentskyddslagstiftningen i det land där tjänsten tillhandahålls framkom i debatten ständigt farhågor för att luckor skulle kunna utnyttjas. På frågan om man ansåg att den nationella konsumentskyddslagstiftningen äventyrades i framtiden svarade 52 % ja. Oftast nämndes en försämring av tillsynen över att lagen följs, särskilt i fråga om klagomål och anspråk på ersättning för skador. Detta överensstämmer med svaren på en annan fråga där 76 % av de tillfrågade såg problem i samband med ansvarsfrågor och verkställighetsåtgärder. 51 % fruktade en generell sänkning av konsumentskyddsnivån. Speciellt ansågs alla strängare nationella normer (som ligger över EU:s miniminivåer) ligga i riskzonen. Denna risk gäller också administrativa bestämmelser om vem som får utöva ett visst yrke, något som är direkt relevant för konsumenterna, eftersom detta i framtiden kommer att regleras i enlighet med principen om ursprungsland, liksom skyddet mot bedrägeri eller underlag för anspråk på ersättning för skador. Det finns de som fruktar försämrade garantivillkor och sämre kvalitet på tjänsterna. Slutligen är många rädda för att rätten till information skall försämras, exempelvis i fråga om produktinformation (miljöfarlighet, ansvarsinformation, allmän öppenhet), prisangivelser, leverantör (integritet, kvalifikationer, vederbörligt skydd), garantier, ansvar osv. |
| --- | --- |

5.4

Trots att tjänstedirektivet i princip inte påverkar konsumentskyddslagstiftningen i det land där tjänsten tillhandahålls framkom i debatten ständigt farhågor för att luckor skulle kunna utnyttjas. På frågan om man ansåg att den nationella konsumentskyddslagstiftningen äventyrades i framtiden svarade 52 % ja. Oftast nämndes en försämring av tillsynen över att lagen följs, särskilt i fråga om klagomål och anspråk på ersättning för skador. Detta överensstämmer med svaren på en annan fråga där 76 % av de tillfrågade såg problem i samband med ansvarsfrågor och verkställighetsåtgärder. 51 % fruktade en generell sänkning av konsumentskyddsnivån. Speciellt ansågs alla strängare nationella normer (som ligger över EU:s miniminivåer) ligga i riskzonen. Denna risk gäller också administrativa bestämmelser om vem som får utöva ett visst yrke, något som är direkt relevant för konsumenterna, eftersom detta i framtiden kommer att regleras i enlighet med principen om ursprungsland, liksom skyddet mot bedrägeri eller underlag för anspråk på ersättning för skador. Det finns de som fruktar försämrade garantivillkor och sämre kvalitet på tjänsterna. Slutligen är många rädda för att rätten till information skall försämras, exempelvis i fråga om produktinformation (miljöfarlighet, ansvarsinformation, allmän öppenhet), prisangivelser, leverantör (integritet, kvalifikationer, vederbörligt skydd), garantier, ansvar osv.

| 5.5 | En fråga handlade om önskvärd och nödvändig konsumentinformation i samband med tillhandahållande av tjänster över gränserna. Som viktigast angavs uppgifter om rättsliga garantier, ersättning vid skada och rätten att klaga, därefter kommer tillhandahållarens identitet och ursprung, transparent prissättning och detaljerade uppgifter om tjänsternas kvalitet samt produktsäkerhet och garantivillkor. Uppenbarligen har debatten om principen om ursprungsland skapat osäkerhet och många kräver att det anges vilken rätt som gäller och vilka tillsynsmyndigheter och besvärsinstanser som är behöriga. |
| --- | --- |

5.5

En fråga handlade om önskvärd och nödvändig konsumentinformation i samband med tillhandahållande av tjänster över gränserna. Som viktigast angavs uppgifter om rättsliga garantier, ersättning vid skada och rätten att klaga, därefter kommer tillhandahållarens identitet och ursprung, transparent prissättning och detaljerade uppgifter om tjänsternas kvalitet samt produktsäkerhet och garantivillkor. Uppenbarligen har debatten om principen om ursprungsland skapat osäkerhet och många kräver att det anges vilken rätt som gäller och vilka tillsynsmyndigheter och besvärsinstanser som är behöriga.

| 5.6 | Endast 25 % av de tillfrågade hade erfarenhet av europeiska rådgivningskontor eller EU-omfattande samarbete i fråga om konsumentskydd. Deras bedömning var mestadels positiv även om vissa brister nämndes, exempelvis i fråga om gränsöverskridande möjligheter till verkställighet eller möjligheter att få tag i rätt samtalspartner på nationell nivå. Det hördes också kritiska röster om byråkratiska och dyra förfaranden. Dessutom ansågs samarbetet om konsumentskydd vara för litet och för ineffektivt, i synnerhet i fråga om komplicerade fall. Sammanlagt skapas intrycket att information om EU:s rådgivningskontor och möjligheterna till samarbete inte är särskilt spridd. |
| --- | --- |

5.6

Endast 25 % av de tillfrågade hade erfarenhet av europeiska rådgivningskontor eller EU-omfattande samarbete i fråga om konsumentskydd. Deras bedömning var mestadels positiv även om vissa brister nämndes, exempelvis i fråga om gränsöverskridande möjligheter till verkställighet eller möjligheter att få tag i rätt samtalspartner på nationell nivå. Det hördes också kritiska röster om byråkratiska och dyra förfaranden. Dessutom ansågs samarbetet om konsumentskydd vara för litet och för ineffektivt, i synnerhet i fråga om komplicerade fall. Sammanlagt skapas intrycket att information om EU:s rådgivningskontor och möjligheterna till samarbete inte är särskilt spridd.

| 5.7 | För att värna bättre tjänstekvalitet rekommenderas i tjänstedirektivet frivilliga standarder och certifieringar. Detta förslag hälsas positivt av 54 % av de tillfrågade, medan 46 % känner tveksamhet. De som förordar frivilliga kvalitetsstandarder anser att dessa är ett effektivt medel som måste föras fram på marknaden och i förhållande till kunderna. Kritikerna menar så gott som enhälligt att efterlevnaden av dessa standarder inte kan garanteras utan statlig kontroll. Därför föredrar man en tydlig lagstiftning. Frivilliga standarder skulle respekteras av ärliga företag men hjälper inte mot de ”svarta fåren” menar man. Detta är emellertid särskilt viktigt för den gränsöverskridande tjänstehandeln. |
| --- | --- |

5.7

För att värna bättre tjänstekvalitet rekommenderas i tjänstedirektivet frivilliga standarder och certifieringar. Detta förslag hälsas positivt av 54 % av de tillfrågade, medan 46 % känner tveksamhet. De som förordar frivilliga kvalitetsstandarder anser att dessa är ett effektivt medel som måste föras fram på marknaden och i förhållande till kunderna. Kritikerna menar så gott som enhälligt att efterlevnaden av dessa standarder inte kan garanteras utan statlig kontroll. Därför föredrar man en tydlig lagstiftning. Frivilliga standarder skulle respekteras av ärliga företag men hjälper inte mot de ”svarta fåren” menar man. Detta är emellertid särskilt viktigt för den gränsöverskridande tjänstehandeln.

| 5.8 | Genom EU:s tjänstedirektiv införs ett system med delat kontrollansvar mellan organ i ursprungsland och det land där tjänsten tillhandahålls. Vi ville veta om detta skapar större förtroende hos konsumenterna. 82 % svarade ja, medan 18 % kände minskat förtroende. En väsentlig reservation gäller naturligtvis omsättningen i praktiken. |
| --- | --- |

5.8

Genom EU:s tjänstedirektiv införs ett system med delat kontrollansvar mellan organ i ursprungsland och det land där tjänsten tillhandahålls. Vi ville veta om detta skapar större förtroende hos konsumenterna. 82 % svarade ja, medan 18 % kände minskat förtroende. En väsentlig reservation gäller naturligtvis omsättningen i praktiken.

| 5.9 | Avslutningsvis gavs åter möjligheten att i fritt formulerade svar behandla frågan om konsumentskyddet på den framtida inre marknaden för tjänster. De största farhågorna visade sig på nytt gälla den bristande rättsliga klarheten och rättssäkerheten på konsumentskyddsområdet när det gäller garantivillkor, ansvar (till exempel i samband med konkurs), garantianspråk (bristande harmonisering, problem med var bevisbördan skall ligga) verkställighet i fråga om skadeståndsanspråk (fördröjning, komplexa förfaranden, många önskar mer harmonisering). På andra plats kommer säkerställandet av tillräcklig information om tjänster och leverantörer. En annan brist anses avsaknaden av gemensamma kvalitetsstandarder vara, liksom de bristande möjligheterna att jämföra kompetens och yrkesexamina. Konsumentskyddsbestämmelser anses ofta vara otillräckligt genomförda eller saknas på vissa områden (till exempel i fråga om privata pensionsförsäkringar och hälsovårdstjänster). Sociala frågor spelar en viss roll (löner som ligger under minimilönen, svartarbete, migration) och man är rädd att förlora miljö- och säkerhetsnormer. Man anser att det bör fastställas en miniminivå för allmänt tillgängliga tjänster som säkerställer socialt deltagande. Andra farhågor är fruktan för snedvridning av konkurrensen för lokala leverantörer (t.ex. olika sociala avgifter) och valutakursproblem. |
| --- | --- |

5.9

Avslutningsvis gavs åter möjligheten att i fritt formulerade svar behandla frågan om konsumentskyddet på den framtida inre marknaden för tjänster. De största farhågorna visade sig på nytt gälla den bristande rättsliga klarheten och rättssäkerheten på konsumentskyddsområdet när det gäller garantivillkor, ansvar (till exempel i samband med konkurs), garantianspråk (bristande harmonisering, problem med var bevisbördan skall ligga) verkställighet i fråga om skadeståndsanspråk (fördröjning, komplexa förfaranden, många önskar mer harmonisering). På andra plats kommer säkerställandet av tillräcklig information om tjänster och leverantörer. En annan brist anses avsaknaden av gemensamma kvalitetsstandarder vara, liksom de bristande möjligheterna att jämföra kompetens och yrkesexamina. Konsumentskyddsbestämmelser anses ofta vara otillräckligt genomförda eller saknas på vissa områden (till exempel i fråga om privata pensionsförsäkringar och hälsovårdstjänster). Sociala frågor spelar en viss roll (löner som ligger under minimilönen, svartarbete, migration) och man är rädd att förlora miljö- och säkerhetsnormer. Man anser att det bör fastställas en miniminivå för allmänt tillgängliga tjänster som säkerställer socialt deltagande. Andra farhågor är fruktan för snedvridning av konkurrensen för lokala leverantörer (t.ex. olika sociala avgifter) och valutakursproblem.

6.   De viktigaste resultaten

| 6.1 | Återkopplingen på enkäten visar att det finns ett stort intresse för att ta itu med de nya utmaningarna i fråga om arbetsmarknaden, sysselsättningen och konsumentskyddet på inre marknaden för tjänster. Man har sett många tecken på en problematisk utveckling, men också framtida möjligheter. Båda dessa aspekter förtjänar rent generellt större beaktande och bör inspirera även det nu förestående genomförandet av tjänstedirektivet. |
| --- | --- |

6.1

Återkopplingen på enkäten visar att det finns ett stort intresse för att ta itu med de nya utmaningarna i fråga om arbetsmarknaden, sysselsättningen och konsumentskyddet på inre marknaden för tjänster. Man har sett många tecken på en problematisk utveckling, men också framtida möjligheter. Båda dessa aspekter förtjänar rent generellt större beaktande och bör inspirera även det nu förestående genomförandet av tjänstedirektivet.

| 6.2 | Ett fortfarande olöst problem är den statistiska bilden av den gränsöverskridande tjänsteekonomin. En realistisk kartläggning är en förutsättning för bedömningen av vilken sysselsättningsdynamik som kan utveckla sig. EESK återupprepar därför sitt krav på en ordentlig kartläggning för att lösa detta problem. |
| --- | --- |

6.2

Ett fortfarande olöst problem är den statistiska bilden av den gränsöverskridande tjänsteekonomin. En realistisk kartläggning är en förutsättning för bedömningen av vilken sysselsättningsdynamik som kan utveckla sig. EESK återupprepar därför sitt krav på en ordentlig kartläggning för att lösa detta problem.

| 6.3 | Informationen om de möjliga sysselsättningseffekterna av den nya strategin för inre marknaden är otillräcklig, säger 90 % av de tillfrågade. 60 % förväntar sig positiva sysselsättningseffekter. 44 % räknar med förlorade arbetstillfällen. Framför allt förväntar man sig rent allmänt en ”sysselsättningsförskjutning”. Observationsgruppen för inre marknaden kan lämpligen använda sig av en sektorspecifik och differentierad strategi för sin granskning, t.ex. av industrinära tjänster, utbildning, vissa avreglerade offentliga tjänster, persontjänster och hantverk. Särskilt upplysande är diskussionerna om vilka som drar störst fördel. Här bör man särskilt granska aspekten kvalificerat/okvalificerat arbete och möjligheterna för specialiserad mobil arbetskraft i förhållande till mindre mobila arbetstagare. Det förstnämnda är en fråga som säker kommer att diskuteras såväl mellan medlemsstater som inom branscherna. Det sistnämnda innebär en särskild utmaning för arbetsmarknad och socialsystem. |
| --- | --- |

6.3

Informationen om de möjliga sysselsättningseffekterna av den nya strategin för inre marknaden är otillräcklig, säger 90 % av de tillfrågade. 60 % förväntar sig positiva sysselsättningseffekter. 44 % räknar med förlorade arbetstillfällen. Framför allt förväntar man sig rent allmänt en ”sysselsättningsförskjutning”. Observationsgruppen för inre marknaden kan lämpligen använda sig av en sektorspecifik och differentierad strategi för sin granskning, t.ex. av industrinära tjänster, utbildning, vissa avreglerade offentliga tjänster, persontjänster och hantverk. Särskilt upplysande är diskussionerna om vilka som drar störst fördel. Här bör man särskilt granska aspekten kvalificerat/okvalificerat arbete och möjligheterna för specialiserad mobil arbetskraft i förhållande till mindre mobila arbetstagare. Det förstnämnda är en fråga som säker kommer att diskuteras såväl mellan medlemsstater som inom branscherna. Det sistnämnda innebär en särskild utmaning för arbetsmarknad och socialsystem.

| 6.4 | Utvecklingen för små och medelstora företag uppfattas mestadels positivt, liksom sysselsättningsutvecklingen, även om påverkan från EU:s tjänstedirektiv bedöms som ganska ringa. Vad man emellertid förväntar sig är att ökade kvalifikationer bland de anställda, innovationsförmåga och tjänsternas kvalitet kommer att bli avgörande för att kunna möta de nya utmaningarna. För att kunna möta det nya konkurrenstrycket vill vissa ha större harmonisering av ramvillkoren. Man fruktar också att den lokala och kulturella särarten kan bli lidande när stora leverantörer erövrar marknaden. |
| --- | --- |

6.4

Utvecklingen för små och medelstora företag uppfattas mestadels positivt, liksom sysselsättningsutvecklingen, även om påverkan från EU:s tjänstedirektiv bedöms som ganska ringa. Vad man emellertid förväntar sig är att ökade kvalifikationer bland de anställda, innovationsförmåga och tjänsternas kvalitet kommer att bli avgörande för att kunna möta de nya utmaningarna. För att kunna möta det nya konkurrenstrycket vill vissa ha större harmonisering av ramvillkoren. Man fruktar också att den lokala och kulturella särarten kan bli lidande när stora leverantörer erövrar marknaden.

| 6.5 | Av den kommande fördjupningen av inre marknaden för tjänster väntar sig de flesta förändringar i de nationella arbets- och anställningsvillkoren (82 %). Detta sker inte på grund av bristande kunskaper om tjänstedirektivet utan som ett resultat av bristen på harmonisering av villkoren och av ny marknadspåverkan. De flesta förväntar sig en ökning av tidsbegränsade anställningar och ökad flexibilitet i anställningsvillkoren. Positiva förväntningar knyts till utbudet av arbete, språkutbildning och generellt ökande kvalifikationer. |
| --- | --- |

6.5

Av den kommande fördjupningen av inre marknaden för tjänster väntar sig de flesta förändringar i de nationella arbets- och anställningsvillkoren (82 %). Detta sker inte på grund av bristande kunskaper om tjänstedirektivet utan som ett resultat av bristen på harmonisering av villkoren och av ny marknadspåverkan. De flesta förväntar sig en ökning av tidsbegränsade anställningar och ökad flexibilitet i anställningsvillkoren. Positiva förväntningar knyts till utbudet av arbete, språkutbildning och generellt ökande kvalifikationer.

| 6.6 | I detta sammanhang spelar de gällande bestämmelserna för utstationering en viktig roll. Det bristfälliga genomförandet av bestämmelserna har ofta framställts som ett stort problem. Inför de nya utmaningarna anser hälften av de tillfrågade att de nuvarande bestämmelserna inte räcker till för att garantera socialt skydd. Detta visar sig tydligt vid närmare betraktelse på företagsnivå. Ju större det icke-harmoniserade området är, desto större möjligheter finns det för ojämlik behandling vid likvärdigt arbete. Detta upplevs delvis också som en möjlighet – kontakten med bättre metoder kan bli ett incitament för bättre arbetsvillkor i ursprungslandet. Generellt kan man säga att olika arbetsvillkor eller skillnader i lagstiftning inom ett företag utgör en utmaning även för företaget. Diskussionen om utstationeringsdirektivet förs på annan plats. Viktigt i detta sammanhang är konstaterandet att olikheterna och därmed också konflikterna kommer att tillta. Detta är en uppgift för EU och den nationella lagstiftaren, i synnerhet i samband med genomförandet av det nu aktuella tjänstedirektivet, men också en utmaning för den sociala dialogen i EU. |
| --- | --- |

6.6

I detta sammanhang spelar de gällande bestämmelserna för utstationering en viktig roll. Det bristfälliga genomförandet av bestämmelserna har ofta framställts som ett stort problem. Inför de nya utmaningarna anser hälften av de tillfrågade att de nuvarande bestämmelserna inte räcker till för att garantera socialt skydd. Detta visar sig tydligt vid närmare betraktelse på företagsnivå. Ju större det icke-harmoniserade området är, desto större möjligheter finns det för ojämlik behandling vid likvärdigt arbete. Detta upplevs delvis också som en möjlighet – kontakten med bättre metoder kan bli ett incitament för bättre arbetsvillkor i ursprungslandet. Generellt kan man säga att olika arbetsvillkor eller skillnader i lagstiftning inom ett företag utgör en utmaning även för företaget. Diskussionen om utstationeringsdirektivet förs på annan plats. Viktigt i detta sammanhang är konstaterandet att olikheterna och därmed också konflikterna kommer att tillta. Detta är en uppgift för EU och den nationella lagstiftaren, i synnerhet i samband med genomförandet av det nu aktuella tjänstedirektivet, men också en utmaning för den sociala dialogen i EU.

| 6.7 | Större rörlighet för arbetstagarna i samband med gränsöverskridande tillhandahållande av tjänster och större svårigheter att få överblick över den rättsliga situationen leder till större behov av rådgivningstjänster. Denna rådgivning måste säkerställas på EU-nivå. Ett viktigt informationsunderlag är det arbete som utförs i Euroinfocenter och uppbyggandet av en databas över arbetstagarfrågor, något som också EESK förespråkar. |
| --- | --- |

6.7

Större rörlighet för arbetstagarna i samband med gränsöverskridande tillhandahållande av tjänster och större svårigheter att få överblick över den rättsliga situationen leder till större behov av rådgivningstjänster. Denna rådgivning måste säkerställas på EU-nivå. Ett viktigt informationsunderlag är det arbete som utförs i Euroinfocenter och uppbyggandet av en databas över arbetstagarfrågor, något som också EESK förespråkar.

| 6.8 | Bedömningen av tjänstedirektivet är inte entydig från konsumentsynpunkt. Det finns både kritiska röster och positiva bedömningar. Utvärderingen av enkäten visar att kvalitet och rättssäkerhet värderas högt, men att dessa aspekter enligt de tillfrågade inte främjas i tillräcklig utsträckning genom tjänstedirektivet. Endast 23 % var nöjda med det aktuella tillståndet i fråga om konsumentskyddet. |
| --- | --- |

6.8

Bedömningen av tjänstedirektivet är inte entydig från konsumentsynpunkt. Det finns både kritiska röster och positiva bedömningar. Utvärderingen av enkäten visar att kvalitet och rättssäkerhet värderas högt, men att dessa aspekter enligt de tillfrågade inte främjas i tillräcklig utsträckning genom tjänstedirektivet. Endast 23 % var nöjda med det aktuella tillståndet i fråga om konsumentskyddet.

| 6.9 | Farhågorna gäller först och främst rättssäkerheten och kontrollen av efterlevnaden. Trots att tjänstedirektivet i princip inte påverkar det nationella konsumentskyddet anser 52 % att de nationella bestämmelserna kommer att äventyras i framtiden. Man önskar klara bestämmelser när det gäller garanti och ansvar, och snabb verkställighet i fråga om skadeståndsanspråk. Här tycks de gällande bestämmelserna inte räcka till. Nationella strängare normer befaras hamna i riskzonen i samband med den framtida konkurrensen. Lika viktigt är säkerställandet av tillräcklig information om tjänster och leverantörer. En annan brist anses avsaknaden av gemensamma kvalitetsstandarder vara (det råder delade meningar om frivillig certifiering), liksom de bristande möjligheterna att jämföra kompetens och yrkesexamina. Konsumentskyddsbestämmelser anses ofta vara otillräckligt genomförda eller saknas på vissa områden (till exempel i fråga om privata pensionsförsäkringar och hälsovårdstjänster). |
| --- | --- |

6.9

Farhågorna gäller först och främst rättssäkerheten och kontrollen av efterlevnaden. Trots att tjänstedirektivet i princip inte påverkar det nationella konsumentskyddet anser 52 % att de nationella bestämmelserna kommer att äventyras i framtiden. Man önskar klara bestämmelser när det gäller garanti och ansvar, och snabb verkställighet i fråga om skadeståndsanspråk. Här tycks de gällande bestämmelserna inte räcka till. Nationella strängare normer befaras hamna i riskzonen i samband med den framtida konkurrensen. Lika viktigt är säkerställandet av tillräcklig information om tjänster och leverantörer. En annan brist anses avsaknaden av gemensamma kvalitetsstandarder vara (det råder delade meningar om frivillig certifiering), liksom de bristande möjligheterna att jämföra kompetens och yrkesexamina. Konsumentskyddsbestämmelser anses ofta vara otillräckligt genomförda eller saknas på vissa områden (till exempel i fråga om privata pensionsförsäkringar och hälsovårdstjänster).

| 6.10 | Endast ett fåtal har erfarenhet av europeiska rådgivningskontor eller gränsöverskridande samarbete i fråga om konsumentskydd. De arbetssätt som finns bedöms i allmänhet positivt, men anses inte vara tillräckliga. De anses vara för svaga och föga verksamma när det gäller att hävda lagstiftningen i komplexa fall. |
| --- | --- |

6.10

Endast ett fåtal har erfarenhet av europeiska rådgivningskontor eller gränsöverskridande samarbete i fråga om konsumentskydd. De arbetssätt som finns bedöms i allmänhet positivt, men anses inte vara tillräckliga. De anses vara för svaga och föga verksamma när det gäller att hävda lagstiftningen i komplexa fall.

| 6.11 | Konsumentskyddsfrågorna måste spela större roll i diskussionen om inre marknaden för tjänster. Den osäkerhet som kan konstateras i fråga om det rättsliga läget vid tillhandahållandet gränsöverskridande tjänster måste mötas med en informationsstrategi på nationell nivå och EU-nivå. Kraven på säkra uppgifter om tjänster och leverantörer bör inte underskattas. Detta måste också beaktas vid genomförandet av tjänstedirektivet. |
| --- | --- |

6.11

Konsumentskyddsfrågorna måste spela större roll i diskussionen om inre marknaden för tjänster. Den osäkerhet som kan konstateras i fråga om det rättsliga läget vid tillhandahållandet gränsöverskridande tjänster måste mötas med en informationsstrategi på nationell nivå och EU-nivå. Kraven på säkra uppgifter om tjänster och leverantörer bör inte underskattas. Detta måste också beaktas vid genomförandet av tjänstedirektivet.

| 6.12 | EESK:s observationsgrupp för inre marknaden kommer att i nära samarbete med facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna arbeta vidare med granskningen av följderna av inre marknaden för tjänster på handeln med tjänster mellan medlemsstaterna och på sysselsättning och konsumentskydd. På grundval av resultaten av föreliggande yttrande kan det finnas skäl att närmare granska utvecklingen av enskilda sektorer eller branscher och i samband med detta använda relevanta resultat från enkäten. |
| --- | --- |

6.12

EESK:s observationsgrupp för inre marknaden kommer att i nära samarbete med facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna arbeta vidare med granskningen av följderna av inre marknaden för tjänster på handeln med tjänster mellan medlemsstaterna och på sysselsättning och konsumentskydd. På grundval av resultaten av föreliggande yttrande kan det finnas skäl att närmare granska utvecklingen av enskilda sektorer eller branscher och i samband med detta använda relevanta resultat från enkäten.

Bryssel den 30 maj 2007.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Ordförande

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden.

1

(2)  ESK 137/2005 – EUT C 221, 8.9.2005.

2

(3)  Se EESK 137/2005 punkt 3.2, EUT C 221, 8.9.2005.

3

(4)  EESK höll den 19 september 2001 en hearing om strategin för inre marknaden i allmänhet, och den 24 maj 2004 hölls en hearing inom ramen för arbetet med yttrandet om tjänstedirektivet om sex centrala frågor, bl.a. yrkesmässig ansvarsförsäkring, ”one-stop-shop”, metoder för statistisk kartläggning osv.

4

(5)  En tjänst är all förvärvsverksamhet som utövas av en egenföretagare som avses i artikel 50 i fördraget och som består i att tillhandahålla en tjänst för vilken det betalas en ekonomisk ersättning.

5

(6)  Rapporten förväntas under det portugisiska ordförandeskapet.

6

(7)  IMAC, Internal Market Advisory Committee.

7

(8)  Källa för de siffror som anges här samt i punkterna 3.5 och 3.6: Europeiska kommissionen 2004 och 2005.

8

(9)  The Free Movement of Services within the EU, Kox et al, CPB report No 69, oktober 2004.

9

(10)  Economic Assessment of the Barriers to the Internal Market for Services, Copenhagen Economics, januari 2005.

10

(11)  Se t.ex. den studie som utarbetades på uppdrag av det österrikiska ministeriet för ekonomi och arbete, ”Deepening the Lisbon Agenda: Studies on Productivity, Services and Technologies”, Wien 2006.

11

(12)  Det finns emellertid välgrundad kritik mot sådana höga förväntningar, som inte anses realistiska.

12

---

| 27.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 175/21 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 175/21

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Kvalitetsstandarder som måste respekteras av arbetsmarknadsparterna och det civila samhällets övriga aktörer, när det gäller innehåll, förfaranden och studiemetoder vid sociala konsekvensanalyser”

(2007/C 175/06)

I en skrivelse av den 19 september 2006 bad Wilhelm Schönfelder, ambassadör och Tysklands ständiga representant vid EU, på det tyska ordförandeskapets vägnar Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att utarbeta ett förberedande yttrande om ovannämda yttrande.

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som ansvarat för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 3 maj 2007. Föredragande var Daniel Retureau.

Vid sin 436:e plenarsession den 30 och 31 maj 2007 (sammanträdet den 31 maj) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 102 röster för, 3 röster emot och 5 nedlagda röster:

1.   Inledning

Det tyska ordförandeskapets begäran om ett förberedande yttrande om ”Kvalitetsstandarder som måste respekteras av arbetsmarknadsparterna och det civila samhällets övriga aktörer, när det gäller innehåll, förfaranden och studiemetoder vid sociala konsekvensanalyser” belyser den tyska regeringens vilja att lägga tonvikten på bättre lagstiftning i samarbete med de portugisiska och slovenska ordförandeskapen och är en uppföljning av de sex ordförandeskapens uttalande 2004. ”Den systematiska användningen av konsekvensanalyser för nya projekt kommer att vara ett viktigt element i den tyska handlingsplanen för att beakta de sociala återverkningarna (...) redan i lagstiftningsprocessen” (1). ”En konsekvensanalys kan definieras som en metod för att kartlägga de troliga eller verkliga effekterna av en åtgärd. Syftet är att förbättra den uppgiftsbas som tjänar som grund för besluten och därmed förbättra kvaliteten på beslutsfattandet” (2).

2.   Allmänna kommentarer

Den konferens om vidareutveckling av konsekvensanalyserna i EU, som anordnades av kommissionen den 20 mars 2006, visade att det råder stor enighet om att kommissionens system för konsekvensanalyser vilar på fasta principer och att dessa analyser bör identifiera de ekonomiska, sociala och miljömässiga effekterna (3). Konsekvensanalyser infördes först för att förbättra EU:s regelverk i ett tidigt skede. Beaktande av den sociala dimensionen eller gemenskapslagstiftningens konsekvenser är en självskriven del av genomförandet av den sociala agendan. EU-medborgarna förväntar sig att unionen skall beakta de sociala frågorna – eller att inre marknaden skall vara förenlig med en social politik – och uttrycker på olika sätt deras önskan om att delta i strävan att överbrygga avståndet mellan EU och medborgarna.

2.1   Europeiska kommissionens initiativ för att genomföra konsekvensanalyser – kort tillbakablick

Det initiativ som Europeiska kommissionen lanserade 2003 för att införa konsekvensanalyser för samtliga viktigare förslag, dvs. de som ingår i den årliga politiska strategin eller arbetsprogrammet, bygger på att dessa förslag kan bli föremål för en konsekvensanalys förutsatt att de har potentiella ekonomiska, sociala eller ekologiska effekter och/eller kräver någon form av lagstiftningsåtgärd för att kunna genomföras (4). Detta initiativ lanserades med målet att gradvis integrera konsekvensanalyser i lagstiftningsprocessen från och med 2005 (5).

Sedan 2003 har mycket sagts om konsekvensanalyser i allmänhet, men föga om de sociala aspekterna av dessa analyser.

2.2   Konsekvensanalysernas sociala aspekter – kortfattad översikt över Europeiska kommissionens arbete

| 2.2.1 | Helt följdriktigt tar GD Utbildning och kultur och GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter upp sociala aspekter i sina konsekvensanalyser. ”Proportionalitetsprincipen” (6) innebär att sociala faktorer ingår i varierande grad i andra områden. Detta väcker frågan om huruvida man bör beakta de sociala aspekterna (inklusive de punkter som rör den europeiska sociala agendan) som ett avgörande kriterium (bottom line), dvs. också för de förslag som inte rör sociala frågor eller vars sociala återverkningar troligen kommer att bli begränsade. Empiriskt sett framgår det av den studie som utförts av Istituto per la ricerca sociale (se fotnot 5) att ”de konsekvensanalyser som inte beaktar sociala aspekter främst berör den ekonomiska sektorn. En tredjedel av konsekvensanalyserna innehåller inga sociala aspekter eller berör dem endast flyktigt” (7). |
| --- | --- |

2.2.1

Helt följdriktigt tar GD Utbildning och kultur och GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter upp sociala aspekter i sina konsekvensanalyser. ”Proportionalitetsprincipen” (6) innebär att sociala faktorer ingår i varierande grad i andra områden. Detta väcker frågan om huruvida man bör beakta de sociala aspekterna (inklusive de punkter som rör den europeiska sociala agendan) som ett avgörande kriterium (bottom line), dvs. också för de förslag som inte rör sociala frågor eller vars sociala återverkningar troligen kommer att bli begränsade. Empiriskt sett framgår det av den studie som utförts av Istituto per la ricerca sociale (se fotnot 5) att ”de konsekvensanalyser som inte beaktar sociala aspekter främst berör den ekonomiska sektorn. En tredjedel av konsekvensanalyserna innehåller inga sociala aspekter eller berör dem endast flyktigt” (7).

| 2.2.2 | ”När en åtgärds samhällseffekter är uppenbar (...) beaktas de sociala aspekterna i hög grad och behandlas tämligen utförligt i hela konsekvensanalysen” (8). ”Det framgår tydligt att sysselsättningsfrågan är den vanligaste och mest framhållna sociala effekten” (9). |
| --- | --- |

2.2.2

”När en åtgärds samhällseffekter är uppenbar (...) beaktas de sociala aspekterna i hög grad och behandlas tämligen utförligt i hela konsekvensanalysen” (8). ”Det framgår tydligt att sysselsättningsfrågan är den vanligaste och mest framhållna sociala effekten” (9).

| 2.2.3 | Enligt Istituto per la ricerca sociale står graden av hänsyn till de sociala aspekterna inte nödvändigtvis ”i proportion” (...) till det politiska innehållet och dess eventuella effekter. (...) I många fall beskrivs dessa effekter endast i allmänna ordalag (...) och ”bygger på (...) generella antaganden (...). Dessa förhållanden diskuteras sällan när man beaktar åtgärdens specifika innehåll, målgrupp och de berörda geografiska områdena, det specifika valet av politiska instrument och genomförandeprocessens effekter” (10). Institutets studie visar också att ”flera konsekvensanalyser inte har räknat med något samband med andra insatsområden eller annan gemenskapspolitik”. Konsekvensanalyserna är mycket arbetskrävande, men de får inte vara ofullständiga eller summariska, eftersom bristfälliga analyser skulle äventyra lagstiftningens värde. |
| --- | --- |

2.2.3

Enligt Istituto per la ricerca sociale står graden av hänsyn till de sociala aspekterna inte nödvändigtvis ”i proportion” (...) till det politiska innehållet och dess eventuella effekter. (...) I många fall beskrivs dessa effekter endast i allmänna ordalag (...) och ”bygger på (...) generella antaganden (...). Dessa förhållanden diskuteras sällan när man beaktar åtgärdens specifika innehåll, målgrupp och de berörda geografiska områdena, det specifika valet av politiska instrument och genomförandeprocessens effekter” (10). Institutets studie visar också att ”flera konsekvensanalyser inte har räknat med något samband med andra insatsområden eller annan gemenskapspolitik”. Konsekvensanalyserna är mycket arbetskrävande, men de får inte vara ofullständiga eller summariska, eftersom bristfälliga analyser skulle äventyra lagstiftningens värde.

2.3   Vilken roll spelar de aktörer som berörs av konsekvensanalyserna?

| 2.3.1 | Bedömningen av effekterna av ett lagförslag handlar inte enbart om att kryssa i ett antal rutor. Den måste också följas upp, helst av eller i nära samarbete med dem som skall tillämpa lagen, särskilt de som är direkt berörda. Eftersom den sociala dimensionen är en av de tre utvärderingskriterierna för EU:s politik, bör man upprätta ett standardförfarande – som är både öppet och lättfattligt – för att samla in de specifika bidragen i samband med konsekvensanalyserna. Låt oss nämna några alternativ:






  — | Samråd via Internet: Ett omfattande samråd på nätet lämpar sig inte för specifika lagstiftningsförslag med sociala konsekvenser. Ett Internet-samråd bör begränsas till de aktörer som är direkt berörda. Ett målinriktat samråd kräver ett tematiskt nätverk (virtuella grupper för tematiska konsekvensanalyser?) och ett minimum av struktur och samordning – samt uppföljning. |
| --- | --- | --- |

2.3.1

Bedömningen av effekterna av ett lagförslag handlar inte enbart om att kryssa i ett antal rutor. Den måste också följas upp, helst av eller i nära samarbete med dem som skall tillämpa lagen, särskilt de som är direkt berörda. Eftersom den sociala dimensionen är en av de tre utvärderingskriterierna för EU:s politik, bör man upprätta ett standardförfarande – som är både öppet och lättfattligt – för att samla in de specifika bidragen i samband med konsekvensanalyserna. Låt oss nämna några alternativ:

—

Samråd via Internet: Ett omfattande samråd på nätet lämpar sig inte för specifika lagstiftningsförslag med sociala konsekvenser. Ett Internet-samråd bör begränsas till de aktörer som är direkt berörda. Ett målinriktat samråd kräver ett tematiskt nätverk (virtuella grupper för tematiska konsekvensanalyser?) och ett minimum av struktur och samordning – samt uppföljning.

| — | Samråd via forum för berörda aktörer: Av tidsskäl skulle detta alternativ kanske inte kunna erbjuda den erforderliga graden av precision. |
| --- | --- |

—

Samråd via forum för berörda aktörer: Av tidsskäl skulle detta alternativ kanske inte kunna erbjuda den erforderliga graden av precision.

| — | Samråd med officiella rådgivande plattformar: Detta alternativ väcker frågan om huruvida man skall knyta organ som Europeiska ekonomiska och sociala kommittén till arbetet med analysen (detta gäller också för konsekvensanalyser som rör hållbar utveckling). Dessa organ har per definition inrättats för att se till att olika intressen beaktas och övervaka sambandet mellan politikområdena. |
| --- | --- |

—

Samråd med officiella rådgivande plattformar: Detta alternativ väcker frågan om huruvida man skall knyta organ som Europeiska ekonomiska och sociala kommittén till arbetet med analysen (detta gäller också för konsekvensanalyser som rör hållbar utveckling). Dessa organ har per definition inrättats för att se till att olika intressen beaktas och övervaka sambandet mellan politikområdena.

| — | Målinriktat samråd med berörda aktörer: Detta alternativ förordas av ett antal organisationer i det civila samhället. |
| --- | --- |

—

Målinriktat samråd med berörda aktörer: Detta alternativ förordas av ett antal organisationer i det civila samhället.

3.   Grundläggande synpunkter vad gäller metodiken

| 3.1 | Många frågor måste besvaras för att avgöra vilken metodik som är att rekommendera:






  — | Hur ser situationen ut, med andra ord vad har kommissionen åstadkommit när det gäller att integrera de sociala aspekterna i konsekvensanalyserna? |
| --- | --- | --- |

3.1

Många frågor måste besvaras för att avgöra vilken metodik som är att rekommendera:

—

Hur ser situationen ut, med andra ord vad har kommissionen åstadkommit när det gäller att integrera de sociala aspekterna i konsekvensanalyserna?

| — | Kan en studie av de sociala effekterna av ett projekt användas på samtliga lagstiftningsförslag eller kräver varje projekt en särskild studie? |
| --- | --- |

—

Kan en studie av de sociala effekterna av ett projekt användas på samtliga lagstiftningsförslag eller kräver varje projekt en särskild studie?

| — | Vilken roll spelar de berörda aktörerna? Hur kan de på bästa sätt knytas till processen? |
| --- | --- |

—

Vilken roll spelar de berörda aktörerna? Hur kan de på bästa sätt knytas till processen?

| — | Vilken roll skulle EESK kunna spela i egenskap av företrädare för det organiserade civila samhället och som ett idealiskt placerat ”nav” för kontakter och nätverk? |
| --- | --- |

—

Vilken roll skulle EESK kunna spela i egenskap av företrädare för det organiserade civila samhället och som ett idealiskt placerat ”nav” för kontakter och nätverk?

| — | I vilken utsträckning har kommissionen tagit hänsyn till bidragen från arbetsmarknadens parter och de viktigaste icke-statliga organisationerna i studierna om de sociala konsekvenserna av de egna förslagen? Hur kan dessa aktörer involveras på bästa sätt? |
| --- | --- |

—

I vilken utsträckning har kommissionen tagit hänsyn till bidragen från arbetsmarknadens parter och de viktigaste icke-statliga organisationerna i studierna om de sociala konsekvenserna av de egna förslagen? Hur kan dessa aktörer involveras på bästa sätt?

| — | Bör man kanske överväga en uppförandekod som är mer detaljerad än den som nu tillämpas av kommissionen, eller etiska regler för genomförandet av studier av de sociala effekterna? |
| --- | --- |

—

Bör man kanske överväga en uppförandekod som är mer detaljerad än den som nu tillämpas av kommissionen, eller etiska regler för genomförandet av studier av de sociala effekterna?

| — | Enligt vilka former bör de sociala konsekvensanalyserna utarbetas (interna studier eller externa studier via anbudsförfarande och i så fall enligt vilka kriterier)? |
| --- | --- |

—

Enligt vilka former bör de sociala konsekvensanalyserna utarbetas (interna studier eller externa studier via anbudsförfarande och i så fall enligt vilka kriterier)?

4.   Interna synpunkter

| 4.1 | Med tanke på hur komplicerad och viktig bedömningen av de sociala konsekvenserna av lagstiftningsförslagen är bör samtliga berörda parter, såväl arbetsmarknadens parter som företrädare för organisationerna i det civila samhället, fundera över följande metodikfrågor:






  — | Vilken form och omfattning bör en sådan studie ha? |
| --- | --- | --- |

4.1

Med tanke på hur komplicerad och viktig bedömningen av de sociala konsekvenserna av lagstiftningsförslagen är bör samtliga berörda parter, såväl arbetsmarknadens parter som företrädare för organisationerna i det civila samhället, fundera över följande metodikfrågor:

—

Vilken form och omfattning bör en sådan studie ha?

| — | Bör studien täcka ett stort antal ämnen (exempelvis ”Bättre lagstiftning”, grönboken om makars förmögenhetsförhållanden, inklusive ömsesidigt erkännande), eller bör man inrikta sig på frågor av tydligt socialt innehåll (t.ex. hamntjänster, sjösäkerhet, grönboken om modernisering av arbetsrätten)? |
| --- | --- |

—

Bör studien täcka ett stort antal ämnen (exempelvis ”Bättre lagstiftning”, grönboken om makars förmögenhetsförhållanden, inklusive ömsesidigt erkännande), eller bör man inrikta sig på frågor av tydligt socialt innehåll (t.ex. hamntjänster, sjösäkerhet, grönboken om modernisering av arbetsrätten)?

| — | Vad innebär det för planeringen av arbetet och själva utarbetandet? |
| --- | --- |

—

Vad innebär det för planeringen av arbetet och själva utarbetandet?

| — | Innebär kravet på ett ”vetenskapligt” angreppssätt (i titeln står ”kvalitetsstandarder”) att man bör fastställa implicita normer som bygger på konkreta fall och erfarenheter, eller bör man i första hand utveckla dessa normer? |
| --- | --- |

—

Innebär kravet på ett ”vetenskapligt” angreppssätt (i titeln står ”kvalitetsstandarder”) att man bör fastställa implicita normer som bygger på konkreta fall och erfarenheter, eller bör man i första hand utveckla dessa normer?

| 4.2 | Vid en offentlig hearing vid kommittén fick icke-statliga sociala organisationer, arbetsmarknadens parter och andra aktörer i det organiserade civila samhället samt sakkunniga en möjlighet att lägga fram sina synpunkter, debattera utkastet till yttrande och på så sätt förmedla ett tydligt budskap till EU-institutionerna i allmänhet och Europeiska kommissionen i synnerhet. |
| --- | --- |

4.2

Vid en offentlig hearing vid kommittén fick icke-statliga sociala organisationer, arbetsmarknadens parter och andra aktörer i det organiserade civila samhället samt sakkunniga en möjlighet att lägga fram sina synpunkter, debattera utkastet till yttrande och på så sätt förmedla ett tydligt budskap till EU-institutionerna i allmänhet och Europeiska kommissionen i synnerhet.

| 4.3 | Eftersom sociala konsekvensanalyser är av avgörande betydelse för EU:s beslutsprocess bör kommittén utforma förslag om hur förbättringar kan göras och hur organisationerna i det civila samhället kan involveras bättre i denna process. |
| --- | --- |

4.3

Eftersom sociala konsekvensanalyser är av avgörande betydelse för EU:s beslutsprocess bör kommittén utforma förslag om hur förbättringar kan göras och hur organisationerna i det civila samhället kan involveras bättre i denna process.

5.   Sociala indikatorer: allmänna synpunkter och metodikproblem

| 5.1 | Det finns flera system för sociala indikatorer på nationell och internationell nivå, men man måste undersöka om de är användbara och om de lämpar sig för de specifika behoven i samband med konsekvensanalyser. |
| --- | --- |

5.1

Det finns flera system för sociala indikatorer på nationell och internationell nivå, men man måste undersöka om de är användbara och om de lämpar sig för de specifika behoven i samband med konsekvensanalyser.

| 5.2 | Dessa indikatorer har utvecklas i flera länder under de senaste 30 åren för att bedöma lämpligheten och följderna av den ekonomiska politiken utöver rent kvantitativa uppgifter. Syftet är att ”styra” den sociala utvecklingen parallellt med den ekonomiska och att få möjlighet att bedöma den sociala välfärden och dess utveckling. |
| --- | --- |

5.2

Dessa indikatorer har utvecklas i flera länder under de senaste 30 åren för att bedöma lämpligheten och följderna av den ekonomiska politiken utöver rent kvantitativa uppgifter. Syftet är att ”styra” den sociala utvecklingen parallellt med den ekonomiska och att få möjlighet att bedöma den sociala välfärden och dess utveckling.

| 5.3 | Detta har resulterat i en kraftigt ökad social statistik, främst på de viktigaste kollektiva insatsområdena som utbildning, hälsa, social trygghet, miljö, bostäder, transporter, forskning, arbetslöshet, etc. Men det ger inte automatiskt upphov till sociala indikatorer, utan det kräver att uppgifterna struktureras, sammanställs och tolkas. |
| --- | --- |

5.3

Detta har resulterat i en kraftigt ökad social statistik, främst på de viktigaste kollektiva insatsområdena som utbildning, hälsa, social trygghet, miljö, bostäder, transporter, forskning, arbetslöshet, etc. Men det ger inte automatiskt upphov till sociala indikatorer, utan det kräver att uppgifterna struktureras, sammanställs och tolkas.

| 5.4 | En indikator är ”bara en statistisk uppgift som tillmäts en särskild betydelse för ökad kunskap, bedömning och/eller handling” (11). När det gäller konsekvensanalyser handlar det inte bara om att sammanställa social statistik som härrör från olika källor för varje land, utan om att strukturera dessa uppgifter för att bedöma den aktuella situationen inom utvalda ämnesområden utifrån deras betydelse för konsekvensanalysen. |
| --- | --- |

5.4

En indikator är ”bara en statistisk uppgift som tillmäts en särskild betydelse för ökad kunskap, bedömning och/eller handling” (11). När det gäller konsekvensanalyser handlar det inte bara om att sammanställa social statistik som härrör från olika källor för varje land, utan om att strukturera dessa uppgifter för att bedöma den aktuella situationen inom utvalda ämnesområden utifrån deras betydelse för konsekvensanalysen.

| 5.5 | Det händer att man på vissa områden bara har tillgång till fragmenterade studier och undersökningar och att man därför inte kan genomföra någon kostnads-nyttoanalys. Man vet exempelvis att vissa kategorier av bekämpningsmedel är hälsovådliga och att koncentrationer över en viss tröskel orsakar allvarliga sjukdomar. Ett beslut om minskad användning av kemiska bekämpningsmedel får positiva effekter på folkhälsan och på dem som arbetar med dessa medel. Emellertid kan man inom ramen för en proportionell konsekvensanalys inte få fram exakta siffror rörande de långsiktiga fördelarna med en sådan åtgärd. |
| --- | --- |

5.5

Det händer att man på vissa områden bara har tillgång till fragmenterade studier och undersökningar och att man därför inte kan genomföra någon kostnads-nyttoanalys. Man vet exempelvis att vissa kategorier av bekämpningsmedel är hälsovådliga och att koncentrationer över en viss tröskel orsakar allvarliga sjukdomar. Ett beslut om minskad användning av kemiska bekämpningsmedel får positiva effekter på folkhälsan och på dem som arbetar med dessa medel. Emellertid kan man inom ramen för en proportionell konsekvensanalys inte få fram exakta siffror rörande de långsiktiga fördelarna med en sådan åtgärd.

| 5.6 | Det står dock klart att den sociala aspekten och hälsoaspekten motiverar den föreslagna åtgärden och avsevärt stärker de ekonomiska argumenten (som de sänkta produktionskostnaderna för jordbruket och därmed ökad konkurrenskraft). Dessutom kan den grundläggande rätten till en sund miljö anföras till stöd för förslaget. |
| --- | --- |

5.6

Det står dock klart att den sociala aspekten och hälsoaspekten motiverar den föreslagna åtgärden och avsevärt stärker de ekonomiska argumenten (som de sänkta produktionskostnaderna för jordbruket och därmed ökad konkurrenskraft). Dessutom kan den grundläggande rätten till en sund miljö anföras till stöd för förslaget.

| 5.7 | I praktiken har man nu emellertid tillgång till ett stort antal sociala statistiska uppgifter, som varierar med de olika ämnen som är aktuella i den offentliga debatten i olika länder (t.ex. arbetsvillkor, ungdomars, äldres och kvinnors sysselsättning, brottslighet, inkomstklyftor, diskriminering i arbetet och utlokaliseringar). Hittills har dock få sociala indikatorer kunnat hämtas från denna statistiska massa. Lyckligtvis har de fått förnyad aktualitet i de senaste tio årens socioekonomiska klimat, där medlemsstaternas roll i den sociala politiken och regleringen av ekonomin åter har betonats. |
| --- | --- |

5.7

I praktiken har man nu emellertid tillgång till ett stort antal sociala statistiska uppgifter, som varierar med de olika ämnen som är aktuella i den offentliga debatten i olika länder (t.ex. arbetsvillkor, ungdomars, äldres och kvinnors sysselsättning, brottslighet, inkomstklyftor, diskriminering i arbetet och utlokaliseringar). Hittills har dock få sociala indikatorer kunnat hämtas från denna statistiska massa. Lyckligtvis har de fått förnyad aktualitet i de senaste tio årens socioekonomiska klimat, där medlemsstaternas roll i den sociala politiken och regleringen av ekonomin åter har betonats.

| 5.8 | Fristående har de sociala indikatorerna emellertid inte alltid något större värde, utan de gör större nytta om de ingår i ett bredare sammanhang, t.ex. social och ekonomisk utveckling eller hållbar utveckling. De härrör numera från en rad olika källor, inte bara från centralstaten utan också från icke-statliga organisationer och från stora stiftelsers tankesmedjor. Dessa indikatorer presenteras också på högst varierande sätt, alltifrån urval av statistik eller tematiska undersökningar till sammanställning av data för att bilda sammansatta tematiska eller generella indikatorer. |
| --- | --- |

5.8

Fristående har de sociala indikatorerna emellertid inte alltid något större värde, utan de gör större nytta om de ingår i ett bredare sammanhang, t.ex. social och ekonomisk utveckling eller hållbar utveckling. De härrör numera från en rad olika källor, inte bara från centralstaten utan också från icke-statliga organisationer och från stora stiftelsers tankesmedjor. Dessa indikatorer presenteras också på högst varierande sätt, alltifrån urval av statistik eller tematiska undersökningar till sammanställning av data för att bilda sammansatta tematiska eller generella indikatorer.

| 5.9 | Ett antal internationella organ offentliggör indikatorer och social statistik och gör jämförelser mellan sina medlemsländer. De viktigaste organen för EU-länderna är (utan specifik ordning) OECD, PNUD, Europeiska kommissionen – särskilt Eurostat – Unesco, Världsbanken och ILO. |
| --- | --- |

5.9

Ett antal internationella organ offentliggör indikatorer och social statistik och gör jämförelser mellan sina medlemsländer. De viktigaste organen för EU-länderna är (utan specifik ordning) OECD, PNUD, Europeiska kommissionen – särskilt Eurostat – Unesco, Världsbanken och ILO.

| 5.10 | De många olika källorna vållar problem vad gäller statistikens kvalitet – alla länder har inte sofistikerade statistiska byråer –, deras jämförbarhet och harmoniseringen av begrepp. ”Valet av indikatorer för att mäta den sociala konvergensen i EU:s medlemsstater har stor politisk betydelse. De indikatorer som används för jämförelser är inte neutrala. De speglar prioriteringar och ibland föreställningar om hur samhället bör se ut, vilka med rätta kan skilja sig från land till land. Exemplet arbetslöshet visar att vissa indikatorer kan ha faktiska effekter, också negativa, på politikens inriktning (12). Som det nu är har utformningen av indikatorsystem helt överlåtits åt fackmän” (13). |
| --- | --- |

5.10

De många olika källorna vållar problem vad gäller statistikens kvalitet – alla länder har inte sofistikerade statistiska byråer –, deras jämförbarhet och harmoniseringen av begrepp. ”Valet av indikatorer för att mäta den sociala konvergensen i EU:s medlemsstater har stor politisk betydelse. De indikatorer som används för jämförelser är inte neutrala. De speglar prioriteringar och ibland föreställningar om hur samhället bör se ut, vilka med rätta kan skilja sig från land till land. Exemplet arbetslöshet visar att vissa indikatorer kan ha faktiska effekter, också negativa, på politikens inriktning (12). Som det nu är har utformningen av indikatorsystem helt överlåtits åt fackmän” (13).

| 5.11 | Användningen av BNP och tillväxt som indikatorer för välfärden i samhället har särskilt kritiserats av PNUD, som har utvecklat sin egen HDI (human development index, index för mänsklig utveckling), särskilt under inflytande av Amartya Sens arbete om fattigdom, svält, demokrati och hans kritik mot rent ekonomiska, kvantitativa indikatorer, ett arbete som förlänade honom Nobelpriset i ekonomi. |
| --- | --- |

5.11

Användningen av BNP och tillväxt som indikatorer för välfärden i samhället har särskilt kritiserats av PNUD, som har utvecklat sin egen HDI (human development index, index för mänsklig utveckling), särskilt under inflytande av Amartya Sens arbete om fattigdom, svält, demokrati och hans kritik mot rent ekonomiska, kvantitativa indikatorer, ett arbete som förlänade honom Nobelpriset i ekonomi.

| 5.12 | Uppgifterna om tillgången till dricksvatten, analfabetismen bland kvinnor och män, hälsosystemet och resultaten av kampen mot pandemier, deltagande i demokratiprocessen, den könsrelaterade medellivslängden, spädbarns- och barnadödligheten, m.m. är lika viktiga för att utvärdera välfärden i ett samhälle och miljösituationen. Dessa uppgifter har emellertid ingen direkt koppling till BNP. |
| --- | --- |

5.12

Uppgifterna om tillgången till dricksvatten, analfabetismen bland kvinnor och män, hälsosystemet och resultaten av kampen mot pandemier, deltagande i demokratiprocessen, den könsrelaterade medellivslängden, spädbarns- och barnadödligheten, m.m. är lika viktiga för att utvärdera välfärden i ett samhälle och miljösituationen. Dessa uppgifter har emellertid ingen direkt koppling till BNP.

| 5.13 | PNUD:s första sammanställda HDI-indikatorer väckte livliga debatter och tvister, eftersom de ”rika” länderna ibland hamnade långt från topplaceringen i klassificeringen över ”bruttonationallyckan”. Men dessa indikatorer har blivit det mest obestridda alternativet till de rent ekonomiska indikatorerna på grund av deras soliditet (utbildning, medellivslängd, justerade inkomster med tanke på fattigdom). |
| --- | --- |

5.13

PNUD:s första sammanställda HDI-indikatorer väckte livliga debatter och tvister, eftersom de ”rika” länderna ibland hamnade långt från topplaceringen i klassificeringen över ”bruttonationallyckan”. Men dessa indikatorer har blivit det mest obestridda alternativet till de rent ekonomiska indikatorerna på grund av deras soliditet (utbildning, medellivslängd, justerade inkomster med tanke på fattigdom).

| 5.14 | Den sociala statistiken är ett nödvändigt komplement till den ekonomiska. Eftersom den allmänna opinionen fäster stor vikt vid de centrala sociala frågorna har denna statistik också en politisk betydelse som alltid måste beaktas av regeringarna. |
| --- | --- |

5.14

Den sociala statistiken är ett nödvändigt komplement till den ekonomiska. Eftersom den allmänna opinionen fäster stor vikt vid de centrala sociala frågorna har denna statistik också en politisk betydelse som alltid måste beaktas av regeringarna.

| 5.15 | Utöver de snäva ekonomiska tankegångarna eller de kort- eller medelfristiga fördelarna måste det rent objektivt framhållas att ett av hindren för att detta skall ske är den stora mängden sociala frågor och svårigheten att knyta samman och kvantifiera dem för att integrera dem i riktlinjerna för den ekonomiska politiken. |
| --- | --- |

5.15

Utöver de snäva ekonomiska tankegångarna eller de kort- eller medelfristiga fördelarna måste det rent objektivt framhållas att ett av hindren för att detta skall ske är den stora mängden sociala frågor och svårigheten att knyta samman och kvantifiera dem för att integrera dem i riktlinjerna för den ekonomiska politiken.

| 5.16 | Man skulle intuitivt kunna komma fram till samma slutsats när det gäller att upprätta miljöindikatorer som syftar till att återinföra externa faktorer i den ekonomiska tillväxten. En tillväxt som är förknippad med skövlingen av urskog borde på sin höjd leda till att detta tillväxtsätt förkastas om konsekvensstudien skulle innehålla samtliga sociala och miljömässiga faktorer som – det vet vi numera – mer än väl uppväger de ekonomiska och monetära faktorerna. Men det är ytterst svårt att i ekonomiska termer uppskatta vilket belopp dessa externa faktorer skulle uppgå till: t.ex. klimatförändringen, förlusten av biologisk mångfald, belägenheten för dem som levde på att plocka eller använda medicinalväxter, den snabba utarmningen av jorden med erosion som följd. En utvärdering på kort sikt skulle kunna vara högst positiv, medan den, om de yttre faktorerna skulle beaktas, på längre sikt skulle vara mycket negativ, inte bara för det berörda området eller landet utan för hela världen. |
| --- | --- |

5.16

Man skulle intuitivt kunna komma fram till samma slutsats när det gäller att upprätta miljöindikatorer som syftar till att återinföra externa faktorer i den ekonomiska tillväxten. En tillväxt som är förknippad med skövlingen av urskog borde på sin höjd leda till att detta tillväxtsätt förkastas om konsekvensstudien skulle innehålla samtliga sociala och miljömässiga faktorer som – det vet vi numera – mer än väl uppväger de ekonomiska och monetära faktorerna. Men det är ytterst svårt att i ekonomiska termer uppskatta vilket belopp dessa externa faktorer skulle uppgå till: t.ex. klimatförändringen, förlusten av biologisk mångfald, belägenheten för dem som levde på att plocka eller använda medicinalväxter, den snabba utarmningen av jorden med erosion som följd. En utvärdering på kort sikt skulle kunna vara högst positiv, medan den, om de yttre faktorerna skulle beaktas, på längre sikt skulle vara mycket negativ, inte bara för det berörda området eller landet utan för hela världen.

| 5.17 | Av det arbete som ligger till grund för ett stort antal utvärderingar av den ”bästa lagstiftningen” i form av en kostnads-nyttoanalys, och som används i EU:s konsekvensanalyser, framgår tydligt de objektiva begränsningarna vad gäller användningen av de sociala och miljömässiga aspekterna i konsekvensanalysen (14). Även om de sociala konsekvenserna utvärderas utifrån relevanta indikatorer (antalet förlorade arbetstillfällen, inga möjligheter till omplacering), är de inte nödvändigtvis avgörande i den politiska beslutsprocessen. De innehåller ofta element som är omöjliga att kvantifiera, framför allt om konsekvensanalyserna bygger på en kortsiktig, eller i bästa fall långsiktig ekonomisk avvägning. Det långsiktiga perspektivet är svårare att bedöma, och hur skall man uppskatta den förväntade ekonomiska nyttan av en minskad dödlighet till följd av minskade bränsleföroreningar till havs? (15) |
| --- | --- |

5.17

Av det arbete som ligger till grund för ett stort antal utvärderingar av den ”bästa lagstiftningen” i form av en kostnads-nyttoanalys, och som används i EU:s konsekvensanalyser, framgår tydligt de objektiva begränsningarna vad gäller användningen av de sociala och miljömässiga aspekterna i konsekvensanalysen (14). Även om de sociala konsekvenserna utvärderas utifrån relevanta indikatorer (antalet förlorade arbetstillfällen, inga möjligheter till omplacering), är de inte nödvändigtvis avgörande i den politiska beslutsprocessen. De innehåller ofta element som är omöjliga att kvantifiera, framför allt om konsekvensanalyserna bygger på en kortsiktig, eller i bästa fall långsiktig ekonomisk avvägning. Det långsiktiga perspektivet är svårare att bedöma, och hur skall man uppskatta den förväntade ekonomiska nyttan av en minskad dödlighet till följd av minskade bränsleföroreningar till havs? (15)

| 5.18 | I samhällsdebatten används ibland något svävande begrepp. En indikator som rör t.ex. ”flexicurity” skulle få varierande utformning i olika länder beroende på om det finns viss erfarenhet på området, eller om man vill införa konceptet i den europeiska (16) eller nationella debatten med hänvisning till nationella ”modeller” som utformats i ett specifikt sammanhang och som är svåra att överföra till andra sociala förhållanden. Vilka element skall beaktas och, framför allt, vilka värden – positiva eller negativa – skall tilldelas dem? ”Beslutet att ta med eller utelämna vissa indikatorer kan avslöja underförstådda värderingar och ideologier” (17). Problemet blir ännu mer omfattande när man skall bilda sammansatta indikatorer: Vilka skall tas med, vilken koefficient skall de ha, vilken faktisk betydelse har den sammansatta indikator som man skapat? |
| --- | --- |

5.18

I samhällsdebatten används ibland något svävande begrepp. En indikator som rör t.ex. ”flexicurity” skulle få varierande utformning i olika länder beroende på om det finns viss erfarenhet på området, eller om man vill införa konceptet i den europeiska (16) eller nationella debatten med hänvisning till nationella ”modeller” som utformats i ett specifikt sammanhang och som är svåra att överföra till andra sociala förhållanden. Vilka element skall beaktas och, framför allt, vilka värden – positiva eller negativa – skall tilldelas dem? ”Beslutet att ta med eller utelämna vissa indikatorer kan avslöja underförstådda värderingar och ideologier” (17). Problemet blir ännu mer omfattande när man skall bilda sammansatta indikatorer: Vilka skall tas med, vilken koefficient skall de ha, vilken faktisk betydelse har den sammansatta indikator som man skapat?

| 5.19 | De sammansatta indikatorerna kan under alla omständigheter innehålla såväl kvantitativa som kvalitativa faktorer, vara uppdelade på ålder, kön och andra viktiga kriterier, men de måste förbli lättförståeliga. Hur skall man t.ex. utforma en indikator för livskvaliteten i Europa? Den skulle kunna innehålla inkomst, medellivslängd, synen på hälsovårdssystemets effektivitet, ålderspensioner, den genomsnittliga utbildningsnivån, trivsel i arbetet, etc. Men varför inte också ta med arbetslöshetsgraden, graden av undersysselsättning eller boendeförhållanden? Och vilken betydelse skall varje komponent tillmätas? |
| --- | --- |

5.19

De sammansatta indikatorerna kan under alla omständigheter innehålla såväl kvantitativa som kvalitativa faktorer, vara uppdelade på ålder, kön och andra viktiga kriterier, men de måste förbli lättförståeliga. Hur skall man t.ex. utforma en indikator för livskvaliteten i Europa? Den skulle kunna innehålla inkomst, medellivslängd, synen på hälsovårdssystemets effektivitet, ålderspensioner, den genomsnittliga utbildningsnivån, trivsel i arbetet, etc. Men varför inte också ta med arbetslöshetsgraden, graden av undersysselsättning eller boendeförhållanden? Och vilken betydelse skall varje komponent tillmätas?

| 5.20 | Denna konstruktion är alltså inte enbart en rent teknisk fråga utan har att göra med ett system av gemensamma värden eller levande traditioner i ett givet samhälle. Den kräver samråd med olika samhällsorgan och kommer slutligen att avspegla ett ideologiskt eller politiskt val. Det är i dag ”sällsynt att metoderna för sociala indikatorer verkligen omfattar samhälleliga mål som belyser sociala värderingar och normer ... Ett centralt element i (...) metoden är definitionen och klassificeringen av riktmärken på olika sociala områden via samråd och samförståndslösningar. Uppgifter och resultat, liksom sambandet dem mellan, fastställs också i denna process (...). För att de sociala indikatorerna skall påverka politiken bör processen med andra ord ingå i produkten.” (Associés Ekos inc. 1998). |
| --- | --- |

5.20

Denna konstruktion är alltså inte enbart en rent teknisk fråga utan har att göra med ett system av gemensamma värden eller levande traditioner i ett givet samhälle. Den kräver samråd med olika samhällsorgan och kommer slutligen att avspegla ett ideologiskt eller politiskt val. Det är i dag ”sällsynt att metoderna för sociala indikatorer verkligen omfattar samhälleliga mål som belyser sociala värderingar och normer ... Ett centralt element i (...) metoden är definitionen och klassificeringen av riktmärken på olika sociala områden via samråd och samförståndslösningar. Uppgifter och resultat, liksom sambandet dem mellan, fastställs också i denna process (...). För att de sociala indikatorerna skall påverka politiken bör processen med andra ord ingå i produkten.” (Associés Ekos inc. 1998).

| 5.21 | En annan fråga är valet av ämne för de statistiska analyserna: Skall man beakta individerna, samhällena eller den lilla ekonomiska och sociala enhet som ett hushåll utgör? Uppgifter om etniska grupper skapar problem mot bakgrund av kravet på icke-diskriminering, men skulle vara värdefulla för att precisera diskrimineringens art och omfattning i syfte att föreslå politiska åtgärder för att minska diskrimineringen och på längre sikt avskaffa den. |
| --- | --- |

5.21

En annan fråga är valet av ämne för de statistiska analyserna: Skall man beakta individerna, samhällena eller den lilla ekonomiska och sociala enhet som ett hushåll utgör? Uppgifter om etniska grupper skapar problem mot bakgrund av kravet på icke-diskriminering, men skulle vara värdefulla för att precisera diskrimineringens art och omfattning i syfte att föreslå politiska åtgärder för att minska diskrimineringen och på längre sikt avskaffa den.

| 5.22 | Urvalet av statistiken och utformningen av indikatorerna kan göras med sikte på att utvärdera redan pågående politikinsatser eller klargöra de olika valmöjligheterna på ett tidigt stadium. Det behövs antagligen ett bredare spektrum av statistiska uppgifter för att fastställa en politik (mål och medel för att uppnå dem) som därefter kan begränsas när man ringat in de viktigaste statistiska uppgifterna och indikatorerna. Dessa urval är trots allt starkt empiriskt betingade. Det handlar inte om en exakt vetenskap, och samma statistiska data som innehåller både ekonomiska och icke-ekonomiska uppgifter kan tolkas på olika sätt. |
| --- | --- |

5.22

Urvalet av statistiken och utformningen av indikatorerna kan göras med sikte på att utvärdera redan pågående politikinsatser eller klargöra de olika valmöjligheterna på ett tidigt stadium. Det behövs antagligen ett bredare spektrum av statistiska uppgifter för att fastställa en politik (mål och medel för att uppnå dem) som därefter kan begränsas när man ringat in de viktigaste statistiska uppgifterna och indikatorerna. Dessa urval är trots allt starkt empiriskt betingade. Det handlar inte om en exakt vetenskap, och samma statistiska data som innehåller både ekonomiska och icke-ekonomiska uppgifter kan tolkas på olika sätt.

| 5.23 | Ett exempel: För varje indikator i ”Society at a Glance”, 2005 (se kort bibliografi) samlade OECD in obearbetade uppgifter om följande:






  — | Kontextindikatorer: nationell inkomst per capita, den demografiska försörjningsbördan, födelsetal, utlänningar och folkgrupper födda i utlandet, giftermål och skilsmässor. |
| --- | --- | --- |

5.23

Ett exempel: För varje indikator i ”Society at a Glance”, 2005 (se kort bibliografi) samlade OECD in obearbetade uppgifter om följande:

—

Kontextindikatorer: nationell inkomst per capita, den demografiska försörjningsbördan, födelsetal, utlänningar och folkgrupper födda i utlandet, giftermål och skilsmässor.

| — | Autonomiindikatorer: sysselsättning, arbetslöshet, hushåll utan yrkesarbete, yrkesverksamma mödrar, arbetslöshetsunderstöd, minimiinkomster, utbildningsnivå, pensionsålder, inaktivitet bland ungdomar, svaga elever. |
| --- | --- |

—

Autonomiindikatorer: sysselsättning, arbetslöshet, hushåll utan yrkesarbete, yrkesverksamma mödrar, arbetslöshetsunderstöd, minimiinkomster, utbildningsnivå, pensionsålder, inaktivitet bland ungdomar, svaga elever.

| — | Rättviseindikatorer: fattigdom, ojämlika inkomster, fattigdom bland barn, äldres inkomster, offentliga sociala utgifter, privata sociala utgifter, sammanlagda sociala utgifter, ålderspension, förväntade pensioner. |
| --- | --- |

—

Rättviseindikatorer: fattigdom, ojämlika inkomster, fattigdom bland barn, äldres inkomster, offentliga sociala utgifter, privata sociala utgifter, sammanlagda sociala utgifter, ålderspension, förväntade pensioner.

| — | Hälsoindikatorer: medellivslängd, korrigerad medellivslängd beroende på hälsotillstånd, barnadödlighet, sammanlagda hälsoutgifter, vård av långtidssjuka. |
| --- | --- |

—

Hälsoindikatorer: medellivslängd, korrigerad medellivslängd beroende på hälsotillstånd, barnadödlighet, sammanlagda hälsoutgifter, vård av långtidssjuka.

| — | Indikatorer för social sammanhållning: subjektivt välbefinnande, social isolering, deltagande i föreningslivet, tonårsfödslar, bruk av droger och därmed sammanhängande dödsfall, självmord. |
| --- | --- |

—

Indikatorer för social sammanhållning: subjektivt välbefinnande, social isolering, deltagande i föreningslivet, tonårsfödslar, bruk av droger och därmed sammanhängande dödsfall, självmord.

| 5.24 | Eurostat använder följande sociala indikatorer:






  — | Strukturella indikatorer:








  — | Sysselsättning: sysselsättningsgrad, sysselsättningsgrad bland äldre arbetstagare, genomsnittsålder för utträde från arbetsmarknaden, löneskillnader mellan män och kvinnor, skattesatser på låga löner, skattetrycket på arbetskraftskostnaden, arbetslöshetsfällan, låglönefällan, livslångt lärande, olycksfall i arbetet (allvarliga eller med dödlig utgång), arbetslöshet (sammanlagd eller per kön). |
| --- | --- | --- | --- |

5.24

Eurostat använder följande sociala indikatorer:

—

Strukturella indikatorer:

—

Sysselsättning: sysselsättningsgrad, sysselsättningsgrad bland äldre arbetstagare, genomsnittsålder för utträde från arbetsmarknaden, löneskillnader mellan män och kvinnor, skattesatser på låga löner, skattetrycket på arbetskraftskostnaden, arbetslöshetsfällan, låglönefällan, livslångt lärande, olycksfall i arbetet (allvarliga eller med dödlig utgång), arbetslöshet (sammanlagd eller per kön).

| — | Social sammanhållning: ojämlik lönefördelning, fattigdomsrisk, risken att hamna i bestående fattigdom, spridningen på den regionala sysselsättningsgraden, ungdomar som slutar skolan i förtid, långtidsarbetslöshetsgraden, personer i hushåll utan arbete. |
| --- | --- |

—

Social sammanhållning: ojämlik lönefördelning, fattigdomsrisk, risken att hamna i bestående fattigdom, spridningen på den regionala sysselsättningsgraden, ungdomar som slutar skolan i förtid, långtidsarbetslöshetsgraden, personer i hushåll utan arbete.

| — | Hållbar utveckling:








  — | Fattigdom och social utestängning: fattigdomsrisk efter sociala transfereringar, ekonomisk fattigdom, tillträde till arbetsmarknaden, andra aspekter på social utestängning. |
| --- | --- | --- |

—

Hållbar utveckling:

—

Fattigdom och social utestängning: fattigdomsrisk efter sociala transfereringar, ekonomisk fattigdom, tillträde till arbetsmarknaden, andra aspekter på social utestängning.

| — | Samhällets åldrande, äldrekvot, pensionernas tillräcklighet, demografiska förändringar, stabilitet i de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

—

Samhällets åldrande, äldrekvot, pensionernas tillräcklighet, demografiska förändringar, stabilitet i de offentliga finanserna.

| — | Folkhälsa: antal år vid god hälsa från födseln fördelat per kön, skydd av människors hälsa och livsstil, livsmedelssäkerhet och -kvalitet, hantering av kemikalier, miljörelaterade hälsorisker. |
| --- | --- |

—

Folkhälsa: antal år vid god hälsa från födseln fördelat per kön, skydd av människors hälsa och livsstil, livsmedelssäkerhet och -kvalitet, hantering av kemikalier, miljörelaterade hälsorisker.

| — | Arbetsmarknad:








  — | Harmoniserad arbetslöshetsgrad. |
| --- | --- | --- |

—

Arbetsmarknad:

—

Harmoniserad arbetslöshetsgrad.

| — | Arbetskraftskostnadsindex. |
| --- | --- |

—

Arbetskraftskostnadsindex.

| 5.25 | I vilken grad kan dessa icke uttömmande exempel på indikatorer på ett effektivt sätt ingå i nedanstående allmänna mål i den öppna samordningsmetoden från mars 2006?






  — | Att främja social sammanhållning, jämställdhet och lika möjligheter för alla genom de sociala trygghetssystemen och politik för social integration som är adekvat, tillgänglig, ekonomiskt bärkraftig, anpassningsbar och effektiv. |
| --- | --- | --- |

5.25

I vilken grad kan dessa icke uttömmande exempel på indikatorer på ett effektivt sätt ingå i nedanstående allmänna mål i den öppna samordningsmetoden från mars 2006?

—

Att främja social sammanhållning, jämställdhet och lika möjligheter för alla genom de sociala trygghetssystemen och politik för social integration som är adekvat, tillgänglig, ekonomiskt bärkraftig, anpassningsbar och effektiv.

| — | Effektiv och ömsesidig samverkan med Lissabonmålen om stimulans av den ekonomiska tillväxten, kvalitativt och kvantitativt förbättrad sysselsättning och stärkt hållbar utveckling. |
| --- | --- |

—

Effektiv och ömsesidig samverkan med Lissabonmålen om stimulans av den ekonomiska tillväxten, kvalitativt och kvantitativt förbättrad sysselsättning och stärkt hållbar utveckling.

| — | Att förbättra de berörda parternas ledning, öppenhet och delaktighet i utformning, tillämpning och uppföljning av politiken. |
| --- | --- |

—

Att förbättra de berörda parternas ledning, öppenhet och delaktighet i utformning, tillämpning och uppföljning av politiken.

| 5.26 | De begrepp och metoder som används för vissa indikatorer måste också vara precisa. Vad gäller exempelvis fattigdomen har Conseil de l'emploi, des revenus et de la cohésion sociale (CERC)
   (18) (Rådet för sysselsättning, inkomster och social sammanhållning) framhållit det ”multidimensionella” i begreppet. |
| --- | --- |

5.26

De begrepp och metoder som används för vissa indikatorer måste också vara precisa. Vad gäller exempelvis fattigdomen har Conseil de l'emploi, des revenus et de la cohésion sociale (CERC)
   (18) (Rådet för sysselsättning, inkomster och social sammanhållning) framhållit det ”multidimensionella” i begreppet.

| 5.26.1 | Fattigdom har flera dimensioner: otillräckliga ekonomiska resurser, försämrade levnadsvillkor, otillräckliga kognitiva, sociala och kulturella resurser. För var och en av dessa dimensioner används två ansatser för att fastställa fattigdomssituationen.






  — | Den första går ut på att på ett ”absolut” sätt fastställa minimibehoven. Personer vars minimibehov inte uppfylls definieras som fattiga. |
| --- | --- | --- |

5.26.1

Fattigdom har flera dimensioner: otillräckliga ekonomiska resurser, försämrade levnadsvillkor, otillräckliga kognitiva, sociala och kulturella resurser. För var och en av dessa dimensioner används två ansatser för att fastställa fattigdomssituationen.

—

Den första går ut på att på ett ”absolut” sätt fastställa minimibehoven. Personer vars minimibehov inte uppfylls definieras som fattiga.

| — | Den andra ansatsen definierar fattigdomen på ett relativt sätt. Detta angreppssätt antogs 1984 av Europeiska rådet som gav en definition på fattigdom för EU:s statistik. Som fattiga räknas de personer vars inkomst och tillgångar (materiella, kulturella och sociala) är så otillräckliga att de hindras från att åtnjuta levnadsvillkor som anses godtagbara i den medlemsstat där de bor. |
| --- | --- |

—

Den andra ansatsen definierar fattigdomen på ett relativt sätt. Detta angreppssätt antogs 1984 av Europeiska rådet som gav en definition på fattigdom för EU:s statistik. Som fattiga räknas de personer vars inkomst och tillgångar (materiella, kulturella och sociala) är så otillräckliga att de hindras från att åtnjuta levnadsvillkor som anses godtagbara i den medlemsstat där de bor.

| 5.27 | Sammanfattningsvis kan man dra slutsatsen att de sociala indikatorerna har som mål att göra den allmänna opinionen och beslutsfattarna uppmärksamma på de sociala utmaningar som riskerar att underskattas eller missförstås. Att fästa beslutsfattarnas uppmärksamhet på de mest grundläggande frågorna är desto viktigare eftersom de i allmänhet erhåller alldeles för mycket information. Som Herbert Simon så tydligt uttryckte det: För mycket information dödar informationen. |
| --- | --- |

5.27

Sammanfattningsvis kan man dra slutsatsen att de sociala indikatorerna har som mål att göra den allmänna opinionen och beslutsfattarna uppmärksamma på de sociala utmaningar som riskerar att underskattas eller missförstås. Att fästa beslutsfattarnas uppmärksamhet på de mest grundläggande frågorna är desto viktigare eftersom de i allmänhet erhåller alldeles för mycket information. Som Herbert Simon så tydligt uttryckte det: För mycket information dödar informationen.

| 5.27.1 | Ur funktionell synpunkt är avsikten med systemet med indikatorer att uppnå en ”optimal sammanställning av information”. |
| --- | --- |

5.27.1

Ur funktionell synpunkt är avsikten med systemet med indikatorer att uppnå en ”optimal sammanställning av information”.

| 5.28 | En indikator är mer än en statistikuppgift:
  Ett system med indikatorer är inte bara en insamling av uppgifter. Det för med sig en rad konsekvenser:






  1) | Varje enskild indikator måste kunna motiveras genom hänvisning till en analys av de komplexa företeelser som den förutsätts sammanfatta. |
| --- | --- | --- |

5.28

En indikator är mer än en statistikuppgift:

Ett system med indikatorer är inte bara en insamling av uppgifter. Det för med sig en rad konsekvenser:

1)

Varje enskild indikator måste kunna motiveras genom hänvisning till en analys av de komplexa företeelser som den förutsätts sammanfatta.

| 2) | På samma sätt måste indikatorerna äga ”expressiva” egenskaper, dvs. på ett övertygande sätt kunna återge och skildra verkligheten. Vissa talar i sammanhanget om att indikatorerna äger en ”metaforisk” förmåga. |
| --- | --- |

2)

På samma sätt måste indikatorerna äga ”expressiva” egenskaper, dvs. på ett övertygande sätt kunna återge och skildra verkligheten. Vissa talar i sammanhanget om att indikatorerna äger en ”metaforisk” förmåga.

| 3) | Med tanke på deras ändamål (att göra beslutsfattare och allmänhet uppmärksamma på de viktigaste frågorna och tendenserna för att påverka politiken), rör de mest användbara indikatorerna storheter vars variationer kan tilldelas ett enhetligt värde (positivt eller negativt) Man talar i sammanhanget om ”normativ klarhet”. Ett exempel på motsatsen kan utgöras av ökningen av deltidsarbetet, som av alla inte anses som ett positivt fenomen, såvida arbetstagaren inte själv väljer denna arbetsform. Detta klarhetskriterium kan leda till att vissa indikatorer som är mindre relevanta i detta sammanhang, t.ex. livsstilar eller kulturella trender (kläd- eller musiksmak, etc.) stryks från resultattavlorna, trots att de har en inverkan på organisationen av arbetet och ekonomin. |
| --- | --- |

3)

Med tanke på deras ändamål (att göra beslutsfattare och allmänhet uppmärksamma på de viktigaste frågorna och tendenserna för att påverka politiken), rör de mest användbara indikatorerna storheter vars variationer kan tilldelas ett enhetligt värde (positivt eller negativt) Man talar i sammanhanget om ”normativ klarhet”. Ett exempel på motsatsen kan utgöras av ökningen av deltidsarbetet, som av alla inte anses som ett positivt fenomen, såvida arbetstagaren inte själv väljer denna arbetsform. Detta klarhetskriterium kan leda till att vissa indikatorer som är mindre relevanta i detta sammanhang, t.ex. livsstilar eller kulturella trender (kläd- eller musiksmak, etc.) stryks från resultattavlorna, trots att de har en inverkan på organisationen av arbetet och ekonomin.

| 4) | Ur praktisk synpunkt bör valet av indikatorer motiveras av hur ändamålsenliga de är. De passar mer eller mindre för följande tre användningsområden: internationella eller interregionala jämförelser, jämförelser över tiden, uppföljning och utvärdering av offentliga insatser/de offentliga tjänsternas kvalitet och effektivitet. |
| --- | --- |

4)

Ur praktisk synpunkt bör valet av indikatorer motiveras av hur ändamålsenliga de är. De passar mer eller mindre för följande tre användningsområden: internationella eller interregionala jämförelser, jämförelser över tiden, uppföljning och utvärdering av offentliga insatser/de offentliga tjänsternas kvalitet och effektivitet.

| 5) | Slutligen måste indikatorerna grupperas i kategorier och underkategorier på ett strukturerat och lättförståeligt sätt. Man bör särskilt skilja mellan kontext-, metod- och resultatindikatorer och mellan objektiva och subjektiva indikatorer. |
| --- | --- |

5)

Slutligen måste indikatorerna grupperas i kategorier och underkategorier på ett strukturerat och lättförståeligt sätt. Man bör särskilt skilja mellan kontext-, metod- och resultatindikatorer och mellan objektiva och subjektiva indikatorer.

| 5.29 | I praktiken har en indikator följande egenskaper:






  — | Entydighet: En indikator är av värde endast om det inte råder några tvivel om arten av den företeelse som den återspeglar (ett typiskt motexempel: de uppgifter som rör konstaterade brott och förseelser återspeglar på samma gång brottslighetens utveckling och polisens verksamhet). |
| --- | --- | --- |

5.29

I praktiken har en indikator följande egenskaper:

—

Entydighet: En indikator är av värde endast om det inte råder några tvivel om arten av den företeelse som den återspeglar (ett typiskt motexempel: de uppgifter som rör konstaterade brott och förseelser återspeglar på samma gång brottslighetens utveckling och polisens verksamhet).

| — | Representativitet: En indikator är särskilt värdefull om den på ett tillförlitligt sätt med en enda siffra kan sammanfatta ett stort antal företeelser. |
| --- | --- |

—

Representativitet: En indikator är särskilt värdefull om den på ett tillförlitligt sätt med en enda siffra kan sammanfatta ett stort antal företeelser.

| — | Normativ klarhet (se ovan). |
| --- | --- |

—

Normativ klarhet (se ovan).

| — | Tillförlitlighet, regelbundenhet: Den information som krävs för indikatorn måste lämnas regelbundet med hjälp av trovärdiga undersökningar. |
| --- | --- |

—

Tillförlitlighet, regelbundenhet: Den information som krävs för indikatorn måste lämnas regelbundet med hjälp av trovärdiga undersökningar.

| — | Jämförbarhet i tid och/eller rum (mellan länder, regioner, etc.): Jämförbarheten är intimt förknippad med entydigheten och tillförlitligheten. |
| --- | --- |

—

Jämförbarhet i tid och/eller rum (mellan länder, regioner, etc.): Jämförbarheten är intimt förknippad med entydigheten och tillförlitligheten.

| 5.30 | Ett system för indikatorer har följande egenskaper:






  — | Fullständighet: De viktigaste aspekterna av den företeelse som skall undersökas måste beaktas. |
| --- | --- | --- |

5.30

Ett system för indikatorer har följande egenskaper:

—

Fullständighet: De viktigaste aspekterna av den företeelse som skall undersökas måste beaktas.

| — | Jämvikt: Antalet och statusen på de indikatorer som används för varje ämne måste återspegla dess relativa betydelse. Ingen aspekt får gynnas på bekostnad av de övriga. |
| --- | --- |

—

Jämvikt: Antalet och statusen på de indikatorer som används för varje ämne måste återspegla dess relativa betydelse. Ingen aspekt får gynnas på bekostnad av de övriga.

| — | Selektivitet och/eller rangordning: Indikatorerna måste vara få eller tydligt rangordnade. |
| --- | --- |

—

Selektivitet och/eller rangordning: Indikatorerna måste vara få eller tydligt rangordnade.

| 6. | EESK kräver att utvärderingen av den sociala genomslagskraften av EU:s lagstiftningsinitiativ och politiska initiativ inkluderas i samtliga politikområden. Kommissionen bör med andra ord noggrant bedöma de sociala effekterna av samtliga berörda initiativ, oavsett vilket GD som är ansvarigt eller vilket ämne det handlar om. Detta är viktigt om EU verkligen vill skapa ett ”socialt Europa” och vinna medborgarnas stöd. Initiativet ”bättre lagstiftning” erbjuder en lämplig plattform för vidare arbete i denna riktning. |
| --- | --- |

6.

EESK kräver att utvärderingen av den sociala genomslagskraften av EU:s lagstiftningsinitiativ och politiska initiativ inkluderas i samtliga politikområden. Kommissionen bör med andra ord noggrant bedöma de sociala effekterna av samtliga berörda initiativ, oavsett vilket GD som är ansvarigt eller vilket ämne det handlar om. Detta är viktigt om EU verkligen vill skapa ett ”socialt Europa” och vinna medborgarnas stöd. Initiativet ”bättre lagstiftning” erbjuder en lämplig plattform för vidare arbete i denna riktning.

| 6.1 | Inom ramen för denna utvärdering bör man var och en för sig undersöka specifika grupper som på olika sätt kan komma att påverkas av den nya lagstiftningen. Särskild uppmärksamhet bör ägnas missgynnade grupper, som kvinnor, funktionshindrade eller etniska minoriteter. Beroende på ämnet för initiativet i fråga kan det i vissa fall bli nödvändigt att undersöka specifika undergrupper, t.ex. blinda. |
| --- | --- |

6.1

Inom ramen för denna utvärdering bör man var och en för sig undersöka specifika grupper som på olika sätt kan komma att påverkas av den nya lagstiftningen. Särskild uppmärksamhet bör ägnas missgynnade grupper, som kvinnor, funktionshindrade eller etniska minoriteter. Beroende på ämnet för initiativet i fråga kan det i vissa fall bli nödvändigt att undersöka specifika undergrupper, t.ex. blinda.

7.   Slutsats

| 7.1 | Av ovanstående och av den offentliga hearing som anordnades av EESK den 28 mars 2007 framgår att det på grund av den multidimensionella dimensionen hos vissa begrepp är omöjligt att använda en social indikator som bygger på ett enda kriterium. Den sociala debatten präglas av att den använder sig av vaga begrepp som med nödvändighet växlar alltefter land och sociala förhållanden. Man skall heller inte glömma att beslutet att ta med eller utesluta olika indikatorer är ett utslag av mer eller mindre explicita värden eller ideologier. Valet av indikatorer är dessutom ofta empiriskt betingat, vilket i princip borde utesluta ett strikt förhållningssätt. |
| --- | --- |

7.1

Av ovanstående och av den offentliga hearing som anordnades av EESK den 28 mars 2007 framgår att det på grund av den multidimensionella dimensionen hos vissa begrepp är omöjligt att använda en social indikator som bygger på ett enda kriterium. Den sociala debatten präglas av att den använder sig av vaga begrepp som med nödvändighet växlar alltefter land och sociala förhållanden. Man skall heller inte glömma att beslutet att ta med eller utesluta olika indikatorer är ett utslag av mer eller mindre explicita värden eller ideologier. Valet av indikatorer är dessutom ofta empiriskt betingat, vilket i princip borde utesluta ett strikt förhållningssätt.

| 7.2 | Att göra de politiska beslutsfattarna uppmärksamma på de sociala konsekvenserna av en planerad lagstiftning är visserligen lovvärt och nödvändigt, för att inte säga oundgängligt. Detta skapar emellertid ett metodikproblem, eftersom ”för mycket information dödar informationen”. EESK anser att man måste lägga särskilt vikt vid metodiken, som ännu inte fastställts. |
| --- | --- |

7.2

Att göra de politiska beslutsfattarna uppmärksamma på de sociala konsekvenserna av en planerad lagstiftning är visserligen lovvärt och nödvändigt, för att inte säga oundgängligt. Detta skapar emellertid ett metodikproblem, eftersom ”för mycket information dödar informationen”. EESK anser att man måste lägga särskilt vikt vid metodiken, som ännu inte fastställts.

| 7.3 | Kommittén anser också att det på detta stadium är viktigt att göra kommissionen uppmärksam på de kvalitetskriterier som en indikator bör uppfylla, nämligen:






  — | Entydighet. |
| --- | --- | --- |

7.3

Kommittén anser också att det på detta stadium är viktigt att göra kommissionen uppmärksam på de kvalitetskriterier som en indikator bör uppfylla, nämligen:

—

Entydighet.

| — | Representativitet. |
| --- | --- |

—

Representativitet.

| — | Normativ klarhet. |
| --- | --- |

—

Normativ klarhet.

| — | Tillförlitlighet och regelbundenhet vid sidan av jämförbarhet i tid och/eller rum. Det är också viktigt att kvaliteten i ett system med indikatorer själv bygger på kravet på fullständighet, jämvikt och selektivitet och/eller rangordning. |
| --- | --- |

—

Tillförlitlighet och regelbundenhet vid sidan av jämförbarhet i tid och/eller rum. Det är också viktigt att kvaliteten i ett system med indikatorer själv bygger på kravet på fullständighet, jämvikt och selektivitet och/eller rangordning.

| 7.4 | EESK kräver också att kommissionen låter studier av den sociala genomslagskraften av EU:s lagstiftningsförslag och politiska initiativ ingå i all gemenskapspolitik, oavsett vilket GD som avgör om en sådan studie behövs eller ej. Detta är av central betydelse om EU verkligen vill skapa ett ”socialt Europa” och vinna medborgarnas stöd. |
| --- | --- |

7.4

EESK kräver också att kommissionen låter studier av den sociala genomslagskraften av EU:s lagstiftningsförslag och politiska initiativ ingå i all gemenskapspolitik, oavsett vilket GD som avgör om en sådan studie behövs eller ej. Detta är av central betydelse om EU verkligen vill skapa ett ”socialt Europa” och vinna medborgarnas stöd.

| 7.5 | EESK bör till fullo beakta färdplanen och konsekvensanalysen på samma gång som det lagförslag om vilket kommittén skall yttra sig. Arbetet bör inledas så snart det meddelande som åtföljer lagförslaget offentliggjorts. |
| --- | --- |

7.5

EESK bör till fullo beakta färdplanen och konsekvensanalysen på samma gång som det lagförslag om vilket kommittén skall yttra sig. Arbetet bör inledas så snart det meddelande som åtföljer lagförslaget offentliggjorts.

| 7.6 | Det är viktigt att företa regelbundna analyser och göra eventuella justeringar vid genomförandet av alla de förslag som föregåtts av konsekvensanalyser och att knyta arbetsmarknadens parter och i förekommande fall berörda icke-statliga organisationer till denna process. Detta är nödvändigt för att undersöka om de indikatorer som använts och kombinationen av dem har varit till nytta för konsekvensanalysen, för att dra lärdom av dem och vid behov uppmana lagstiftaren att eventuellt överväga ändringar. |
| --- | --- |

7.6

Det är viktigt att företa regelbundna analyser och göra eventuella justeringar vid genomförandet av alla de förslag som föregåtts av konsekvensanalyser och att knyta arbetsmarknadens parter och i förekommande fall berörda icke-statliga organisationer till denna process. Detta är nödvändigt för att undersöka om de indikatorer som använts och kombinationen av dem har varit till nytta för konsekvensanalysen, för att dra lärdom av dem och vid behov uppmana lagstiftaren att eventuellt överväga ändringar.

| 7.7 | I speciella fall av mycket stor social betydelse (t.ex. arbetsrätt) måste samråd med arbetsmarknadens parter ske ännu tidigare för att man skall hitta de lämpligaste indikatorerna för en så komplett och objektiv analys som möjligt. |
| --- | --- |

7.7

I speciella fall av mycket stor social betydelse (t.ex. arbetsrätt) måste samråd med arbetsmarknadens parter ske ännu tidigare för att man skall hitta de lämpligaste indikatorerna för en så komplett och objektiv analys som möjligt.

| 7.8 | Initiativet ”Bättre lagstiftning” är onekligen en lämplig plattform för vidare arbete i denna riktning, nämligen att föreslå en nödvändig, effektiv lagstiftning, vars konsekvenser är förutsägbara och varaktiga för dem den riktar sig till. Dessa målgrupper är nära involverade i analysprocessen och kontrollen av genomslagskraften via gemenskapens rådgivande organ (EESK och ReK) och, beroende på lagstiftningens art, via arbetsmarknadens parter och de icke-statliga organisationer som är behöriga på det berörda området. |
| --- | --- |

7.8

Initiativet ”Bättre lagstiftning” är onekligen en lämplig plattform för vidare arbete i denna riktning, nämligen att föreslå en nödvändig, effektiv lagstiftning, vars konsekvenser är förutsägbara och varaktiga för dem den riktar sig till. Dessa målgrupper är nära involverade i analysprocessen och kontrollen av genomslagskraften via gemenskapens rådgivande organ (EESK och ReK) och, beroende på lagstiftningens art, via arbetsmarknadens parter och de icke-statliga organisationer som är behöriga på det berörda området.

Bryssel den 31 maj 2007.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Ordförande

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  ”Europa gelingt gemeinsam” (ung. ”Tillsammans förverkligar vi Europa”). Det tyska ordförandeskapets program, 1 januari-30 juni 2007 – utarbetat av den tyska förbundsregeringen (se också

1

http://222.eu2007.de) (fri översättning).

(2)  Utdrag ur ”European Governance Reform: The Role of Sustainability Impact Assessment”, C. Kirkpatrick, S. Mosedale, Université de Manchester, 2002.

2

”European Governance Reform: The Role of Sustainability Impact Assessment”

(3)  Parlamentet föreslår en fjärde pelare för konsekvensanalyserna, den för grundläggande rättigheter. Det är fortfarande en öppen fråga huruvida man skall behandla de grundläggande rättigheterna separat eller låta dem ingå i de tre föreslagna pelarna. Under alla omständigheter måste inverkan på de grundläggande rättigheterna bedömas.

3

(4)  ”The inclusion of social elements in Impact Assessment”, s. 13. Ett dokument utarbetat av Istituto per la ricerca sociale (Institutet för sociala studier), januari 2006. Institutet har sammanställt dokument från kommissionen (beslut, förordningar, meddelanden och direktiv) under en period på tre år – dvs. mellan 2003 och 2005.

4

Istituto per la ricerca sociale

(5)  I juni 2005 offentliggjorde kommissionen ett dokument med titeln ”Impact Assessment Guidelines”, SEK(2005) 791. Se även:

5

Impact Assessment Guidelines

http://ec.europa.eu/enterprise/regulation/better_regulation/impact_assessment/docs/sec_2005_791_guidelines_annexes.pdf.

(6)  Konsekvensanalysen följer proportionalitetsprincipen, vilket innebär att ”de sannolika konsekvenserna av förslaget bestämmer hur ingående uppgifterna skall vara. Analysens djup skall stå i proportion till de sannolika konsekvensernas omfattning.” KOM(2002) 276.

6

(7)  ”The inclusion of social elements in Impact Assessment”, s. 28.

7

”The inclusion of social elements in Impact Assessment”

(8)  Dito, s. 30.

8

(9)  Dito, s. 31.

9

(10)  Dito, s. 77.

10

(11)  Bernard Perret, ”Indicateurs sociaux, état des lieux et perspectives”, les Papiers du CERC, no 2002/01,

11

o

www.cerc.gouv.fr.

(12)  ’Kampen mot arbetslösheten hotar ständigt att utvecklas till en kamp mot arbetslöshetssiffrorna.’ Jean-Baptiste de Foucalt i Joelle Affichard ’La pertinence des indicateurs statistiques pour le pilotage des politiques sociales’ Institut Paris La Défense (fri översättning).

12

(13)  Bernard Perret, ”Indicateurs sociaux, état des lieux et perspectives”, les Papiers du CERC, no 2002/01,

13

o

www.cerc.gouv.fr.

(14)  Konsekvensanalysen av reformen av den gemensamma organisationen av marknaden för bananer inom den gemensamma jordbrukspolitiken visar exempelvis att tiotusentals heltidsarbeten omedelbart skulle gå förlorade utan alternativa möjligheter till arbete i EU:s yttersta produktionsområden, där arbetslösheten redan är hög. Man beslutade att driva reformen vidare på begäran av WTO, trots enorma sociala kostnader.

14

(15)  Se konsekvensanalysen om denna fråga som försöker sätta en siffra på det ekonomiska värdet av liv som räddats och sjukdomar som undvikits. En senare analys avstår från detta (förslag till direktiv om bekämpningsmedel).

15

(16)  Grönbok om arbetsrättens utveckling.

16

(17)  Les Associés de recherche Ekos inc., ”The Use of Social Indicators as Evaluation Instruments”, 1998 (rapport utarbetad för Kanadas regering).

17

(18)  http://www.cerc.gouv.fr.

18

---

| 27.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 175/28 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 175/28

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet samt Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 1997/7/EG av den 20 maj 1997 om konsumentskydd vid distansavtal”

KOM(2006) 514 slutlig

(2007/C 175/07)

Den 21 september 2006 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 3 maj 2007. Föredragande var Jorge Pegado Liz.

Vid sin 436:e plenarsession den 30-31 maj 2007 (sammanträdet den 30 maj) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 61 röster för och 4 nedlagda röster.

1.   Sammanfattning

| 1.1 | Med föreliggande meddelande om genomförande av direktiv 1997/7/EG vill kommissionen informera rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om resultaten av införlivandet och genomförandet av direktivet, och inleder dessutom ett offentligt samråd med berörda parter i avsikt att samla in deras synpunkter. Kommissionen lägger dock inte fram något förslag till revidering av direktivet utan väntar tills den mer omfattande reformen av regelverket på konsumentskyddsområdet skall genomföras. |
| --- | --- |

1.1

Med föreliggande meddelande om genomförande av direktiv 1997/7/EG vill kommissionen informera rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om resultaten av införlivandet och genomförandet av direktivet, och inleder dessutom ett offentligt samråd med berörda parter i avsikt att samla in deras synpunkter. Kommissionen lägger dock inte fram något förslag till revidering av direktivet utan väntar tills den mer omfattande reformen av regelverket på konsumentskyddsområdet skall genomföras.

| 1.2 | EESK noterar att meddelandet är försenat i förhållande till den fastställda tidsfristen i direktivet, men ser positivt på detta initiativ och instämmer i en stor del av kommissionens kommentarer, varav många redan tidigare har framförts i kommitténs yttranden, särskilt yttrandena om förslag till direktiv om distansförsäljning generellt och distansförsäljning av finansiella tjänster i synnerhet. Kommittén instämmer också i att det är nödvändigt att anpassa regelverket på detta område med andra rättsliga instrument som ibland antagits utan tillbörlig samordning och sammanlänkning. |
| --- | --- |

1.2

EESK noterar att meddelandet är försenat i förhållande till den fastställda tidsfristen i direktivet, men ser positivt på detta initiativ och instämmer i en stor del av kommissionens kommentarer, varav många redan tidigare har framförts i kommitténs yttranden, särskilt yttrandena om förslag till direktiv om distansförsäljning generellt och distansförsäljning av finansiella tjänster i synnerhet. Kommittén instämmer också i att det är nödvändigt att anpassa regelverket på detta område med andra rättsliga instrument som ibland antagits utan tillbörlig samordning och sammanlänkning.

| 1.3 | EESK anser dock att det vore bättre att omedelbart genomföra en samtidig översyn av detta rättsliga regelverk och av bestämmelserna för distansförsäljning av finansiella tjänster och vissa slag av elektronisk handel, utan att vänta på att arbetet med översynen av gemenskapen regelverk på området för konsumentkontrakt skall slutföras. Målsättningen bör vara att göra hela samlingen av utspridda bestämmelser mer lättillgänglig och begriplig. |
| --- | --- |

1.3

EESK anser dock att det vore bättre att omedelbart genomföra en samtidig översyn av detta rättsliga regelverk och av bestämmelserna för distansförsäljning av finansiella tjänster och vissa slag av elektronisk handel, utan att vänta på att arbetet med översynen av gemenskapen regelverk på området för konsumentkontrakt skall slutföras. Målsättningen bör vara att göra hela samlingen av utspridda bestämmelser mer lättillgänglig och begriplig.

| 1.4 | Mot bakgrund av detta uppmanar EESK kommissionen att noga analysera svaren som kommer in under det offentliga samrådet och att komplettera dessa med tillförlitliga statistiska data om omfattningen av distansförsäljning på inre marknaden samt att sedan anordna en offentlig hearing med berörda parter. |
| --- | --- |

1.4

Mot bakgrund av detta uppmanar EESK kommissionen att noga analysera svaren som kommer in under det offentliga samrådet och att komplettera dessa med tillförlitliga statistiska data om omfattningen av distansförsäljning på inre marknaden samt att sedan anordna en offentlig hearing med berörda parter.

| 1.5 | EESK godtar merparten av kommissionens förslag till textförbättringar och bättre struktur på direktivet men vidhåller sin ståndpunkt, som redan framförts i tidigare yttranden, att direktivets målsättning inte skall begränsas till relationerna mellan näringsidkare och konsumenter och att man skulle tjäna på att omvärdera dess räckvidd så att den i väsentliga delar överensstämmer med den målsättning som gäller för elektronisk handel. |
| --- | --- |

1.5

EESK godtar merparten av kommissionens förslag till textförbättringar och bättre struktur på direktivet men vidhåller sin ståndpunkt, som redan framförts i tidigare yttranden, att direktivets målsättning inte skall begränsas till relationerna mellan näringsidkare och konsumenter och att man skulle tjäna på att omvärdera dess räckvidd så att den i väsentliga delar överensstämmer med den målsättning som gäller för elektronisk handel.

| 1.6 | EESK håller inte med om kommissionens bedömning när det gäller konsekvenserna av användningen av minimiklausulen, som vi inte anser vara orsaken till de svårigheter med genomförandet av direktivet som med rätta har påpekats. Men vi avvisar inte möjligheten att företa en fullständig harmonisering genom en förordning, så länge en höjning av konsumentskyddsnivån kan garanteras. |
| --- | --- |

1.6

EESK håller inte med om kommissionens bedömning när det gäller konsekvenserna av användningen av minimiklausulen, som vi inte anser vara orsaken till de svårigheter med genomförandet av direktivet som med rätta har påpekats. Men vi avvisar inte möjligheten att företa en fullständig harmonisering genom en förordning, så länge en höjning av konsumentskyddsnivån kan garanteras.

| 1.7 | Med målsättningen att bidra till en fördjupad granskning av regelverket för distansförsäljning framför EESK en rad särskilda rekommendationer som vi anser att kommissionen bör studera mot bakgrund av den aktuella situationen på inre marknaden, i syfte att främja konsumenternas säkerhet och förtroende och därigenom garantera ett lika gott skydd vid dessa transaktioner som vid ingående och genomförande av avtal som sluts vid direkt kontakt mellan två parter. |
| --- | --- |

1.7

Med målsättningen att bidra till en fördjupad granskning av regelverket för distansförsäljning framför EESK en rad särskilda rekommendationer som vi anser att kommissionen bör studera mot bakgrund av den aktuella situationen på inre marknaden, i syfte att främja konsumenternas säkerhet och förtroende och därigenom garantera ett lika gott skydd vid dessa transaktioner som vid ingående och genomförande av avtal som sluts vid direkt kontakt mellan två parter.

| 1.8 | EESK betonar också vikten av effektiv information till de avtalsslutande parterna, särskilt när det gäller mindre välinformerade avtalsparter, samt vikten av ett effektivt system för sanktioner mot sådana affärsmetoder som bryter mot rådande rättsliga bestämmelser. |
| --- | --- |

1.8

EESK betonar också vikten av effektiv information till de avtalsslutande parterna, särskilt när det gäller mindre välinformerade avtalsparter, samt vikten av ett effektivt system för sanktioner mot sådana affärsmetoder som bryter mot rådande rättsliga bestämmelser.

2.   Sammanfattning av kommissionens dokument

| 2.1 | Genom sitt meddelande om genomförandet av rådets direktiv 1997/7/EG av den 20 maj 1997 (KOM(2006) 514 slutlig av den 21 september 2006) avser kommissionen informera rådet Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om hur direktivet har införlivats och tillämpats under de 10 år som förflutit sedan det offentliggjordes. Därigenom uppfylls det krav som anges i artikel 15.4 i direktivet, om än med en försening på cirka 6 år. |
| --- | --- |

2.1

Genom sitt meddelande om genomförandet av rådets direktiv 1997/7/EG av den 20 maj 1997 (KOM(2006) 514 slutlig av den 21 september 2006) avser kommissionen informera rådet Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om hur direktivet har införlivats och tillämpats under de 10 år som förflutit sedan det offentliggjordes. Därigenom uppfylls det krav som anges i artikel 15.4 i direktivet, om än med en försening på cirka 6 år.

| 2.2 | Kommissionen kommenterar sådant som uppfattas som problem vid tillämpningen av direktivet (1), framför allt ”formuleringen” av direktivet och ”översättningsproblem” i vissa språkversioner. I andra kommentarer påpekas att ”kontrollen av införlivandet avslöjat betydande skillnader mellan medlemsstaterna, på grund av att minimiklausulen använts” och att direktivet eventuellt skulle kunna vara för omodernt för att kunna ”täcka ny teknik och nya marknadsföringsmetoder”. |
| --- | --- |

2.2

Kommissionen kommenterar sådant som uppfattas som problem vid tillämpningen av direktivet (1), framför allt ”formuleringen” av direktivet och ”översättningsproblem” i vissa språkversioner. I andra kommentarer påpekas att ”kontrollen av införlivandet avslöjat betydande skillnader mellan medlemsstaterna, på grund av att minimiklausulen använts” och att direktivet eventuellt skulle kunna vara för omodernt för att kunna ”täcka ny teknik och nya marknadsföringsmetoder”.

| 2.3 | Slutligen presenterar kommissionen ett ”frågeformulär” som skulle besvaras senast den 21 november 2006. Det var avsett att fungera som ett ”offentligt samråd” med berörda parter där dessa kan bekräfta eller göra invändningar mot kommissionens slutsatser. Kommissionen kommer också att bedöma behovet av en öppen utfrågning. |
| --- | --- |

2.3

Slutligen presenterar kommissionen ett ”frågeformulär” som skulle besvaras senast den 21 november 2006. Det var avsett att fungera som ett ”offentligt samråd” med berörda parter där dessa kan bekräfta eller göra invändningar mot kommissionens slutsatser. Kommissionen kommer också att bedöma behovet av en öppen utfrågning.

| 2.4 | Trots att kommissionen erkänner att det inrättade regelverket är behäftat med brister i sin utformning och ger upphov till tolkningssvårigheter, vilket är orsaken till svårigheterna vid dess tillämpning, anser inte kommissionen att det är ”lämpligt” att lägga fram något förslag för att se över direktivet förrän den diagnostiska fasen av ”översynen av gemenskapens regelverk på konsumentskyddsområdet” är avslutad. Någon tidsgräns för detta har ännu inte angivits. |
| --- | --- |

2.4

Trots att kommissionen erkänner att det inrättade regelverket är behäftat med brister i sin utformning och ger upphov till tolkningssvårigheter, vilket är orsaken till svårigheterna vid dess tillämpning, anser inte kommissionen att det är ”lämpligt” att lägga fram något förslag för att se över direktivet förrän den diagnostiska fasen av ”översynen av gemenskapens regelverk på konsumentskyddsområdet” är avslutad. Någon tidsgräns för detta har ännu inte angivits.

| 2.5 | Redan under utarbetandet av detta yttrande lade kommissionen på nätet ut 84 svar som kommit in i samband med det tidigare nämnda samrådet och presenterade ett arbetsdokument som sammanfattar en stor del av de erhållna svaren. Kommissionen lovade att inom kort komplettera analysen med resterande svar och att genomföra en mer djupgående konsekvensanalys. |
| --- | --- |

2.5

Redan under utarbetandet av detta yttrande lade kommissionen på nätet ut 84 svar som kommit in i samband med det tidigare nämnda samrådet och presenterade ett arbetsdokument som sammanfattar en stor del av de erhållna svaren. Kommissionen lovade att inom kort komplettera analysen med resterande svar och att genomföra en mer djupgående konsekvensanalys.

3.   EESK:s viktigaste kommentarer till kommissionens slutsatser

3.1   Allmänna kommentarer

| 3.1.1 | EESK ser positivt på kommissionens initiativ men beklagar att det är så försenat i förhållande till den planerade tidpunkten (juni 2001) eller högst 4 år efter tidsgränsen för dess införlivande (juni 2004), med tanke på att man skulle ha kunnat ta itu med och lösa större delen av de problem som nu förs fram redan för 3 år sedan, vilket skulle ha haft sina uppenbara fördelar. |
| --- | --- |

3.1.1

EESK ser positivt på kommissionens initiativ men beklagar att det är så försenat i förhållande till den planerade tidpunkten (juni 2001) eller högst 4 år efter tidsgränsen för dess införlivande (juni 2004), med tanke på att man skulle ha kunnat ta itu med och lösa större delen av de problem som nu förs fram redan för 3 år sedan, vilket skulle ha haft sina uppenbara fördelar.

| 3.1.2 | EESK vill också påpeka att många av de frågeställningar som kommissionen nu tar upp redan har behandlats i kommitténs yttranden under den tid då direktivet utarbetades.
  Faktum är att EESK redan i sitt yttrande om rådets direktiv om konsumentskydd vid distansavtal (2) pekade på behovet av att se över vissa begrepp som definieras i artikel 2 i direktivet, till exempel vilka slags avtal som direktivets bestämmelser skall gälla för och själva definitionen av begreppet konsument.
  Å andra sidan har EESK redan påpekat att direktivet borde vara tydligare när det gäller ångerrätten, som enligt kommittén borde utgå ifrån rätten till betänketid och inte förväxlas med eller ifrågasätta konsumentens möjlighet att häva avtalet när det inte genomförts eller om ohederliga affärsmetoder uppdagats.
  EESK påpekade även att ångerrättens tidsfrist på 7 dagar var kortare än vad som förekommer i andra direktiv och i gällande lagstiftning i vissa medlemsstater samt rekommenderade kommissionen att göra tidsfristerna för att utöva denna rättighet enhetliga. EESK:s uppmaning att förtydliga reglerna för rätt till betänketid fördes sedan fram igen i yttrandet om förslaget avseende distansförsäljning av finansiella tjänster (3).
  I den mest ansedda juridiska facklitteraturen har sådan kritik redan framförts sedan länge (4). |
| --- | --- |

3.1.2

EESK vill också påpeka att många av de frågeställningar som kommissionen nu tar upp redan har behandlats i kommitténs yttranden under den tid då direktivet utarbetades.

Faktum är att EESK redan i sitt yttrande om rådets direktiv om konsumentskydd vid distansavtal (2) pekade på behovet av att se över vissa begrepp som definieras i artikel 2 i direktivet, till exempel vilka slags avtal som direktivets bestämmelser skall gälla för och själva definitionen av begreppet konsument.

Å andra sidan har EESK redan påpekat att direktivet borde vara tydligare när det gäller ångerrätten, som enligt kommittén borde utgå ifrån rätten till betänketid och inte förväxlas med eller ifrågasätta konsumentens möjlighet att häva avtalet när det inte genomförts eller om ohederliga affärsmetoder uppdagats.

EESK påpekade även att ångerrättens tidsfrist på 7 dagar var kortare än vad som förekommer i andra direktiv och i gällande lagstiftning i vissa medlemsstater samt rekommenderade kommissionen att göra tidsfristerna för att utöva denna rättighet enhetliga. EESK:s uppmaning att förtydliga reglerna för rätt till betänketid fördes sedan fram igen i yttrandet om förslaget avseende distansförsäljning av finansiella tjänster (3).

I den mest ansedda juridiska facklitteraturen har sådan kritik redan framförts sedan länge (4).

| 3.1.3 | Kommittén vill uttrycka sin förvåning över att kommissionen anger att uppgifter saknas om ikraftträdandedatum för de införlivade bestämmelserna i flera medlemsstater (5) samt över att det med tanke på de konstaterade allvarliga bristerna vid vissa medlemsstaters införlivande inte ges någon information om överträdelseförfaranden mot dessa medlemsstater och resultaten av sådana. |
| --- | --- |

3.1.3

Kommittén vill uttrycka sin förvåning över att kommissionen anger att uppgifter saknas om ikraftträdandedatum för de införlivade bestämmelserna i flera medlemsstater (5) samt över att det med tanke på de konstaterade allvarliga bristerna vid vissa medlemsstaters införlivande inte ges någon information om överträdelseförfaranden mot dessa medlemsstater och resultaten av sådana.

| 3.1.4 | Dessutom anser EESK att man kunde ha uppnått ett verkligt deltagande om meddelandet hade föregåtts och inte följts av ett offentligt samråd. Därigenom hade man kunnat undvika att många av kommissionens observationer och kommentarer bara grundar sig på subjektiva ”föreställningar” eller ”synpunkter” (6).
  Kommittén vill för övrigt påminna om rapporten från den 10 mars 2000 om reklamationer från konsumenterna med avseende på distansförsäljning (KOM(2000) 127 slutlig) och rekommenderar att ett liknande arbete genomförs. Denna gång bör utgångspunkten vara en objektiv analys av alla svaren från det offentliga samrådet samt en uppdatering och jämförelse av uppgifterna, vilket skulle skapa en objektiv grund för reflektion. |
| --- | --- |

3.1.4

Dessutom anser EESK att man kunde ha uppnått ett verkligt deltagande om meddelandet hade föregåtts och inte följts av ett offentligt samråd. Därigenom hade man kunnat undvika att många av kommissionens observationer och kommentarer bara grundar sig på subjektiva ”föreställningar” eller ”synpunkter” (6).

Kommittén vill för övrigt påminna om rapporten från den 10 mars 2000 om reklamationer från konsumenterna med avseende på distansförsäljning (KOM(2000) 127 slutlig) och rekommenderar att ett liknande arbete genomförs. Denna gång bör utgångspunkten vara en objektiv analys av alla svaren från det offentliga samrådet samt en uppdatering och jämförelse av uppgifterna, vilket skulle skapa en objektiv grund för reflektion.

| 3.1.5 | Som situationen nu ser ut stöder EESK kommissionens förslag och är angelägen om att ett offentligt samråd genomförs med alla berörda parter, utan att detta för den skull hamnar i skuggan av den bredare debatten om gemenskapens konsumenträtt, som behandlas i en nyligen utgiven fackinriktad studie på cirka 800 sidor (7) och i kommissionens grönbok (8). |
| --- | --- |

3.1.5

Som situationen nu ser ut stöder EESK kommissionens förslag och är angelägen om att ett offentligt samråd genomförs med alla berörda parter, utan att detta för den skull hamnar i skuggan av den bredare debatten om gemenskapens konsumenträtt, som behandlas i en nyligen utgiven fackinriktad studie på cirka 800 sidor (7) och i kommissionens grönbok (8).

| 3.1.6 | Om man betänker hur arbetet inom CFR-nätverket (9) har löpt, hyser EESK tvivel om huruvida det är klokt att låta översynen av detta direktiv vara beroende av att allt arbete och samråd samt de beslut som så småningom kommer att fattas med avseende på hela gemenskapslagstiftningen i fråga om konsumenträtt, till och med i den senaste nedbantade version som kommissionen presenterat (10). |
| --- | --- |

3.1.6

Om man betänker hur arbetet inom CFR-nätverket (9) har löpt, hyser EESK tvivel om huruvida det är klokt att låta översynen av detta direktiv vara beroende av att allt arbete och samråd samt de beslut som så småningom kommer att fattas med avseende på hela gemenskapslagstiftningen i fråga om konsumenträtt, till och med i den senaste nedbantade version som kommissionen presenterat (10).

| 3.1.7 | EESK rekommenderar även att man vid en framtida översyn av direktivet eventuellt överväger vilket rättsligt gemenskapsinstrument som skall användas, i och med att det finns skäl att tro att förutsättningarna finns för att med fördel reglera de viktigaste aspekterna på området genom en förordning (11), varvid de väsentliga målsättningarna bibehålls, nämligen upprättande av jämvikt och lika rättigheter mellan parterna, på samma sätt som vid handelstransaktioner mellan parter som möts direkt i en affärslokal. |
| --- | --- |

3.1.7

EESK rekommenderar även att man vid en framtida översyn av direktivet eventuellt överväger vilket rättsligt gemenskapsinstrument som skall användas, i och med att det finns skäl att tro att förutsättningarna finns för att med fördel reglera de viktigaste aspekterna på området genom en förordning (11), varvid de väsentliga målsättningarna bibehålls, nämligen upprättande av jämvikt och lika rättigheter mellan parterna, på samma sätt som vid handelstransaktioner mellan parter som möts direkt i en affärslokal.

3.2   Särskilda kommentarer

| 3.2.1 | Kommissionens kommentarer om direktivet kan indelas i två kategorier:






  a) | Kommentarer om formulering/struktur. |
| --- | --- | --- |

3.2.1

Kommissionens kommentarer om direktivet kan indelas i två kategorier:

a)

Kommentarer om formulering/struktur.

| b) | Kommentarer om direktivets införlivande. |
| --- | --- |

b)

Kommentarer om direktivets införlivande.

A   Kommentarer om formulering/struktur.

| 3.2.2 | När det gäller direktivets formulering/struktur håller EESK med kommissionen om följande aspekter:






  a) | Vissa begrepp och definitioner bör omformuleras för att bli tydligare (12) |
| --- | --- | --- |

3.2.2

När det gäller direktivets formulering/struktur håller EESK med kommissionen om följande aspekter:

a)

Vissa begrepp och definitioner bör omformuleras för att bli tydligare (12)

| b) | Tidsfrister och regler om förhandsinformation bör tydliggöras för att undvika olika tolkningar. |
| --- | --- |

b)

Tidsfrister och regler om förhandsinformation bör tydliggöras för att undvika olika tolkningar.

| c) | Överensstämmelsen mellan vissa av bestämmelserna och direktivet om otillbörliga affärsmetoder behöver förbättras (13). |
| --- | --- |

c)

Överensstämmelsen mellan vissa av bestämmelserna och direktivet om otillbörliga affärsmetoder behöver förbättras (13).

| d) | Direktivets bestämmelser om prisuppgifter för informationstjänster med tilläggsdebitering behöver skärpas. |
| --- | --- |

d)

Direktivets bestämmelser om prisuppgifter för informationstjänster med tilläggsdebitering behöver skärpas.

| e) | Behovet av en korrektare beskrivning, kategorisering och definition av ångerrätten (”cool down”) i dess dubbla funktion som en metod för att skydda avtalets syfte och säkerställa konsumentens samtycke och som en sanktion mot underlåtenhet att respektera de formella krav som leverantören skall uppfylla för att fullgöra kraven på information
   (14), i syfte att skapa överensstämmelse med liknande, om än rättsligt olikartade begrepp som ”betänketid” (”warm up”), rätt att häva avtal och återgång av avtal. |
| --- | --- |

e)

Behovet av en korrektare beskrivning, kategorisering och definition av ångerrätten (”cool down”) i dess dubbla funktion som en metod för att skydda avtalets syfte och säkerställa konsumentens samtycke och som en sanktion mot underlåtenhet att respektera de formella krav som leverantören skall uppfylla för att fullgöra kraven på information
   (14), i syfte att skapa överensstämmelse med liknande, om än rättsligt olikartade begrepp som ”betänketid” (”warm up”), rätt att häva avtal och återgång av avtal.

| f) | Det är likaså nödvändigt att enhetliggöra ovan nämnda tidsfrist, beräkningen av den, dess följder, särskilt de ekonomiska, av dess tillämpning (återbetalning, retur etc.), negativa effekter av medveten eller omedveten underlåtenhet att ange betänketiden i avtalet samt undantag från regeln (15). |
| --- | --- |

f)

Det är likaså nödvändigt att enhetliggöra ovan nämnda tidsfrist, beräkningen av den, dess följder, särskilt de ekonomiska, av dess tillämpning (återbetalning, retur etc.), negativa effekter av medveten eller omedveten underlåtenhet att ange betänketiden i avtalet samt undantag från regeln (15).

| g) | Behovet att särskilt se över undantaget för ”auktioner”, varvid man dels bör tänka på att detta uttryck i olika översättningsversioner och nationell lagstiftning skiljer sig åt i juridisk mening (16), dels att webbauktioner på Internet medför vissa specifika problem som inte var kända vid utarbetandet av direktivet (17). |
| --- | --- |

g)

Behovet att särskilt se över undantaget för ”auktioner”, varvid man dels bör tänka på att detta uttryck i olika översättningsversioner och nationell lagstiftning skiljer sig åt i juridisk mening (16), dels att webbauktioner på Internet medför vissa specifika problem som inte var kända vid utarbetandet av direktivet (17).

| 3.2.3 | Däremot delar inte EESK kommissionens synpunkter när det gäller följande aspekter:






  a) | Att utesluta finansiella tjänster från att ingå i ett enda direktiv om distansförsäljning (18). |
| --- | --- | --- |

3.2.3

Däremot delar inte EESK kommissionens synpunkter när det gäller följande aspekter:

a)

Att utesluta finansiella tjänster från att ingå i ett enda direktiv om distansförsäljning (18).

| b) | Att upprätthålla separata direktiv för distansförsäljning och elektronisk handel fastän de innehållsmässigt överlappar varandra med motstridiga lösningar när det gäller olika centrala aspekter i deras respektive regelverk på i praktiken identiska situationer (19). Det enda som tycks berättiga detta är att lagtexternas respektive ”ursprung” inte är detsamma eller att de inte har samordnats på lämpligt sätt mellan olika avdelningar. |
| --- | --- |

b)

Att upprätthålla separata direktiv för distansförsäljning och elektronisk handel fastän de innehållsmässigt överlappar varandra med motstridiga lösningar när det gäller olika centrala aspekter i deras respektive regelverk på i praktiken identiska situationer (19). Det enda som tycks berättiga detta är att lagtexternas respektive ”ursprung” inte är detsamma eller att de inte har samordnats på lämpligt sätt mellan olika avdelningar.

| 3.2.4 | EESK rekommenderar också kommissionen att se till att hela den samling av bestämmelser om avser distansförsäljning och som ligger utspridd i olika lagstiftningsinstrument förenklas och görs mer lättillgänglig och begriplig. |
| --- | --- |

3.2.4

EESK rekommenderar också kommissionen att se till att hela den samling av bestämmelser om avser distansförsäljning och som ligger utspridd i olika lagstiftningsinstrument förenklas och görs mer lättillgänglig och begriplig.

B   Kommentarer om direktivets införlivande

| 3.2.5 | När det gäller införlivandet av direktivet och utifrån de erfarenheter som vi känner till från några av medlemsstaterna kan EESK generellt ge sitt stöd åt kommissionens observationer, men vi anser att man behöver genomföra en mer djupgående granskning för att få en total överblick, och inte bara se på enstaka fall av avvikelser/oförenlighet i samband med införlivandet/tolkningen av direktivet i samtliga medlemsstater.
  Kommittén uppmanar därför kommissionen att efter att ha analyserat svaren på frågeformuläret inleda en sådan studie och informera om resultaten av denna.
  EESK vill också påpeka att kommissionen ännu inte har presenterat några statistiska uppgifter som gör det möjligt att bedöma omfattningen av distansförsäljning till konsumenter i förhållande till samtliga gränsöverskridande transaktioner, och inte heller vilken omfattning den har i varje medlemsstat i förhållande till andra transaktioner med konsumenter. Faktum är att de senaste uppgifterna i Eurobarometern (20) inte är så objektiva som krävs. Sådana uppgifter är nödvändiga för att kunna bedöma vilka kriterier för införa undantag som skall gälla enligt direktivet. |
| --- | --- |

3.2.5

När det gäller införlivandet av direktivet och utifrån de erfarenheter som vi känner till från några av medlemsstaterna kan EESK generellt ge sitt stöd åt kommissionens observationer, men vi anser att man behöver genomföra en mer djupgående granskning för att få en total överblick, och inte bara se på enstaka fall av avvikelser/oförenlighet i samband med införlivandet/tolkningen av direktivet i samtliga medlemsstater.

Kommittén uppmanar därför kommissionen att efter att ha analyserat svaren på frågeformuläret inleda en sådan studie och informera om resultaten av denna.

EESK vill också påpeka att kommissionen ännu inte har presenterat några statistiska uppgifter som gör det möjligt att bedöma omfattningen av distansförsäljning till konsumenter i förhållande till samtliga gränsöverskridande transaktioner, och inte heller vilken omfattning den har i varje medlemsstat i förhållande till andra transaktioner med konsumenter. Faktum är att de senaste uppgifterna i Eurobarometern (20) inte är så objektiva som krävs. Sådana uppgifter är nödvändiga för att kunna bedöma vilka kriterier för införa undantag som skall gälla enligt direktivet.

| 3.2.6 | EESK är bekymrad över att kommissionen å ena sidan identifierar olika problem i samband med införlivandet av direktivet, och å andra sidan uttalar tvivel när det gäller dess betydelse för konsumenternas förtroende och framhåller att man inte har för avsikt att genomföra ändringar eller vidta kraftfullare åtgärder för att komma till rätta med problemen med införlivandet. |
| --- | --- |

3.2.6

EESK är bekymrad över att kommissionen å ena sidan identifierar olika problem i samband med införlivandet av direktivet, och å andra sidan uttalar tvivel när det gäller dess betydelse för konsumenternas förtroende och framhåller att man inte har för avsikt att genomföra ändringar eller vidta kraftfullare åtgärder för att komma till rätta med problemen med införlivandet.

| 3.2.7 | När det gäller räckvidden för tillämpningen av direktiv 1997/7/EG erkänner kommissionen själv att de undantag som fastställs där har införlivats på olika sätt i medlemsstaterna och att det är nödvändigt att se över vissa av dessa undantag. EESK uppmanar därför kommissionen att ta initiativ till mer konkreta åtgärder på detta område. |
| --- | --- |

3.2.7

När det gäller räckvidden för tillämpningen av direktiv 1997/7/EG erkänner kommissionen själv att de undantag som fastställs där har införlivats på olika sätt i medlemsstaterna och att det är nödvändigt att se över vissa av dessa undantag. EESK uppmanar därför kommissionen att ta initiativ till mer konkreta åtgärder på detta område.

| 3.2.8 | EESK stöder inte kommissionens uppfattning i fråga om användningen av minimiklausulen, dvs. att en felaktig tillämpning av klausulen i artikel 14 skulle ligga till grund för alla de fall som kommissionen undersökt. |
| --- | --- |

3.2.8

EESK stöder inte kommissionens uppfattning i fråga om användningen av minimiklausulen, dvs. att en felaktig tillämpning av klausulen i artikel 14 skulle ligga till grund för alla de fall som kommissionen undersökt.

| 3.2.8.1 | EESK menar tvärtom att de flesta konkreta avvikelser som upptäckts inte är en följd av felaktig användning av minimiklausulen, utan snarare beror på påtalade brister i direktivets utformning, formuleringar och dess införlivande/översättning. |
| --- | --- |

3.2.8.1

EESK menar tvärtom att de flesta konkreta avvikelser som upptäckts inte är en följd av felaktig användning av minimiklausulen, utan snarare beror på påtalade brister i direktivets utformning, formuleringar och dess införlivande/översättning.

| 3.2.8.2 | EESK anser dock att minimiklausulen, som tillåter medlemsstaterna att gå längre än vad som fastställs i gemenskapsbestämmelserna i direktiv med minimiharmonisering så länge detta är förenligt med fördraget, i enilighet med artikel 153, utgör ett positivt instrument för ett högt konsumentskydd där hänsyn kan tas till kulturella, sociala och rättsliga skillnader i varje nationellt system. |
| --- | --- |

3.2.8.2

EESK anser dock att minimiklausulen, som tillåter medlemsstaterna att gå längre än vad som fastställs i gemenskapsbestämmelserna i direktiv med minimiharmonisering så länge detta är förenligt med fördraget, i enilighet med artikel 153, utgör ett positivt instrument för ett högt konsumentskydd där hänsyn kan tas till kulturella, sociala och rättsliga skillnader i varje nationellt system.

| 3.2.8.3 | Detta hindrar inte att EESK förespråkar att, under förutsättning att högre konsumentskydd kan garanteras, vissa rättsliga områden blir föremål för en fullständig harmonisering, helst i form av en förordning, vilket garanterar enhetlighet. Detta skulle kunna gälla för direktivet som behandlas här. |
| --- | --- |

3.2.8.3

Detta hindrar inte att EESK förespråkar att, under förutsättning att högre konsumentskydd kan garanteras, vissa rättsliga områden blir föremål för en fullständig harmonisering, helst i form av en förordning, vilket garanterar enhetlighet. Detta skulle kunna gälla för direktivet som behandlas här.

C   Frågor som inte behandlats

| 3.2.9 | EESK anser att det finns ytterligare frågor som eventuellt behöver tas upp vid en omarbetning av direktivet, men som inte nämns i meddelandet. |
| --- | --- |

3.2.9

EESK anser att det finns ytterligare frågor som eventuellt behöver tas upp vid en omarbetning av direktivet, men som inte nämns i meddelandet.

| 3.2.10 | Följande kan komma i fråga:






  a) | En eventuell översyn av direktivet om distansförsäljning av finansiella tjänster parallellt och samtidigt med föreliggande direktiv. EESK vill uttryckligen ta avstånd från huvudinnehållet i kommissionens meddelande av den 6 april 2006 (KOM(2006) 161 slutlig). |
| --- | --- | --- |

3.2.10

Följande kan komma i fråga:

a)

En eventuell översyn av direktivet om distansförsäljning av finansiella tjänster parallellt och samtidigt med föreliggande direktiv. EESK vill uttryckligen ta avstånd från huvudinnehållet i kommissionens meddelande av den 6 april 2006 (KOM(2006) 161 slutlig).

| b) | Bibehållande av den begränsande aspekten (”endast”) när det gäller tekniker för distanskommunikation i stället för begreppet ”övervägande” (artikel 2.1). |
| --- | --- |

b)

Bibehållande av den begränsande aspekten (”endast”) när det gäller tekniker för distanskommunikation i stället för begreppet ”övervägande” (artikel 2.1).

| c) | Det föreslagna avtalets rättsliga natur som ett erbjudande om köp och vikten av att termer och karakteristika utgör beståndsdelar som är föremål för själva köpe- och försäljningsavtalet. |
| --- | --- |

c)

Det föreslagna avtalets rättsliga natur som ett erbjudande om köp och vikten av att termer och karakteristika utgör beståndsdelar som är föremål för själva köpe- och försäljningsavtalet.

| d) | Hela systemet avseende ”bevisbörda” som direktivet inte reglerar, eller reglerar på ett dåligt sätt, som hänförs till de allmänna rättsprinciperna i medlemsstaterna, och som gäller för konsumentavtal, utom om man använder sig av omvänd bevisbörda i enlighet med artikel 11.3. |
| --- | --- |

d)

Hela systemet avseende ”bevisbörda” som direktivet inte reglerar, eller reglerar på ett dåligt sätt, som hänförs till de allmänna rättsprinciperna i medlemsstaterna, och som gäller för konsumentavtal, utom om man använder sig av omvänd bevisbörda i enlighet med artikel 11.3.

| e) | Upprätthållandet av relationer med ”konsumenterna” – bortsett från diskussionen om huruvida definitionen är korrekt, vilket det råder delade meningar om – som enda syfte med direktivet, när det i allmänhet handlar om ett visst slag av försäljning med vissa kännetecken och inte enbart om mottagaren, vilket för övrigt alldeles korrekt fastställs i direktivet om elektronisk handel. |
| --- | --- |

e)

Upprätthållandet av relationer med ”konsumenterna” – bortsett från diskussionen om huruvida definitionen är korrekt, vilket det råder delade meningar om – som enda syfte med direktivet, när det i allmänhet handlar om ett visst slag av försäljning med vissa kännetecken och inte enbart om mottagaren, vilket för övrigt alldeles korrekt fastställs i direktivet om elektronisk handel.

| f) | Klargörande av vad som menas med ”tekniker för distanskommunikation” och ”system för distansförsäljning” och behovet av att grundligt överväga om det är berättigat att behålla dessa kriterier samt klargörande av de skäl som ligger till grund för att särskilt konsumentskydd inte skall gälla för konsumenter som ingår distansavtal med näringsidkare som tillfälligt använder dessa tekniska hjälpmedel. |
| --- | --- |

f)

Klargörande av vad som menas med ”tekniker för distanskommunikation” och ”system för distansförsäljning” och behovet av att grundligt överväga om det är berättigat att behålla dessa kriterier samt klargörande av de skäl som ligger till grund för att särskilt konsumentskydd inte skall gälla för konsumenter som ingår distansavtal med näringsidkare som tillfälligt använder dessa tekniska hjälpmedel.

| g) | Bibehållande av undantag, vilket inte förefaller berättigat, för direktivets tillämpning på charterresor och tidsdelningskontrakt samt för distansförsäljning av livsmedel. |
| --- | --- |

g)

Bibehållande av undantag, vilket inte förefaller berättigat, för direktivets tillämpning på charterresor och tidsdelningskontrakt samt för distansförsäljning av livsmedel.

| h) | Att service- och garantiåtaganden inte ingår i förteckningen över den förhandsinformation som konsumenten skall få. Detta bör samordnas med direktivet om garantier (21). |
| --- | --- |

h)

Att service- och garantiåtaganden inte ingår i förteckningen över den förhandsinformation som konsumenten skall få. Detta bör samordnas med direktivet om garantier (21).

| i) | Reglerna för användnings- och nyttjanderätt, för kravet på aktsamhet och risken för förlust eller skada på varan, under tiden för ångerrätt och under transport, såväl från näringsidkaren till konsumenten som omvänt, i händelse av retur, oavsett motivering (ångerrätt eller att varan inte motsvarar beskrivningen, är defekt eller trasig) i enlighet med reglerna i direktivet om garantier. |
| --- | --- |

i)

Reglerna för användnings- och nyttjanderätt, för kravet på aktsamhet och risken för förlust eller skada på varan, under tiden för ångerrätt och under transport, såväl från näringsidkaren till konsumenten som omvänt, i händelse av retur, oavsett motivering (ångerrätt eller att varan inte motsvarar beskrivningen, är defekt eller trasig) i enlighet med reglerna i direktivet om garantier.

| j) | Frågan om vilket språk som skall användas i samband med distansavtal – vilket i fortsättningen inte bör avgöras av medlemsstaterna (skäl 8). |
| --- | --- |

j)

Frågan om vilket språk som skall användas i samband med distansavtal – vilket i fortsättningen inte bör avgöras av medlemsstaterna (skäl 8).

| k) | Definitionen av ”arbetsdag” inom gemenskapsrätten är avgörande för en enhetlig beräkning av tidsfrister, särskilt vid gränsöverskridande försäljning. Alternativt kan man ange alla tidsfrister i kalenderdagar. |
| --- | --- |

k)

Definitionen av ”arbetsdag” inom gemenskapsrätten är avgörande för en enhetlig beräkning av tidsfrister, särskilt vid gränsöverskridande försäljning. Alternativt kan man ange alla tidsfrister i kalenderdagar.

| l) | Formen för information om ångerrätten – med eller utan mottagarbevis – med de rättsliga följderna av respektive alternativ. |
| --- | --- |

l)

Formen för information om ångerrätten – med eller utan mottagarbevis – med de rättsliga följderna av respektive alternativ.

| m) | Förebyggande av risken för avtalsbrott och avsteg från tidsfrister eller ofullständigt genomförda åtaganden vid varu- eller tjänsteleveranser (22). |
| --- | --- |

m)

Förebyggande av risken för avtalsbrott och avsteg från tidsfrister eller ofullständigt genomförda åtaganden vid varu- eller tjänsteleveranser (22).

| n) | Bibehållande av undantaget för varor som har tillverkats enligt konsumentens anvisningar. |
| --- | --- |

n)

Bibehållande av undantaget för varor som har tillverkats enligt konsumentens anvisningar.

| o) | Det är nödvändigt att uppmärksamma den ökande förekomsten av telefonförsäljning eller försäljning per mobiltelefon (m-handel) och överväga att inrätta ett allmänt system där konsumentens samtycke krävs, som skydd mot icke efterfrågade tjänster. |
| --- | --- |

o)

Det är nödvändigt att uppmärksamma den ökande förekomsten av telefonförsäljning eller försäljning per mobiltelefon (m-handel) och överväga att inrätta ett allmänt system där konsumentens samtycke krävs, som skydd mot icke efterfrågade tjänster.

| p) | Införande i regelverkets tillämpningsområde av frågor avseende förfalskning och varucertifikat samt upphovsrättsskydd och liknande rättigheter som är särskilt utsatta vid distansförsäljning. |
| --- | --- |

p)

Införande i regelverkets tillämpningsområde av frågor avseende förfalskning och varucertifikat samt upphovsrättsskydd och liknande rättigheter som är särskilt utsatta vid distansförsäljning.

| q) | Ökade krav på information till alla berörda parter, med särskild betoning på de mest utsatta konsumenterna, såsom minderåriga, äldre eller funktionshindrade, i likhet med vad som redan har fastställts i direktivet om otillbörliga affärsmetoder. |
| --- | --- |

q)

Ökade krav på information till alla berörda parter, med särskild betoning på de mest utsatta konsumenterna, såsom minderåriga, äldre eller funktionshindrade, i likhet med vad som redan har fastställts i direktivet om otillbörliga affärsmetoder.

| r) | Nödvändigheten att inrätta ett effektivt påföljdssystem som är tillräckligt avskräckande för att motverka överträdelser mot de regler som fastställs i direktivet. |
| --- | --- |

r)

Nödvändigheten att inrätta ett effektivt påföljdssystem som är tillräckligt avskräckande för att motverka överträdelser mot de regler som fastställs i direktivet.

| 3.2.11 | EESK anser att en grundlig genomgång av dessa frågor är en förutsättning för att uppnå det mål som man har avsett att uppnå med direktivet, nämligen att garantera att konsumenter av varor och tjänster som köps genom distansavtal har ett lika gott skydd som vid avtal som sluts vid direktkontakt mellan två parter. |
| --- | --- |

3.2.11

EESK anser att en grundlig genomgång av dessa frågor är en förutsättning för att uppnå det mål som man har avsett att uppnå med direktivet, nämligen att garantera att konsumenter av varor och tjänster som köps genom distansavtal har ett lika gott skydd som vid avtal som sluts vid direktkontakt mellan två parter.

Bryssel den 30 maj 2007.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Ordförande

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Kommissionen har medvetet uteslutit vissa aspekter från sin genomgång och sina kommentarer, såsom ”leverans utan föregående beställning”, ”betalning med kort” och möjligheter till ”rättelse”.

1

(2)  EESK:s yttrande publicerat i EGT C 19, 25.1.1993, s. 111, föredragande: Roberto Bonvicini.

2

(3)  EESK:s yttrande publicerat i EGT C 169, 16.6.1999, s. 43, föredragande: Manuel Ataíde Ferreira.

3

(4)  Se exempelvis ”La protection des consommateurs acheteurs à distance”, protokoll från sammanträde anordnat av CEDOC, redigerat av Bernd Stauder 1999, särskilt texterna av Hans Micklitz, Jules Stuyck, Peter Rott och Geraint Howells (Bruylant, 1999).

4

”La protection des consommateurs acheteurs à distance”

(5)  Belgien (?), Ungern, Lettland och Litauen.

5

(6)  Se till exempel punkt 3, andra stycket: ”kommissionen [...] tror”, och tredje stycket: ”kommissionen tror”.

6

(7)  ”EC Consumer Law Compendium – Comparative Analysis”, Prof. Dr. Hans Schulte-Nolke, Dr. Christian Twigg-Flesner och Dr. Martin Ebers, 12 december 2006, universitetet i Bielefeld (utarbetad av Europeiska kommissionen under tjänstekontrakt nr 17.020100/04/389299: ”Annotated Compendium including a comparative analysis of the Community consumer acquis”).

7

”EC Consumer Law Compendium – Comparative Analysis”

Annotated Compendium including a comparative analysis of the

consumer acquis

(8)  KOM(2006) 744 slutlig av den 8 februari 2007; en studiegrupp inom EESK har inrättats som skall utarbeta ett yttrande i ämnet med Richard Adams som föredragande.

8

(9)  Behovet av detta ifrågasätts inom den mest aktuella juridiska facklitteraturen (se ”The need for a European Contract Law – Empirical and Legal Perspectives”, Jan Smits, Europa Law Publishing, Groningen, 2005).

9

”The need for a European Contract Law – Empirical and Legal Perspectives”

(10)  Av de från början 22 rättsliga gemenskapinstrument som kommissionen angav i maj 2003 återstår således 8 direktiv.

10

(11)  Valet av förordning skulle kunna vara lösningen i flera av de fall som kommissionen redovisar där direktivet om distansförsäljning inte införlivats eller har införlivats på ett felaktigt sätt, till exempel artikel 4.2 om god sed i affärstransaktioner, artikel 6 om ångerrätt och fristen för återbetalning och de fall då ångerrätt inte gäller. En förordning skulle till exempel kunna täcka ämnen som definitionen av begrepp, tillämpning på varor och människor samt undantag inom respektive kategori, struktur, innehåll, omfattning och tid när det gäller information, utövande och konsekvenser av ångerrätten, fullgörande av avtal och betalningsvillkor samt de principerna om god affärssed som är särskilt relevanta.

11

(12)  Till exempel ”system för distansförsäljning”, ”distributör av tekniker för distanskommunikation”, ”rättigheter som är knutna till fast egendom”, särskilt med avseende på ”tidsdelning”, ”regelbunden utkörning”, ”transport” där biluthyrning ingår, ”under särskilda omständigheter”, ”varaktigt medium” etc.

12

(13)  Direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005, EUT L 149, 11.6.2006. EESK:s yttrande: EUT C 108, 30.4.2004.

13

(14)  Se Cristine Amato, ”Per un diritto europeo dei contratti con i consumatori”, s. 329, Gruffé Editore, Milano, 2003.

14

”Per un diritto europeo dei contratti con i consumatori”

(15)  Noteras bör att rådet när direktiv 97/7/EG antogs gjorde ett uttalande där kommissionen uppmanades att studera möjligheten att harmonisera beräkningsmetoden för den betänketid som för närvarande anges i direktiven om konsumentskydd.

15

(16)  Exempelvis är begreppet ”leilão” i portugisisk rättsordning juridiskt sett inte detsamma som ”vente aux enchères” eller ”auction” eller ”vendita all'asta” i fransk, anglo-saxisk eller italiensk rättsordning.

16

(17)  Se den betydelsefulla artikeln av Professor Gerald Spindler, universitetet i Göttingen, Internet Auctions versus Consumer Protection: The Case of the Distant Selling Directive, i den tyska juridiska tidskriften, 2005 vol. 6 nr 3, s. 725 ff.

17

Internet Auctions versus Consumer Protection: The Case of the Distant Selling Directive,

(18)  Detta har EESK redan tidigare framfört i yttrandet om förslaget till distansavtal vid försäljning av finansiella tjänster (EESK:s yttrande publicerat i EGT C 169/43, 16.6.1999), föredragande: Manuel Ataíde Ferreira, och denna synpunkt framfördes även av Europaparlamentet i dess två behandlingar.

18

(19)  Direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000, EUT L 178, 17.7.2000. Denna synpunkt framförde EESK redan i sitt yttrande om direktivet, EGT C 169, s. 36, 16.6.1999, föredragande: Harald Glatz.

19

(20)  Se särskild rapport Eurobarometer 252, september 2006, Consumer protection in the Internal Market, som begärdes av GD Hälsa och konsumentskydd och samordnades av GD Kommunikation. Ur dessa uppgifter kan man utläsa vissa allmänna tendenser i konsumentbeteendet i förhållande till vad gemenskapen åstadkommit när det gäller att genomföra inre marknaden.

20

Consumer protection in the Internal Market

(21)  Direktiv 1999/44/EG av den 25 maj 1999, EGT L 171, 7.7.1999. EESK har redan i sitt yttrande om förslaget till direktiv om distansförsäljning framhållit att konsumenten bör få information om vilken garanti som gäller, särskilt i händelse av brutna avtal eller förseningar.

21

(22)  EESK har redan framfört sin ståndpunkt i denna fråga i yttrandet om direktivet om distansavtal och uppmärksammade kommissionen på att det är nödvändigt att skydda finansiella intressen och förebygga risken för att kontrakt inte fullgörs, till exempel genom att fastställa påföljder. EESK föreslog även att företagen i sektorn skulle inrätta en garantifond att användas i sådana fall.

22

---

| 27.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 175/33 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 175/33

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 78/855/EEG om fusioner av aktiebolag och rådets direktiv 82/891/EEG om delning av aktiebolag med avseende på kraven på ett oberoende sakkunnigutlåtande vid en fusion eller en delning”

KOM(2007) 91 slutlig – 2007/0035 (COD)

(2007/C 175/08)

Den 29 mars 2007 beslutade rådet att i enlighet med artikel 95 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 3 maj 2007. Föredragande var María Candelas Sánchez Miguel.

Vid sin 436:e plenarsession den 30-31 maj 2007 (sammanträdet den 30 maj 2007) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 143 röster för 26 emot och 13 nedlagda röster:

1.   Inledning

| 1.1 | Kommissionens förslag om ändring av bestämmelserna för fusioner och delningar av aktiebolag är ett led i handlingsplanen för en modernare bolagsrätt och effektivare företagsstyrning i EU (1). Denna plan syftar till att på kort, medellång och lång sikt göra en genomgripande ändring av regelverket som går längre än att avsluta arbetet med de direktiv som väntar på beslut. |
| --- | --- |

1.1

Kommissionens förslag om ändring av bestämmelserna för fusioner och delningar av aktiebolag är ett led i handlingsplanen för en modernare bolagsrätt och effektivare företagsstyrning i EU (1). Denna plan syftar till att på kort, medellång och lång sikt göra en genomgripande ändring av regelverket som går längre än att avsluta arbetet med de direktiv som väntar på beslut.

| 1.2 | På ett mer allmänt plan finns det dessutom i bilaga III till ”Åtgärdsprogram för minskning av administrativa bördor i Europeiska unionen” (2) tio konkreta förslag om ”omedelbara åtgärder” för att göra smärre ändringar av kraven som inte minskar det rättsliga skyddet. Detta är uppenbarligen syftet med föreliggande förslag eftersom det inskränker sig till att avskaffa kravet på ett sakkunnigutlåtande om planen för en fusion eller delning om ”alla” aktieägare är eniga om detta. |
| --- | --- |

1.2

På ett mer allmänt plan finns det dessutom i bilaga III till ”Åtgärdsprogram för minskning av administrativa bördor i Europeiska unionen” (2) tio konkreta förslag om ”omedelbara åtgärder” för att göra smärre ändringar av kraven som inte minskar det rättsliga skyddet. Detta är uppenbarligen syftet med föreliggande förslag eftersom det inskränker sig till att avskaffa kravet på ett sakkunnigutlåtande om planen för en fusion eller delning om ”alla” aktieägare är eniga om detta.

| 1.3 | Det bör för sammanhangets skull påpekas att det i artikel 8.4 i direktiv 2005/56/EG om gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar (3) anges att det inte krävs ett sakkunnigutlåtande om fusionsplanen om alla delägare i bolagen är eniga om detta. Genom den senaste ändringen av direktiv 77/91/EEG när det gäller att bilda ett aktiebolag samt att bevara och ändra dettas kapital (4) införs det också två nya artiklar, 10a och 10b, som beviljar undantag från kravet på sakkunnigutlåtande för apportegendom under en rad villkor som garanterar det reala värdet på den egendom som tillförts. |
| --- | --- |

1.3

Det bör för sammanhangets skull påpekas att det i artikel 8.4 i direktiv 2005/56/EG om gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar (3) anges att det inte krävs ett sakkunnigutlåtande om fusionsplanen om alla delägare i bolagen är eniga om detta. Genom den senaste ändringen av direktiv 77/91/EEG när det gäller att bilda ett aktiebolag samt att bevara och ändra dettas kapital (4) införs det också två nya artiklar, 10a och 10b, som beviljar undantag från kravet på sakkunnigutlåtande för apportegendom under en rad villkor som garanterar det reala värdet på den egendom som tillförts.

2.   Förslagets innehåll

| 2.1 | Syftet med denna ändring av direktiven om fusion och delning av aktiebolag är att skapa överensstämmelse med villkoren för gränsöverskridande fusioner när det gäller kravet på ett skriftligt utlåtande från sakkunniga om planen om fusion eller delning, om alla aktieägare och innehavare av andra värdepapper med rösträtt i de berörda bolagen är eniga om detta. |
| --- | --- |

2.1

Syftet med denna ändring av direktiven om fusion och delning av aktiebolag är att skapa överensstämmelse med villkoren för gränsöverskridande fusioner när det gäller kravet på ett skriftligt utlåtande från sakkunniga om planen om fusion eller delning, om alla aktieägare och innehavare av andra värdepapper med rösträtt i de berörda bolagen är eniga om detta.

3.   Kommitténs synpunkter på förslaget

| 3.1 | EESK följer med intresse den pågående förenklingsprocessen och i synnerhet minskningen av de administrativa bördorna för de europeiska företagen. Detta förslag är uppenbarligen i linje med denna strävan och det ger ett särskilt skydd till aktieägarna genom kravet att alla aktieägare skall vara eniga om att det inte behövs ett sakkunnigutlåtande om planen om fusion eller delning. |
| --- | --- |

3.1

EESK följer med intresse den pågående förenklingsprocessen och i synnerhet minskningen av de administrativa bördorna för de europeiska företagen. Detta förslag är uppenbarligen i linje med denna strävan och det ger ett särskilt skydd till aktieägarna genom kravet att alla aktieägare skall vara eniga om att det inte behövs ett sakkunnigutlåtande om planen om fusion eller delning.

| 3.2 | Vi vill dock påpeka att det finns ett antal problem framför allt i samband med fusioner mellan storföretag som berör en mängd olika aktieägare och där merparten består av investerare. Avsaknaden av en direkt förvaltning av aktierna kan försämra skyddet för minoritetsaktieägare som tvingas acceptera fondförvaltarnas avtal. Gällande regler garanterar visserligen rätten att invända och sälja sin andel om man har en avvikande mening om de ekonomiska resultaten av dessa överenskommelser, särskilt vid utbyte av aktier, men det försvåras i hög grad när det inte finns ett sakkunnigutlåtande om fusionsplanen. |
| --- | --- |

3.2

Vi vill dock påpeka att det finns ett antal problem framför allt i samband med fusioner mellan storföretag som berör en mängd olika aktieägare och där merparten består av investerare. Avsaknaden av en direkt förvaltning av aktierna kan försämra skyddet för minoritetsaktieägare som tvingas acceptera fondförvaltarnas avtal. Gällande regler garanterar visserligen rätten att invända och sälja sin andel om man har en avvikande mening om de ekonomiska resultaten av dessa överenskommelser, särskilt vid utbyte av aktier, men det försvåras i hög grad när det inte finns ett sakkunnigutlåtande om fusionsplanen.

| 3.3 | Vi anser också att skyddet för borgenärer och de anställda i företagen försämras på grund av den bristfälliga kunskap som avsaknaden av en objektiv värdering utförd av sakkunniga kan ge upphov till. Borgenärerna tillerkänns rätten att motsätta sig fusionen när meddelandet om fusionen har offentliggjorts, under förutsättning av deras krediter inte är garanterade. Det bör dock noteras att det varken i fusionsdirektivet eller delningsdirektivet fastställs någon rätt för arbetstagarna, medan direktivet om gränsöverskridande fusioner (artikel 16) ger dem en möjlighet till medinflytande som gör det lättare att uppnå ett bättre resultat via adekvata informationskanaler. |
| --- | --- |

3.3

Vi anser också att skyddet för borgenärer och de anställda i företagen försämras på grund av den bristfälliga kunskap som avsaknaden av en objektiv värdering utförd av sakkunniga kan ge upphov till. Borgenärerna tillerkänns rätten att motsätta sig fusionen när meddelandet om fusionen har offentliggjorts, under förutsättning av deras krediter inte är garanterade. Det bör dock noteras att det varken i fusionsdirektivet eller delningsdirektivet fastställs någon rätt för arbetstagarna, medan direktivet om gränsöverskridande fusioner (artikel 16) ger dem en möjlighet till medinflytande som gör det lättare att uppnå ett bättre resultat via adekvata informationskanaler.

| 3.4 | En lags effektivitet beror på om den kan garantera alla berörda parters rättigheter i juridiskt reglerade operationer, i detta fall vid fusioner och delningar av aktiebolag. Eftersom det handlar om komplicerade operationer måste man främja instrument som ökar insynen och inte skapar konflikter mellan de berörda parterna. Undantaget från kravet på sakkunnigutlåtande vid enighet bland aktieägarna bör ske på de villkor som anges i artikel 10a i direktiv 2006/68/EG, det vill säga om aktierna utgörs av överlåtbara värdepapper, penningmarknadsinstrument eller nyligen har värderats av oberoende sakkunniga, så att deras verkliga värde kan verifieras i enlighet med vedertagna värderingsmetoder. |
| --- | --- |

3.4

En lags effektivitet beror på om den kan garantera alla berörda parters rättigheter i juridiskt reglerade operationer, i detta fall vid fusioner och delningar av aktiebolag. Eftersom det handlar om komplicerade operationer måste man främja instrument som ökar insynen och inte skapar konflikter mellan de berörda parterna. Undantaget från kravet på sakkunnigutlåtande vid enighet bland aktieägarna bör ske på de villkor som anges i artikel 10a i direktiv 2006/68/EG, det vill säga om aktierna utgörs av överlåtbara värdepapper, penningmarknadsinstrument eller nyligen har värderats av oberoende sakkunniga, så att deras verkliga värde kan verifieras i enlighet med vedertagna värderingsmetoder.

4.   Slutsatser

| 4.1 | EESK konstaterar att förslaget om ändringar i direktiven om fusion och delning av aktiebolag är i linje med strävan att minska de administrativa bördorna för företagen i EU. Det är dock viktigt att ha i åtanke att denna typ av juridiska operationer oftast förekommer i bolag med begränsat ansvar där aktieägarna omfattar både förvaltare och investerare, som har olika intressen. Investerarna eftersträvar högsta möjliga lönsamhet vid utbytet av sina aktier. |
| --- | --- |

4.1

EESK konstaterar att förslaget om ändringar i direktiven om fusion och delning av aktiebolag är i linje med strävan att minska de administrativa bördorna för företagen i EU. Det är dock viktigt att ha i åtanke att denna typ av juridiska operationer oftast förekommer i bolag med begränsat ansvar där aktieägarna omfattar både förvaltare och investerare, som har olika intressen. Investerarna eftersträvar högsta möjliga lönsamhet vid utbytet av sina aktier.

| 4.2 | Ändringen bör syfta till att tillgodose alla berörda parters intressen i samband med dessa juridiska operationer. Utifrån denna utgångspunkt garanterar de sakkunnigas värderingar en större insyn och tillförlitlighet i villkoren i fusions- eller delningsplanerna, eftersom det är deras ansvar att fastställa objektiva kriterier för planernas innehåll. |
| --- | --- |

4.2

Ändringen bör syfta till att tillgodose alla berörda parters intressen i samband med dessa juridiska operationer. Utifrån denna utgångspunkt garanterar de sakkunnigas värderingar en större insyn och tillförlitlighet i villkoren i fusions- eller delningsplanerna, eftersom det är deras ansvar att fastställa objektiva kriterier för planernas innehåll.

| 4.3 | EESK anser också att grundbestämmelserna för de sakkunnigas arbete finns i artiklarna 10, 10a och 10b i det andra direktivet, där villkoret för att inte utarbeta ett sakkunnigutlåtande är att det föreligger verifierbara värderingar av sent datum. |
| --- | --- |

4.3

EESK anser också att grundbestämmelserna för de sakkunnigas arbete finns i artiklarna 10, 10a och 10b i det andra direktivet, där villkoret för att inte utarbeta ett sakkunnigutlåtande är att det föreligger verifierbara värderingar av sent datum.

| 4.4 | EESK anser å andra sidan att man bör ta hänsyn till innehållet i det tionde bolagsdirektivet, inte bara för att det nyligen har offentliggjorts utan också för att det lättare kan anpassas till de nya kriterierna för intressen som skyddas av bolagsrätten, eftersom det inte bara omfattar aktieägare och borgenärer utan också de arbetstagare som ingår i företagsstrukturen. Kommittén anser därför att det är nödvändigt att komplettera det föreliggande förslaget i enlighet med artikel 16 i ovannämnda direktiv, som på ett bättre sätt svarar mot strävan att harmonisera medlemsstaternas lagstiftning om fusioner och delningar. |
| --- | --- |

4.4

EESK anser å andra sidan att man bör ta hänsyn till innehållet i det tionde bolagsdirektivet, inte bara för att det nyligen har offentliggjorts utan också för att det lättare kan anpassas till de nya kriterierna för intressen som skyddas av bolagsrätten, eftersom det inte bara omfattar aktieägare och borgenärer utan också de arbetstagare som ingår i företagsstrukturen. Kommittén anser därför att det är nödvändigt att komplettera det föreliggande förslaget i enlighet med artikel 16 i ovannämnda direktiv, som på ett bättre sätt svarar mot strävan att harmonisera medlemsstaternas lagstiftning om fusioner och delningar.

Bryssel den 30 maj 2007.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Ordföranden

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet, KOM(2003) 284 slutlig.

1

(2)  KOM(2007) 23 slutlig.

2

(3)  EUT L 310, 25.11.2005, s. 1.

3

(4)  Direktiv 2006/68/EG; EGT L 264, 25.9.2006.

4

---

BILAGA

till yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Följande ändringsförslag avslogs, men fick en fjärdedel av rösterna:

1)   Punkt 3.2

| Stryk punkten: | ”Vi vill dock påpeka att det finns ett antal problem framför allt i samband med fusioner mellan storföretag som berör en mängd olika aktieägare och där merparten består av investerare. Avsaknaden av en direkt förvaltning av aktierna kan försämra skyddet för minoritetsaktieägare som tvingas acceptera fondförvaltarnas avtal. Gällande regler garanterar visserligen rätten att invända och sälja sin andel om man har en avvikande mening om de ekonomiska resultaten av dessa överenskommelser, särskilt vid utbyte av aktier, men det försvåras i hög grad när det inte finns ett sakkunnigutlåtande om fusionsplanen.” |
| --- | --- |

Stryk punkten:

Motivering

Förslaget till ändring av direktiv om fusioner och delningar av aktiebolag syftar till att göra innehållet överensstämmande med direktivet om gränsöverskridande fusioner i fråga om sakkunnigas deltagande i utarbetandet av en rapport om förslaget till fusion eller delning under förutsättning att samtliga innehavare av aktier och värdepapper är ense om att förfara på detta sätt. Förslaget till förenkling av förfarandena bidrar till att öka bolagens effektivitet och konkurrenskraft utan att begränsa det skydd som tillerkänts bolagets minoritetsaktieinnehavare och borgenärer.

Om enhällighet uppnås kan det problem som beskrivs i punkt 3.2 inte uppstå. Fondförvaltaren har valts av aktieinnehavarna uttryckligen i syfte att bevaka de sistnämndas intressen. Därför kan problemet att minoritetsaktieinnehavares intressen skulle stå i strid med besluten inte uppstå eftersom också dessa förutsätts ha gett sitt bifall.

2)   Punkt 3.3

| Stryk punkten: | ”Vi anser också att skyddet för borgenärer och de anställda i företagen försämras på grund av den bristfälliga kunskap som avsaknaden av en objektiv värdering utförd av sakkunniga kan ge upphov till. Borgenärerna tillerkänns rätten att motsätta sig fusionen när meddelandet om fusionen har offentliggjorts, under förutsättning av deras krediter inte är garanterade. Det bör dock noteras att det varken i fusionsdirektivet eller delningsdirektivet fastställs någon rätt för arbetstagarna, medan direktivet om gränsöverskridande fusioner (artikel 16) ger dem en möjlighet till medinflytande som gör det lättare att uppnå ett bättre resultat via adekvata informationskanaler.” |
| --- | --- |

Stryk punkten:

Motivering

I fråga om punkt 3.3 är det behövligt att precisera att både fusioner och delningar är aktiebolagsspecifika problem. Borgenärerna har oåterkallelig och erkänd rätt att utnyttja sin möjlighet att motsätta sig fusionen när meddelandet om fusionserbjudandet eller fusionsplanen har offentliggjorts. Kommissionens förslag innehåller ingen antydan om att denna rättighet skulle slopas, men avsikten är att förenkla förfarandena. När det gäller arbetstagarna kan man konstatera att förekomsten eller avsaknaden av planer och utvärderingar under sakkunnigas överinseende inte påverkar deras situation. De summor som behövs för att utarbeta en sakkunnigrapport kan i vissa fall vara ganska omfattande, och kunde i stället stå till förfogande för eventuella förbättringar i arbetsvillkoren och i löntagarnas rättigheter.

3)   Punkt 3.4

| Stryk punkten: | ”En lags effektivitet beror på om den kan garantera alla berörda parters rättigheter i juridiskt reglerade operationer, i detta fall vid fusioner och delningar av aktiebolag. Eftersom det handlar om komplicerade operationer måste man främja instrument som ökar insynen och inte skapar konflikter mellan de berörda parterna. Undantaget från kravet på sakkunnigutlåtande vid enighet bland aktieägarna bör ske på de villkor som anges i artikel 10a i direktiv 2006/68/EG, det vill säga om aktierna utgörs av överlåtbara värdepapper, penningmarknadsinstrument eller nyligen har värderats av oberoende sakkunniga, så att deras verkliga värde kan verifieras i enlighet med vedertagna värderingsmetoder.” |
| --- | --- |

Stryk punkten:

Motivering

I yttrandeutkastets punkt 3.4 hänvisas till artikel 10a i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/68/EG av den 6 september 2006 om ändring av rådets direktiv 77/91/EEG när det gäller att bilda ett aktiebolag samt att bevara och ändra dettas kapital. Artikeln tillämpas inte just i detta fall och föreslås inte bli ändrad i förslaget till direktiv. I artikel 10a i direktiv 2006/68/EG fastställs villkoren för hur en oberoende och auktoriserad sakkunnig skall genomföra den förberedande värderingen för att fastställa det verkliga värdet, och för hur en omvärdering senare kan genomföras på initiativ av styrelsen eller direktionen och på dess ansvar. I avsaknad av en sådan omvärdering får minoritetsaktieinnehavare med ett totalt innehav av minst 5 % av bolagets tecknade aktiekapital rätt att begära en värdering av en oberoende sakkunnig. Med tanke på att bestämmelsen gäller en situation som är ytterst sällsynt men väldefinierad, och som förutsätter att aktieinnehavarna är enhälliga, kan problemet med konflikter olika parter emellan enligt beskrivningen i yttrandeutkastets punkt 3.4 inte uppstå.

4)   Punkt 4.1

| Ändra i texten: | ”EESK konstaterar att förslaget om ändringar i direktiven om fusion och delning av aktiebolag är i linje med strävan att minska de administrativa bördorna för företagen i EU, och godkänner därför regleringen.
  Det är dock viktigt att ha i åtanke att denna typ av juridiska operationer oftast förekommer i bolag med begränsat ansvar där aktieägarna omfattar både förvaltare och investerare, som har olika intressen. Investerarna eftersträvar högsta möjliga lönsamhet vid utbytet av sina aktier.” |
| --- | --- |

Ändra i texten:

Motivering

Ges muntligen.

5)   Punkt 4.2

| Stryk punkten: | ”Ändringen bör syfta till att tillgodose alla berörda parters intressen i samband med dessa juridiska operationer. Utifrån denna utgångspunkt garanterar de sakkunnigas värderingar en större insyn och tillförlitlighet i villkoren i fusions- eller delningsplanerna, eftersom det är deras ansvar att fastställa objektiva kriterier för planernas innehåll.” |
| --- | --- |

Stryk punkten:

Motivering

Punkterna 4.2, 4.3 och 4.4 föreslås bli strukna med samma motivering som anges för strykningen av punkterna 3.2, 3.3 och 3.4.

6)   Punkt 4.3

| Stryk punkten: | ”EESK anser också att grundbestämmelserna för de sakkunnigas arbete finns i artiklarna 10, 10a och 10b i det andra direktivet, där villkoret för att inte utarbeta ett sakkunnigutlåtande är att det föreligger verifierbara värderingar av sent datum” |
| --- | --- |

Stryk punkten:

Motivering

Punkterna 4.2, 4.3 och 4.4 föreslås bli strukna med samma motivering som anges för strykningen av punkterna 3.2, 3.3 och 3.4.

7)   Punkt 4.4

| Stryk punkten: | ”EESK anser å andra sidan att man bör ta hänsyn till innehållet i det tionde bolagsdirektivet, inte bara för att det nyligen har offentliggjorts utan också för att det lättare kan anpassas till de nya kriterierna för intressen som skyddas av bolagsrätten, eftersom det inte bara omfattar aktieägare och borgenärer utan också de arbetstagare som ingår i företagsstrukturen. Kommittén anser därför att det är nödvändigt att komplettera det föreliggande förslaget i enlighet med artikel 16 i ovannämnda direktiv, som på ett bättre sätt svarar mot strävan att harmonisera medlemsstaternas lagstiftning om fusioner och delningar” |
| --- | --- |

Stryk punkten:

Motivering

Punkterna 4.2, 4.3 och 4.4 föreslås bli strukna med samma motivering som anges för strykningen av punkterna 3.2, 3.3 och 3.4.

Resultat av röstningen:

Röster för: 44

Röster emot: 104

Nedlagda röster: 28

---

| 27.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 175/37 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 175/37

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning nr 11 om avskaffande av diskriminering såvitt avser fraktsatser och befordringsvillkor enligt artikel 79.3 i fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 om livsmedelshygien”

(KOM(2007) 90 slutlig – 2007/0037 (COD)

(2007/C 175/09)

Den 11 maj 2007 beslutade rådet att i enlighet med artikel 95 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs presidium har beslutat att ge facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion i uppdrag att bereda ärendet.

Med hänsyn till ärendets brådskande karaktär utsåg Europeiska ekonomiska och sociala kommittén Panagiotis Gkofas till huvudföredragande vid sin 436:e plenarsession den 30-31 maj 2007 (sammanträdet den 30 maj 2007) och antog följande yttrande enhälligt:

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Det förslag som EESK mottagit rör ändring av två förordningar. Dessa är förordning nr 11 om avskaffande av diskriminering såvitt avser fraktsatser och befordringsvillkor enligt artikel 79.3 i fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 om livsmedelshygien. |
| --- | --- |

1.1

Det förslag som EESK mottagit rör ändring av två förordningar. Dessa är förordning nr 11 om avskaffande av diskriminering såvitt avser fraktsatser och befordringsvillkor enligt artikel 79.3 i fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 om livsmedelshygien.

| 1.2 | När det gäller gemenskapens politik för att förbättra lagstiftningen anser EESK att det är särskilt viktigt och nödvändigt att minska de administrativa bördor som drabbar företagen på grund av befintlig lagstiftning, eftersom detta är ett avgörande inslag för att förbättra konkurrenskraften och uppnå Lissabonmålen. Till detta medverkar förstås även kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – ”En strategisk översyn av programmet ’Bättre lagstiftning’” och kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – ”Åtgärdsprogram för minskning av administrativa bördor i Europeiska unionen”. |
| --- | --- |

1.2

När det gäller gemenskapens politik för att förbättra lagstiftningen anser EESK att det är särskilt viktigt och nödvändigt att minska de administrativa bördor som drabbar företagen på grund av befintlig lagstiftning, eftersom detta är ett avgörande inslag för att förbättra konkurrenskraften och uppnå Lissabonmålen. Till detta medverkar förstås även kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – ”En strategisk översyn av programmet ’Bättre lagstiftning’” och kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – ”Åtgärdsprogram för minskning av administrativa bördor i Europeiska unionen”.

| 1.3 | Den första ändringen avser förordning nr 11, som är mycket gammal och rör avskaffande av diskriminering såvitt avser fraktsatser och befordringsvillkor enligt artikel 79.3 i fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen. EESK stöder förslaget om att avskaffa kravet på att lämna upplysningar om färdväg, färdlängd, priser och andra transportvillkor och möjligheten att använda fraktsedlar för att tillhandahålla de upplysningar som krävs angående transporten, eftersom det minskar onödiga administrativa bördor och samtidigt garanterar att samma information tillhandahålls även i framtiden. |
| --- | --- |

1.3

Den första ändringen avser förordning nr 11, som är mycket gammal och rör avskaffande av diskriminering såvitt avser fraktsatser och befordringsvillkor enligt artikel 79.3 i fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen. EESK stöder förslaget om att avskaffa kravet på att lämna upplysningar om färdväg, färdlängd, priser och andra transportvillkor och möjligheten att använda fraktsedlar för att tillhandahålla de upplysningar som krävs angående transporten, eftersom det minskar onödiga administrativa bördor och samtidigt garanterar att samma information tillhandahålls även i framtiden.

| 1.4 | EESK har sålunda inga invändningar mot ändringen av förordning nr 11, i synnerhet inte mot att artikel 5 utgår och att artikel 6 ändras genom att femte och sjätte strecksatserna i punkt 1 utgår. Detsamma gäller för ändringen av artikel 6.2, där den tredje meningen skall utgå, och för punkt 3 i denna artikel, som skall ersättas med följande text: ”Om det är möjligt att få alla de uppgifter som anges i punkt 1 genom befintliga handlingar, såsom fraktsedlar eller andra transporthandlingar, och att genom dessa, tillsammans med transportörens färdskrivar- och redovisningssystem, få fullständig information om fraktsatser och befordringsvillkor, så att de i artikel 75.1 av fördraget avsedda formerna av diskriminering därigenom kan fås att upphöra eller undvikas, skall transportörerna inte åläggas att införa nya handlingar.” |
| --- | --- |

1.4

EESK har sålunda inga invändningar mot ändringen av förordning nr 11, i synnerhet inte mot att artikel 5 utgår och att artikel 6 ändras genom att femte och sjätte strecksatserna i punkt 1 utgår. Detsamma gäller för ändringen av artikel 6.2, där den tredje meningen skall utgå, och för punkt 3 i denna artikel, som skall ersättas med följande text: ”Om det är möjligt att få alla de uppgifter som anges i punkt 1 genom befintliga handlingar, såsom fraktsedlar eller andra transporthandlingar, och att genom dessa, tillsammans med transportörens färdskrivar- och redovisningssystem, få fullständig information om fraktsatser och befordringsvillkor, så att de i artikel 75.1 av fördraget avsedda formerna av diskriminering därigenom kan fås att upphöra eller undvikas, skall transportörerna inte åläggas att införa nya handlingar.”

| 1.5 | EESK har inga invändningar mot ändringen av förordning (EG) nr 852/2004 som görs för att företag skall undantas från kraven i artikel 5.1 i förordning (EG) nr 852/2004, förutsatt att de rättar sig efter alla övriga krav i förordningen. Enligt artikel 5.1 i förordning (EG) nr 852/2004 skall alla företag – huvudsakligen små företag som säljer sina produkter direkt till slutkonsumenten, t.ex. bagerier, köttaffärer, speceriaffärer, marknadsstånd, restauranger och barer, som definieras som mikroföretag enligt rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om definitionen av mikrolivsmedelsföretag samt små och medelstora livsmedelsföretag – inrätta, genomföra och upprätthålla förfaranden grundande på principerna för riskanalys och kritiska styrpunkter (HACCP-principerna). |
| --- | --- |

1.5

EESK har inga invändningar mot ändringen av förordning (EG) nr 852/2004 som görs för att företag skall undantas från kraven i artikel 5.1 i förordning (EG) nr 852/2004, förutsatt att de rättar sig efter alla övriga krav i förordningen. Enligt artikel 5.1 i förordning (EG) nr 852/2004 skall alla företag – huvudsakligen små företag som säljer sina produkter direkt till slutkonsumenten, t.ex. bagerier, köttaffärer, speceriaffärer, marknadsstånd, restauranger och barer, som definieras som mikroföretag enligt rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om definitionen av mikrolivsmedelsföretag samt små och medelstora livsmedelsföretag – inrätta, genomföra och upprätthålla förfaranden grundande på principerna för riskanalys och kritiska styrpunkter (HACCP-principerna).

| 1.6 | EESK anser dock att undantaget för ovannämnda företag som säljer sina produkter direkt till slutkonsumenten, t.ex. bagerier, köttaffärer, speceriaffärer, restauranger och barer, bör utsträckas till att omfatta även små företag såsom de definieras i rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag, små och medelstora livsmedelsföretag. |
| --- | --- |

1.6

EESK anser dock att undantaget för ovannämnda företag som säljer sina produkter direkt till slutkonsumenten, t.ex. bagerier, köttaffärer, speceriaffärer, restauranger och barer, bör utsträckas till att omfatta även små företag såsom de definieras i rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag, små och medelstora livsmedelsföretag.

| 1.7 | För att göra denna ändring av artikel 5 i förordning 852 bör följaktligen två parametrar tas med i beräkningen för att även små företag skall kunna läggas till (där antalet anställda är begränsat till 50, vilket är för många för att få undantag från HACCP-principerna), eller, om vi innefattar dem i förordningen, genom att en särskild referens till och särskilda begränsningar för utskänkningsföretagen införs. |
| --- | --- |

1.7

För att göra denna ändring av artikel 5 i förordning 852 bör följaktligen två parametrar tas med i beräkningen för att även små företag skall kunna läggas till (där antalet anställda är begränsat till 50, vilket är för många för att få undantag från HACCP-principerna), eller, om vi innefattar dem i förordningen, genom att en särskild referens till och särskilda begränsningar för utskänkningsföretagen införs.

| 1.8 | Den första parametern skulle kunna vara ett åtagande att strikt iaktta hygienbestämmelserna och de särskilda hygienkrav som fastställs i artikel 4 i förordning 852/2004 samt att utbilda personalen. Detta skulle vara tillräckligt för att garantera hygienen för de tillhandahållna livsmedlen och samtidigt underlätta för företagen att uppfylla sina rättsliga åtaganden. |
| --- | --- |

1.8

Den första parametern skulle kunna vara ett åtagande att strikt iaktta hygienbestämmelserna och de särskilda hygienkrav som fastställs i artikel 4 i förordning 852/2004 samt att utbilda personalen. Detta skulle vara tillräckligt för att garantera hygienen för de tillhandahållna livsmedlen och samtidigt underlätta för företagen att uppfylla sina rättsliga åtaganden.

| 1.9 | Den andra parametern för att på samma sätt skapa undantag för små utskänkningsföretag (som enligt definitionen har mindre än femtio anställda) skulle som ett komplement kunna vara att särskilt för dessa företag fastställa att antalet personer som arbetar med tillverkning av produkterna (beredning-kök) inte skulle överstiga tio personer per arbetsskift. Företaget skulle i så fall i förväg ange namnen på de anställda som arbetar i produktionen på en tavla. |
| --- | --- |

1.9

Den andra parametern för att på samma sätt skapa undantag för små utskänkningsföretag (som enligt definitionen har mindre än femtio anställda) skulle som ett komplement kunna vara att särskilt för dessa företag fastställa att antalet personer som arbetar med tillverkning av produkterna (beredning-kök) inte skulle överstiga tio personer per arbetsskift. Företaget skulle i så fall i förväg ange namnen på de anställda som arbetar i produktionen på en tavla.

| 1.10 | Med ovanstående distinktion, men också klargörande, uppfyller vi kraven i rekommendation 2003/361/EG, genom att särskilt för livsmedelsföretagen, t.ex. bagerier, köttaffärer, speceriaffärer, restauranger och barer, fastställa begränsningarna av produktionen och arbetsskiften på ett sådant sätt att även kraven på förhållanden som skyddar och garanterar folkhälsan uppfylls. |
| --- | --- |

1.10

Med ovanstående distinktion, men också klargörande, uppfyller vi kraven i rekommendation 2003/361/EG, genom att särskilt för livsmedelsföretagen, t.ex. bagerier, köttaffärer, speceriaffärer, restauranger och barer, fastställa begränsningarna av produktionen och arbetsskiften på ett sådant sätt att även kraven på förhållanden som skyddar och garanterar folkhälsan uppfylls.

2.   Inledning

| 2.1 | Kommissionen har uppmanat EESK att yttra sig om ändringarna av två förordningar. Dessa är förordning nr 11 om avskaffande av diskriminering såvitt avser fraktsatser och befordringsvillkor enligt artikel 79.3 i fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 om livsmedelshygien. |
| --- | --- |

2.1

Kommissionen har uppmanat EESK att yttra sig om ändringarna av två förordningar. Dessa är förordning nr 11 om avskaffande av diskriminering såvitt avser fraktsatser och befordringsvillkor enligt artikel 79.3 i fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 om livsmedelshygien.

| 2.2 | När det gäller förordning nr 11 om avskaffande av diskriminering såvitt avser fraktsatser och befordringsvillkor enligt artikel 79.3 i fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen utreds möjligheten att låta de föråldrade kraven utgå och att ändra vissa andra krav för att minska de administrativa bördorna för företagen. Konkret krävdes det enligt artikel 5 att transportföretag (och medlemsstaternas regeringar) skulle lämna upplysningar om tariffer, prisöverenskommelser och befordringsvillkor senast den 1 juli 1961. Enligt artikel 6.1 i förordningen skall det finnas en transporthandling med uppgifter om bl.a. avsändare, varuslag, ort för godsets mottagande för transport, lossningsplats, färdväg eller färdlängd samt eventuella gränspassager. Eftersom de sistnämnda uppgifterna inte längre är nödvändiga för förordningens mål kan de strykas. Enligt artikel 6.2 tredje meningen i förordningen skall transportören behålla ett exemplar av transporthandlingen med uppgifter om fullständiga transportkostnader och om andra debiteringar och eventuella rabatter eller andra faktorer som påverkar fraktsatser och befordringsvillkor. Denna mening kan strykas eftersom dessa uppgifter nuförtiden ändå finns tillgängliga i transportörernas redovisningssystem. I artikel 6.3 måste det införas en uttrycklig hänvisning till fraktsedlar, som är välkända och används utbrett inom fraktsektorn. Hänvisningen ökar transportföretagens rättsäkerhet genom att det görs klart att det räcker med en fraktsedel om den innehåller alla uppgifter som krävs enligt artikel 6.1. |
| --- | --- |

2.2

När det gäller förordning nr 11 om avskaffande av diskriminering såvitt avser fraktsatser och befordringsvillkor enligt artikel 79.3 i fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen utreds möjligheten att låta de föråldrade kraven utgå och att ändra vissa andra krav för att minska de administrativa bördorna för företagen. Konkret krävdes det enligt artikel 5 att transportföretag (och medlemsstaternas regeringar) skulle lämna upplysningar om tariffer, prisöverenskommelser och befordringsvillkor senast den 1 juli 1961. Enligt artikel 6.1 i förordningen skall det finnas en transporthandling med uppgifter om bl.a. avsändare, varuslag, ort för godsets mottagande för transport, lossningsplats, färdväg eller färdlängd samt eventuella gränspassager. Eftersom de sistnämnda uppgifterna inte längre är nödvändiga för förordningens mål kan de strykas. Enligt artikel 6.2 tredje meningen i förordningen skall transportören behålla ett exemplar av transporthandlingen med uppgifter om fullständiga transportkostnader och om andra debiteringar och eventuella rabatter eller andra faktorer som påverkar fraktsatser och befordringsvillkor. Denna mening kan strykas eftersom dessa uppgifter nuförtiden ändå finns tillgängliga i transportörernas redovisningssystem. I artikel 6.3 måste det införas en uttrycklig hänvisning till fraktsedlar, som är välkända och används utbrett inom fraktsektorn. Hänvisningen ökar transportföretagens rättsäkerhet genom att det görs klart att det räcker med en fraktsedel om den innehåller alla uppgifter som krävs enligt artikel 6.1.

| 2.3 | En annan omedelbar åtgärd rör Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 om livsmedelshygien. Tanken är att mikrolivsmedelsföretag som kan kontrollera sin livsmedelshygien genom att uppfylla de övriga kraven i förordning (EG) nr 852/2004 skall undantas från kravet att inrätta, genomföra och upprätthålla förfaranden grundade på HACCP-principerna. Detta undantag gäller för mikroföretag som säljer livsmedel direkt till slutkonsumenten. |
| --- | --- |

2.3

En annan omedelbar åtgärd rör Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 om livsmedelshygien. Tanken är att mikrolivsmedelsföretag som kan kontrollera sin livsmedelshygien genom att uppfylla de övriga kraven i förordning (EG) nr 852/2004 skall undantas från kravet att inrätta, genomföra och upprätthålla förfaranden grundade på HACCP-principerna. Detta undantag gäller för mikroföretag som säljer livsmedel direkt till slutkonsumenten.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK har inga invändningar mot ändringen av förordning nr 11 om avskaffande av diskriminering såvitt avser fraktsatser och befordringsvillkor enligt artikel 79.3 i fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, där möjligheten att stryka föråldrade krav och ändra vissa andra krav för att minska de administrativa bördorna för företagen utreds. |
| --- | --- |

3.1

EESK har inga invändningar mot ändringen av förordning nr 11 om avskaffande av diskriminering såvitt avser fraktsatser och befordringsvillkor enligt artikel 79.3 i fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, där möjligheten att stryka föråldrade krav och ändra vissa andra krav för att minska de administrativa bördorna för företagen utreds.

| 3.2 | EESK anser att det vid ändringen av förordning (EG) nr 852/2004 är nödvändigt att man även beaktar de små företagen, enligt definitionen av dem i rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003. Som det har visat sig i praktiken är det nödvändigt att tillämpa stor flexibilitet när det gäller dessa företag. |
| --- | --- |

3.2

EESK anser att det vid ändringen av förordning (EG) nr 852/2004 är nödvändigt att man även beaktar de små företagen, enligt definitionen av dem i rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003. Som det har visat sig i praktiken är det nödvändigt att tillämpa stor flexibilitet när det gäller dessa företag.

| 3.3 | Det bör medges att precis som i mikroföretag är det också i vissa små företag inte möjligt att fastställa HACCP-kriterier, utan endast kritiska styrpunkter (CCP), just på grund av att dessa företag har svårt att spara sin dokumentation och att detta krav därför i hög grad blir en administrativ börda för dem. |
| --- | --- |

3.3

Det bör medges att precis som i mikroföretag är det också i vissa små företag inte möjligt att fastställa HACCP-kriterier, utan endast kritiska styrpunkter (CCP), just på grund av att dessa företag har svårt att spara sin dokumentation och att detta krav därför i hög grad blir en administrativ börda för dem.

| 3.4 | Enligt rekommendation 2003/361/EG definieras företag som mikroföretag om de sysselsätter färre anställda än tio och har en omsättning på mindre än två miljoner euro. Denna definition kan förstås vara korrekt när det gäller antalet anställda i företag i vissa medlemsstater. Likväl är en omsättning på 2 miljoner euro utan jämförelse i övrigt alltför hög för motsvarande antal anställda i andra EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

3.4

Enligt rekommendation 2003/361/EG definieras företag som mikroföretag om de sysselsätter färre anställda än tio och har en omsättning på mindre än två miljoner euro. Denna definition kan förstås vara korrekt när det gäller antalet anställda i företag i vissa medlemsstater. Likväl är en omsättning på 2 miljoner euro utan jämförelse i övrigt alltför hög för motsvarande antal anställda i andra EU-medlemsstater.

| 3.5 | Dessutom görs det i definitionen i rekommendation 2003/361/EG ingen skillnad mellan företagen, dvs. om de är utskänkningsföretag eller handelsföretag, åtminstone inte när det gäller antalet anställda, men för handelsföretagen har kriteriet om två miljoner euro lagts till, eftersom omsättningen i ett handelsföretag med bara tre anställda åtminstone i vissa medlemsstater kan överstiga 1,5 miljoner euro. Detta förbiseende har bara rättats till för en viss typ av företag. Det är sålunda logiskt – åtminstone i detta yttrande – att beakta att vi inte kan hävda att utskänkningsföretag i olika medlemsstater är mikroföretag bara när de har under tio anställda och inte har mer än två miljoner euro i omsättning. Det finns medlemsstater där man i utskänkningsföretag arbetar i dubbla skift, vilket gör att personalen kan överstiga tio personer, medan omsättningen understiger 500 000 euro. |
| --- | --- |

3.5

Dessutom görs det i definitionen i rekommendation 2003/361/EG ingen skillnad mellan företagen, dvs. om de är utskänkningsföretag eller handelsföretag, åtminstone inte när det gäller antalet anställda, men för handelsföretagen har kriteriet om två miljoner euro lagts till, eftersom omsättningen i ett handelsföretag med bara tre anställda åtminstone i vissa medlemsstater kan överstiga 1,5 miljoner euro. Detta förbiseende har bara rättats till för en viss typ av företag. Det är sålunda logiskt – åtminstone i detta yttrande – att beakta att vi inte kan hävda att utskänkningsföretag i olika medlemsstater är mikroföretag bara när de har under tio anställda och inte har mer än två miljoner euro i omsättning. Det finns medlemsstater där man i utskänkningsföretag arbetar i dubbla skift, vilket gör att personalen kan överstiga tio personer, medan omsättningen understiger 500 000 euro.

4.   Särskilda synpunkter

| 4.1 | EESK anser att hänvisningen i texten till rekommendation 2003/361/EG för definition av företagen, särskilt när det gäller tillämpningen av HACCP-principerna, måste göras på ett annat sätt. |
| --- | --- |

4.1

EESK anser att hänvisningen i texten till rekommendation 2003/361/EG för definition av företagen, särskilt när det gäller tillämpningen av HACCP-principerna, måste göras på ett annat sätt.

| 4.2 | För att göra denna ändring av artikel 5 i förordning 852 bör följaktligen två parametrar tas med i beräkningen för att även små företag skall kunna läggas till (där antalet anställda är begränsat till 50, vilket är för många för att få undantag från HACCP-principerna), eller, om vi innefattar dem i förordningen, genom att en särskild referens till och särskilda begränsningar för utskänkningsföretagen införs. |
| --- | --- |

4.2

För att göra denna ändring av artikel 5 i förordning 852 bör följaktligen två parametrar tas med i beräkningen för att även små företag skall kunna läggas till (där antalet anställda är begränsat till 50, vilket är för många för att få undantag från HACCP-principerna), eller, om vi innefattar dem i förordningen, genom att en särskild referens till och särskilda begränsningar för utskänkningsföretagen införs.

| 4.3 | Den första parametern skulle kunna vara ett åtagande att strikt iaktta hygienbestämmelserna och de särskilda hygienkrav som fastställs i artikel 4 i förordning 852/2004 samt att utbilda personalen. Detta skulle vara tillräckligt för att garantera hygienen för de tillhandahållna livsmedlen och samtidigt underlätta för företagen att uppfylla sina rättsliga åtaganden. |
| --- | --- |

4.3

Den första parametern skulle kunna vara ett åtagande att strikt iaktta hygienbestämmelserna och de särskilda hygienkrav som fastställs i artikel 4 i förordning 852/2004 samt att utbilda personalen. Detta skulle vara tillräckligt för att garantera hygienen för de tillhandahållna livsmedlen och samtidigt underlätta för företagen att uppfylla sina rättsliga åtaganden.

| 4.4 | Den andra parametern för att på samma sätt skapa undantag för små utskänkningsföretag (som enligt definitionen har mindre än femtio anställda) skulle som ett komplement kunna vara att särskilt för dessa företag fastställa att antalet personer som arbetar med framställning av produkterna (beredning-kök) inte skulle överstiga tio personer per arbetsskift. Företaget skulle i så fall i förväg ange namnen på de anställda som arbetar i produktionen på en tavla. |
| --- | --- |

4.4

Den andra parametern för att på samma sätt skapa undantag för små utskänkningsföretag (som enligt definitionen har mindre än femtio anställda) skulle som ett komplement kunna vara att särskilt för dessa företag fastställa att antalet personer som arbetar med framställning av produkterna (beredning-kök) inte skulle överstiga tio personer per arbetsskift. Företaget skulle i så fall i förväg ange namnen på de anställda som arbetar i produktionen på en tavla.

| 4.5 | Med ovanstående distinktion, men också klargörande, uppfyller vi kraven i 2003/361/EG, genom att särskilt för livsmedelsföretagen, t.ex. bagerier, köttaffärer, speceriaffärer, restauranger och barer, fastställa begränsningarna av produktionen och arbetsskiften på ett sådant sätt att även kraven på förhållanden som skyddar och garanterar folkhälsan uppfylls. |
| --- | --- |

4.5

Med ovanstående distinktion, men också klargörande, uppfyller vi kraven i 2003/361/EG, genom att särskilt för livsmedelsföretagen, t.ex. bagerier, köttaffärer, speceriaffärer, restauranger och barer, fastställa begränsningarna av produktionen och arbetsskiften på ett sådant sätt att även kraven på förhållanden som skyddar och garanterar folkhälsan uppfylls.

| 4.6 | Enligt EESK:s åsikt bör följande text läggas till i artikel 5.3 i förordning (EG) nr 852/2004: |
| --- | --- |

4.6

Enligt EESK:s åsikt bör följande text läggas till i artikel 5.3 i förordning (EG) nr 852/2004:

| 4.6.1 | ”Om inte annat följer av de andra bestämmelserna i förordningen kan punkt 1 ändras så att även små utskänkningsföretag, bagerier, köttaffärer, speceriaffärer, marknadsstånd, restauranger och barer, enligt definitionen i rekommendationen 2003/361/EG, införlivas i undantaget från att tillämpa HACCP-principerna under förutsättning att hygienbestämmelserna tillämpas strikt, att de särskilda hygienkraven enligt artikel 4 i förordning 852/2004 uppfylls och att personalen utbildas. Detta är tillräckligt för att garantera hygienen för de framställda livsmedlen och underlättar samtidigt för företagen att uppfylla sina rättsliga åtaganden. En nödvändig förutsättning är att folkhälsan garanteras.” |
| --- | --- |

4.6.1

”Om inte annat följer av de andra bestämmelserna i förordningen kan punkt 1 ändras så att även små utskänkningsföretag, bagerier, köttaffärer, speceriaffärer, marknadsstånd, restauranger och barer, enligt definitionen i rekommendationen 2003/361/EG, införlivas i undantaget från att tillämpa HACCP-principerna under förutsättning att hygienbestämmelserna tillämpas strikt, att de särskilda hygienkraven enligt artikel 4 i förordning 852/2004 uppfylls och att personalen utbildas. Detta är tillräckligt för att garantera hygienen för de framställda livsmedlen och underlättar samtidigt för företagen att uppfylla sina rättsliga åtaganden. En nödvändig förutsättning är att folkhälsan garanteras.”

| 4.6.2 | ”Dessutom bör förutsättningen för att små utskänkningsföretag, bagerier, köttaffärer, speceriaffärer, marknadsstånd, restauranger och barer, som enligt definitionen har färre än 50 anställda, skall kunna undantas även kompletteras med följande parameter: särskilt för dessa företag får antalet anställda som arbetar med framställning av produkterna (beredning-kök) inte överstiga tio personer per arbetsskift.” |
| --- | --- |

4.6.2

”Dessutom bör förutsättningen för att små utskänkningsföretag, bagerier, köttaffärer, speceriaffärer, marknadsstånd, restauranger och barer, som enligt definitionen har färre än 50 anställda, skall kunna undantas även kompletteras med följande parameter: särskilt för dessa företag får antalet anställda som arbetar med framställning av produkterna (beredning-kök) inte överstiga tio personer per arbetsskift.”

Bryssel den 30 maj 2007.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Ordförande

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 27.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 175/40 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 175/40

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om installationen av belysnings- och ljussignalanordningar på jordbruks- och skogsbrukstraktorer med hjul”

KOM(2007) 192 slutlig – 2007/0066 (COD)

(2007/C 175/10)

Den 11 maj 2007 beslutade rådet i enlighet med artikel 95 i EG-fördraget att rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Efter att ha konstaterat att förslaget är tillfredsställande och att kommittén inte har några invändningar beslutade kommittén vid sin 436:e plenarsession den 30-31 maj 2007 (sammanträdet den 30 maj 2007) att godkänna förslaget med 162 röster för, 1 röst emot och 8 nedlagda röster.

Bryssel 30 maj 2007.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Ordförande

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 27.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 175/40 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 175/40

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om export och import av farliga kemikalier”

KOM(2006) 745 slutlig – 2006/0246 (COD)

(2007/C 175/11)

Den 21 december 2006 beslutade rådet att i enlighet med artiklarna 133 och 175.1 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 8 maj 2007. Föredragande var Antonello Pezzini.

Vid sin 436:e plenarsession den 30-31 maj 2007 (sammanträdet den 30 maj 2007) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 148 röster för, 2 röster emot och 1 nedlagd röst:

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) har alltid sett positivt på kommissionens aktiva roll när det gäller att genomföra Rotterdamkonventionen om PIC-förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel liksom Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) har alltid sett positivt på kommissionens aktiva roll när det gäller att genomföra Rotterdamkonventionen om PIC-förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel liksom Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar.

| 1.2 | Kommittén håller med om att kommissionen måste anta ett enhetligt angreppssätt för att förbättra skyddet för människors hälsa och miljön i importerande länder, särskilt utvecklingsländer, och använda snabba, tydliga och transparenta mekanismer som grundar sig på smidiga och homogena förfaranden, för att kunna garantera tillräcklig information till länder som importerar farliga kemikalier utan att detta medför ökad byråkrati och förseningar. |
| --- | --- |

1.2

Kommittén håller med om att kommissionen måste anta ett enhetligt angreppssätt för att förbättra skyddet för människors hälsa och miljön i importerande länder, särskilt utvecklingsländer, och använda snabba, tydliga och transparenta mekanismer som grundar sig på smidiga och homogena förfaranden, för att kunna garantera tillräcklig information till länder som importerar farliga kemikalier utan att detta medför ökad byråkrati och förseningar.

| 1.3 | Kommittén anser att de strängaste bestämmelserna i förordning (EG) nr 304/2003, vilka återupptagits i det nya förslaget till förordning efter det att den förra förordningen upphävdes av EG-domstolen på grund av felaktig rättslig grund, är en ytterst viktig faktor för den globala säkerheten och hanteringen av farliga kemikalier. |
| --- | --- |

1.3

Kommittén anser att de strängaste bestämmelserna i förordning (EG) nr 304/2003, vilka återupptagits i det nya förslaget till förordning efter det att den förra förordningen upphävdes av EG-domstolen på grund av felaktig rättslig grund, är en ytterst viktig faktor för den globala säkerheten och hanteringen av farliga kemikalier.

| 1.4 | Kommittén stöder kommissionens avsikt att utnyttja ändringen av förordningens rättsliga grund för att öka gemenskapsinstrumentets effektivitet och rättssäkerheten, i nära anknytning till förordning (EG) nr 1907/2006 om kemikalielagstiftningen (Reach) som träder i kraft i juni 2007. |
| --- | --- |

1.4

Kommittén stöder kommissionens avsikt att utnyttja ändringen av förordningens rättsliga grund för att öka gemenskapsinstrumentets effektivitet och rättssäkerheten, i nära anknytning till förordning (EG) nr 1907/2006 om kemikalielagstiftningen (Reach) som träder i kraft i juni 2007.

| 1.5 | Enligt kommitténs åsikt bör det nya regelverket reglera dels utarbetandet av handledningar och informationsdokument, dels anordnandet av utbildning med utgångspunkt i gemenskapsstandarder. Utbildningen bör främst rikta sig till tulltjänstemän, och ansvariga från kommissionens enheter och i synnerhet från Gemensamma forskningscentret bör delta. |
| --- | --- |

1.5

Enligt kommitténs åsikt bör det nya regelverket reglera dels utarbetandet av handledningar och informationsdokument, dels anordnandet av utbildning med utgångspunkt i gemenskapsstandarder. Utbildningen bör främst rikta sig till tulltjänstemän, och ansvariga från kommissionens enheter och i synnerhet från Gemensamma forskningscentret bör delta.

| 1.5.1 | Kommittén vill understryka hur viktigt det är att använda det importerande landets språk i märkningen och säkerhetsföreskrifterna. |
| --- | --- |

1.5.1

Kommittén vill understryka hur viktigt det är att använda det importerande landets språk i märkningen och säkerhetsföreskrifterna.

| 1.6 | EESK stöder helt och fullt ett tillfälligt införande av exportmöjligheter i kombination med ytterligare ansträngningar för att åstadkomma ett uttryckligt medgivande. |
| --- | --- |

1.6

EESK stöder helt och fullt ett tillfälligt införande av exportmöjligheter i kombination med ytterligare ansträngningar för att åstadkomma ett uttryckligt medgivande.

| 1.7 | Kommittén anser att systemen för tullkontroll och fullständigt samarbete med de utsedda nationella myndigheterna är grundläggande förutsättningar för att de föreslagna mekanismerna skall fungera effektivt och på ett korrekt och öppet sätt. |
| --- | --- |

1.7

Kommittén anser att systemen för tullkontroll och fullständigt samarbete med de utsedda nationella myndigheterna är grundläggande förutsättningar för att de föreslagna mekanismerna skall fungera effektivt och på ett korrekt och öppet sätt.

| 1.8 | Kommittén framhåller att de förbättringar som föreslås för Kombinerade nomenklaturen och utvecklandet av en särskild version av databanken Edexim för tullmyndigheterna måste kompletteras med systematiska och enhetliga utbildningsinsatser på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

1.8

Kommittén framhåller att de förbättringar som föreslås för Kombinerade nomenklaturen och utvecklandet av en särskild version av databanken Edexim för tullmyndigheterna måste kompletteras med systematiska och enhetliga utbildningsinsatser på gemenskapsnivå.

| 1.8.1 | I detta sammanhang anser kommittén att kommissionen och i synnerhet Gemensamma forskningscentret inte alls förfogar över tillräckliga ekonomiska anslag och personalresurser för att kunna garantera följande:






  — | Sammanställandet av enhetliga informationspaket och utbildningspaket samt handledningar för de olika användarkategorierna. |
| --- | --- | --- |

1.8.1

I detta sammanhang anser kommittén att kommissionen och i synnerhet Gemensamma forskningscentret inte alls förfogar över tillräckliga ekonomiska anslag och personalresurser för att kunna garantera följande:

—

Sammanställandet av enhetliga informationspaket och utbildningspaket samt handledningar för de olika användarkategorierna.

| — | Korrekta säkerhetsföreskrifter för användare både i mellanledet och slutledet, i synnerhet för arbetstagarna. |
| --- | --- |

—

Korrekta säkerhetsföreskrifter för användare både i mellanledet och slutledet, i synnerhet för arbetstagarna.

| — | Dialogen med ett tekniskt stöd till de importerande länderna, framför allt utvecklingsländerna och länder med övergångsekonomi. |
| --- | --- |

—

Dialogen med ett tekniskt stöd till de importerande länderna, framför allt utvecklingsländerna och länder med övergångsekonomi.

| — | Ökat medvetande inom det civila samhället om vilka risker som finns och hur de kan förebyggas. |
| --- | --- |

—

Ökat medvetande inom det civila samhället om vilka risker som finns och hur de kan förebyggas.

2.   Motivering

| 2.1 | Kommittén har tidigare (1) uttryckt sig positivt om de målsättningar och mekanismer som föreskrivs i Rotterdamkonventionen (2), vari ett förfarande med förhandsgodkännande för export och import av farliga kemikalier föreskrivs samtidigt som tillgången till information och det tekniska stödet till utvecklingsländer förbättras. |
| --- | --- |

2.1

Kommittén har tidigare (1) uttryckt sig positivt om de målsättningar och mekanismer som föreskrivs i Rotterdamkonventionen (2), vari ett förfarande med förhandsgodkännande för export och import av farliga kemikalier föreskrivs samtidigt som tillgången till information och det tekniska stödet till utvecklingsländer förbättras.

| 2.2 | Kommittén har uttryckt stöd för medlemsstaternas uppfattning om att ”man bör gå längre än bestämmelserna i konventionen, för att man på alla sätt skall hjälpa utvecklingsländerna” (3). |
| --- | --- |

2.2

Kommittén har uttryckt stöd för medlemsstaternas uppfattning om att ”man bör gå längre än bestämmelserna i konventionen, för att man på alla sätt skall hjälpa utvecklingsländerna” (3).

| 2.3 | Förordning (EG) nr 304/2003 om export och import av farliga kemikalier, vilken antogs den 18 januari 2003 och trädde i kraft den 7 mars samma år, syftade huvudsakligen till genomförande av Rotterdamskonventionens förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel. |
| --- | --- |

2.3

Förordning (EG) nr 304/2003 om export och import av farliga kemikalier, vilken antogs den 18 januari 2003 och trädde i kraft den 7 mars samma år, syftade huvudsakligen till genomförande av Rotterdamskonventionens förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel.

| 2.3.1 | Denna förordning innehöll dock vissa bestämmelser som gick längre än konventionens bestämmelser. |
| --- | --- |

2.3.1

Denna förordning innehöll dock vissa bestämmelser som gick längre än konventionens bestämmelser.

| 2.4 | I förordningen föreskrivs framför allt att den som exporterar en kemikalie som omfattas av förordningen skall anmäla den första exporten till den utsedda nationella myndigheten. När man har kontrollerat att anmälan är fullständig vidarebefordras den till kommissionen, som registrerar den i Edexim-databasen som gemenskapsexportanmälan med kemikalien och det importerande landet angivna. |
| --- | --- |

2.4

I förordningen föreskrivs framför allt att den som exporterar en kemikalie som omfattas av förordningen skall anmäla den första exporten till den utsedda nationella myndigheten. När man har kontrollerat att anmälan är fullständig vidarebefordras den till kommissionen, som registrerar den i Edexim-databasen som gemenskapsexportanmälan med kemikalien och det importerande landet angivna.

| 2.5 | När en kemikalie importeras från ett tredjeland till gemenskapen tar kommissionen på samma sätt emot en exportanmälan, bekräftar att den mottagits och registrerar den i Edexim-databasen. |
| --- | --- |

2.5

När en kemikalie importeras från ett tredjeland till gemenskapen tar kommissionen på samma sätt emot en exportanmälan, bekräftar att den mottagits och registrerar den i Edexim-databasen.

| 2.6 | Kommissionen har rent allmänt i uppgift att se till att förordningen verkligen genomförs, vilket innebär att den skall ta hand om exportanmälningarna och importanmälningarna. |
| --- | --- |

2.6

Kommissionen har rent allmänt i uppgift att se till att förordningen verkligen genomförs, vilket innebär att den skall ta hand om exportanmälningarna och importanmälningarna.

| 2.7 | För närvarande tillämpas EU-förfarandet för exportanmälan på cirka 130 kemikalier och grupper av kemikalier/ämnen som återfinns i förteckningen i del 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 304/2003 (4). |
| --- | --- |

2.7

För närvarande tillämpas EU-förfarandet för exportanmälan på cirka 130 kemikalier och grupper av kemikalier/ämnen som återfinns i förteckningen i del 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 304/2003 (4).

| 2.8 | Det finns också tydliga krav rörande förpackning och märkning. |
| --- | --- |

2.8

Det finns också tydliga krav rörande förpackning och märkning.

| 2.9 | Förordning (EG) nr 304/2003 innehåller också påföljder för överträdelser, och det anges att påföljderna skall vara ”effektiva, proportionella och avskräckande” och bestämmas av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.9

Förordning (EG) nr 304/2003 innehåller också påföljder för överträdelser, och det anges att påföljderna skall vara ”effektiva, proportionella och avskräckande” och bestämmas av medlemsstaterna.

| 2.9.1 | Den 18 december 2006 antogs dessutom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), som träder i kraft den 1 juli 2007 (5). |
| --- | --- |

2.9.1

Den 18 december 2006 antogs dessutom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), som träder i kraft den 1 juli 2007 (5).

| 2.10 | EG-domstolen fastslog i domstolsbesluten rörande målen C-94/03 och C-178/03 (båda av den 10 januari 2006) att den rättsliga grunden för förordning (EG) nr 304/2003 skall bestå av artiklarna 133 och 175 i EG-fördraget och inte enbart av artikel 175. Därmed upphävdes förordningen. Domstolen beslutade dock att förordningens verkningar skulle kvarstå till dess att en ny förordning hade antagits med stöd av de korrekta rättsliga grunderna, vilket skulle ske inom rimlig tid. |
| --- | --- |

2.10

EG-domstolen fastslog i domstolsbesluten rörande målen C-94/03 och C-178/03 (båda av den 10 januari 2006) att den rättsliga grunden för förordning (EG) nr 304/2003 skall bestå av artiklarna 133 och 175 i EG-fördraget och inte enbart av artikel 175. Därmed upphävdes förordningen. Domstolen beslutade dock att förordningens verkningar skulle kvarstå till dess att en ny förordning hade antagits med stöd av de korrekta rättsliga grunderna, vilket skulle ske inom rimlig tid.

| 2.11 | I rapporten för perioden 2003-2005 (6), som lades fram den 30 november 2006 i enlighet med artikel 21 i förordning (EG) nr 304/2003 behandlas följande aspekter:






  — | Läget för genomförandet av förordningen. |
| --- | --- | --- |

2.11

I rapporten för perioden 2003-2005 (6), som lades fram den 30 november 2006 i enlighet med artikel 21 i förordning (EG) nr 304/2003 behandlas följande aspekter:

—

Läget för genomförandet av förordningen.

| — | De problem som kartlagts under förfarandenas olika faser. |
| --- | --- |

—

De problem som kartlagts under förfarandenas olika faser.

| — | De ändringar som krävs för att öka förordningens effektivitet. |
| --- | --- |

—

De ändringar som krävs för att öka förordningens effektivitet.

| 2.12 | För närvarande förfogar alla medlemsstater över de bestämmelser och administrativa system som krävs för att tillämpa förordningen och se till att den respekteras. Hittills har 2 273 exportanmälningar gjorts (varav cirka 80 % kommer från Tyskland, Storbritannien, Nederländerna, Frankrike och Spanien), och antalet importerande länder har ökat från 70 stycken 2003 till 101 stycken 2005. |
| --- | --- |

2.12

För närvarande förfogar alla medlemsstater över de bestämmelser och administrativa system som krävs för att tillämpa förordningen och se till att den respekteras. Hittills har 2 273 exportanmälningar gjorts (varav cirka 80 % kommer från Tyskland, Storbritannien, Nederländerna, Frankrike och Spanien), och antalet importerande länder har ökat från 70 stycken 2003 till 101 stycken 2005.

| 2.13 | Systemets kritiska punkt utgörs av tullkontrollsystemen. Ett mer intensivt samarbete mellan de utsedda nationella myndigheterna och tullmyndigheterna är nödvändigt, med regelbundet informationsutbyte och tydligare bestämmelser, framför allt när det gäller exportörernas särskilda skyldigheter och tillämpningen av bättre kontrollinstrument för Kombinerade nomenklaturen och gemenskapens tulltaxa (TARIC). |
| --- | --- |

2.13

Systemets kritiska punkt utgörs av tullkontrollsystemen. Ett mer intensivt samarbete mellan de utsedda nationella myndigheterna och tullmyndigheterna är nödvändigt, med regelbundet informationsutbyte och tydligare bestämmelser, framför allt när det gäller exportörernas särskilda skyldigheter och tillämpningen av bättre kontrollinstrument för Kombinerade nomenklaturen och gemenskapens tulltaxa (TARIC).

| 2.14 | Kommittén håller med om att kommissionen måste anta ett enhetligt angreppssätt för att förbättra skyddet för människors hälsa och miljön i importerande länder, särskilt utvecklingsländer, och använda snabba, tydliga och transparenta mekanismer. Dessa bör grunda sig på smidiga och homogena förfaranden som gör det möjligt att garantera att importerande länder får tillräcklig information om EU-exporten av farliga kemikalier och ämnen utan att detta medför ökad byråkrati och förseningar. |
| --- | --- |

2.14

Kommittén håller med om att kommissionen måste anta ett enhetligt angreppssätt för att förbättra skyddet för människors hälsa och miljön i importerande länder, särskilt utvecklingsländer, och använda snabba, tydliga och transparenta mekanismer. Dessa bör grunda sig på smidiga och homogena förfaranden som gör det möjligt att garantera att importerande länder får tillräcklig information om EU-exporten av farliga kemikalier och ämnen utan att detta medför ökad byråkrati och förseningar.

3.   Kommissionens förslag

| 3.1 | Förutom att frågan om rättslig grund har lösts genom att förordning (EG) nr 304/2003 upphävs, innehåller kommissionens förslag till ny förordning ändringar som gäller följande aspekter:






  — | Nya rättsliga grunder. |
| --- | --- | --- |

3.1

Förutom att frågan om rättslig grund har lösts genom att förordning (EG) nr 304/2003 upphävs, innehåller kommissionens förslag till ny förordning ändringar som gäller följande aspekter:

—

Nya rättsliga grunder.

| — | Nya definitioner. Det är nödvändigt att utvidga definitionen av ”exportör” och korrigera begreppet ”preparat”. |
| --- | --- |

—

Nya definitioner. Det är nödvändigt att utvidga definitionen av ”exportör” och korrigera begreppet ”preparat”.

| — | Ett nytt förfarande för uttryckligt godkännande. |
| --- | --- |

—

Ett nytt förfarande för uttryckligt godkännande.

| — | Förstärkning och skärpning av tullkontrollerna. |
| --- | --- |

—

Förstärkning och skärpning av tullkontrollerna.

| — | Nya kommittébestämmelser (7). |
| --- | --- |

—

Nya kommittébestämmelser (7).

4.   Allmänna kommentarer

| 4.1 | EESK bekräftar sitt stöd för gemenskapsstrategierna för hållbar utveckling, däribland den frivilliga globala kemikaliestrategin SAIC (8) och framhåller vikten av att arbeta förebyggande i kemikaliehanteringen, så att man kan förebygga negativa effekter på människors hälsa eller miljön, något som kommittén vid flera tillfällen haft tillfälle att framhålla i samband med antagandet av Reach-lagstiftningen (9). |
| --- | --- |

4.1

EESK bekräftar sitt stöd för gemenskapsstrategierna för hållbar utveckling, däribland den frivilliga globala kemikaliestrategin SAIC (8) och framhåller vikten av att arbeta förebyggande i kemikaliehanteringen, så att man kan förebygga negativa effekter på människors hälsa eller miljön, något som kommittén vid flera tillfällen haft tillfälle att framhålla i samband med antagandet av Reach-lagstiftningen (9).

| 4.2 | Det är i detta sammanhang kommittén har varit positiv till införandet av Reach-systemet och framför allt till att de företag som tillverkar, importerar respektive använder kemiska ämnen skall ha ansvar för att ta fram dokumentation i registreringssyfte och göra en första riskbedömning. Därför har kommittén välkomnat införandet av ett europeiskt registreringssystem och ett gemenskapsorgan som skall sköta detta (10). |
| --- | --- |

4.2

Det är i detta sammanhang kommittén har varit positiv till införandet av Reach-systemet och framför allt till att de företag som tillverkar, importerar respektive använder kemiska ämnen skall ha ansvar för att ta fram dokumentation i registreringssyfte och göra en första riskbedömning. Därför har kommittén välkomnat införandet av ett europeiskt registreringssystem och ett gemenskapsorgan som skall sköta detta (10).

| 4.2.1 | Kommittén uppmanar kommissionen att i de meddelanden som föreskrivs i regelverken för farliga kemikalier se över förteckningen över hälso- och miljöfarliga kemikalier och ersätta dem med mindre farliga kemikalier och preparat i de fall konkreta alternativ har framställts och testats genom forskning och teknisk innovation. |
| --- | --- |

4.2.1

Kommittén uppmanar kommissionen att i de meddelanden som föreskrivs i regelverken för farliga kemikalier se över förteckningen över hälso- och miljöfarliga kemikalier och ersätta dem med mindre farliga kemikalier och preparat i de fall konkreta alternativ har framställts och testats genom forskning och teknisk innovation.

| 4.3 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) har alltid sett positivt på kommissionens aktiva roll i genomförandet av Rotterdamkonventionen om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats (PIC-förfarandet) för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel liksom av Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar, vilken syftar till att avskaffa produktionen och användningen av vissa kemikalier, däribland 9 typer av bekämpningsmedel. Kommittén har för övrigt nyligen haft tillfälle att yttra sig i dessa frågor (11). |
| --- | --- |

4.3

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) har alltid sett positivt på kommissionens aktiva roll i genomförandet av Rotterdamkonventionen om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats (PIC-förfarandet) för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel liksom av Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar, vilken syftar till att avskaffa produktionen och användningen av vissa kemikalier, däribland 9 typer av bekämpningsmedel. Kommittén har för övrigt nyligen haft tillfälle att yttra sig i dessa frågor (11).

| 4.4 | Kommittén anser att de strängaste bestämmelserna i förordning (EG) nr 304/2003, vilka återupptagits i det nya förslaget till förordning (12) efter det att den förra förordningen upphävdes av EG-domstolen på grund av felaktig rättslig grund, är en ytterst viktig faktor för den globala säkerheten och hanteringen av farliga kemikalier. |
| --- | --- |

4.4

Kommittén anser att de strängaste bestämmelserna i förordning (EG) nr 304/2003, vilka återupptagits i det nya förslaget till förordning (12) efter det att den förra förordningen upphävdes av EG-domstolen på grund av felaktig rättslig grund, är en ytterst viktig faktor för den globala säkerheten och hanteringen av farliga kemikalier.

| 4.5 | Kommittén anser även att det är lämpligt att ändra förordningen för att åtgärda de operativa brister och svårigheter i genomförandet som framhålls i rapporten för perioden 2003-2005. |
| --- | --- |

4.5

Kommittén anser även att det är lämpligt att ändra förordningen för att åtgärda de operativa brister och svårigheter i genomförandet som framhålls i rapporten för perioden 2003-2005.

| 4.6 | Kommittén stöder kommissionens avsikt att utnyttja ändringen av förordningens rättsliga grund i enlighet med domstolens beslut (en fråga som kommittén redan haft tillfälle att yttra sig om (13)) för att öka gemenskapsinstrumentets effektivitet och garantera större tydlighet, öppenhet och rättslig säkerhet för både exportörerna och importörerna. |
| --- | --- |

4.6

Kommittén stöder kommissionens avsikt att utnyttja ändringen av förordningens rättsliga grund i enlighet med domstolens beslut (en fråga som kommittén redan haft tillfälle att yttra sig om (13)) för att öka gemenskapsinstrumentets effektivitet och garantera större tydlighet, öppenhet och rättslig säkerhet för både exportörerna och importörerna.

| 4.7 | EESK anser att man bör garantera rättslig säkerhet, enhetlighet och öppenhet i den nya förordningen genom att förbättra definitionerna av begreppen ”exportör”, ”preparat” och ”kemikalie som omfattas av PIC-förfarandet”. |
| --- | --- |

4.7

EESK anser att man bör garantera rättslig säkerhet, enhetlighet och öppenhet i den nya förordningen genom att förbättra definitionerna av begreppen ”exportör”, ”preparat” och ”kemikalie som omfattas av PIC-förfarandet”.

| 4.8 | När det gäller att bidra till processen med att förenkla och påskynda de administrativa förfarandena instämmer kommittén fullständigt i att man bör införa tillfälliga exportmöjligheter samtidigt som ansträngningarna för att åstadkomma ett uttryckligt medgivande fortsätter, och det bör bli möjligt att upphäva kravet för kemikalier som exporteras till OECD-länder. |
| --- | --- |

4.8

När det gäller att bidra till processen med att förenkla och påskynda de administrativa förfarandena instämmer kommittén fullständigt i att man bör införa tillfälliga exportmöjligheter samtidigt som ansträngningarna för att åstadkomma ett uttryckligt medgivande fortsätter, och det bör bli möjligt att upphäva kravet för kemikalier som exporteras till OECD-länder.

| 4.9 | Kommittén framhåller även vikten av att begäran om medgivande och regelbunden översyn av detta bör gå via kommissionen, så att man kan undvika överlappningar och onödigt dubbelarbete samt missförstånd och osäkerhet i de importerande länderna. Vi anser att de ekonomiska anslag och personalresurser som kommissionens enheter och i synnerhet Gemensamma forskningscentret får till sitt förfogande för detta ändamål skall vara tillräckliga för att även garantera enhetliga informationspaket och utbildningspaket samt handledningar och säkerhetsföreskrifter för de olika användarkategorierna och slutligen dialog med de importerande länderna, framför allt utvecklingsländerna, för att kartlägga och klargöra de problem som uppstår i samband med import- och exportanmälningar. |
| --- | --- |

4.9

Kommittén framhåller även vikten av att begäran om medgivande och regelbunden översyn av detta bör gå via kommissionen, så att man kan undvika överlappningar och onödigt dubbelarbete samt missförstånd och osäkerhet i de importerande länderna. Vi anser att de ekonomiska anslag och personalresurser som kommissionens enheter och i synnerhet Gemensamma forskningscentret får till sitt förfogande för detta ändamål skall vara tillräckliga för att även garantera enhetliga informationspaket och utbildningspaket samt handledningar och säkerhetsföreskrifter för de olika användarkategorierna och slutligen dialog med de importerande länderna, framför allt utvecklingsländerna, för att kartlägga och klargöra de problem som uppstår i samband med import- och exportanmälningar.

| 4.9.1 | Mot bakgrund av att farliga kemikalier ibland orsakar mycket allvarliga arbetsplatsolyckor och med hänsyn till ILO:s internationella konventioner (14) vill kommittén framhålla hur viktigt det är att märkning och säkerhetsföreskrifter utformas på det importerande landets språk, till fördel för konsumenterna både i mellanledet och slutledet och framför allt för dem som arbetar inom jordbruket och småföretagen. |
| --- | --- |

4.9.1

Mot bakgrund av att farliga kemikalier ibland orsakar mycket allvarliga arbetsplatsolyckor och med hänsyn till ILO:s internationella konventioner (14) vill kommittén framhålla hur viktigt det är att märkning och säkerhetsföreskrifter utformas på det importerande landets språk, till fördel för konsumenterna både i mellanledet och slutledet och framför allt för dem som arbetar inom jordbruket och småföretagen.

| 4.10 | Kommittén anser att systemen för tullkontroll och ett nära samarbete med de utsedda nationella myndigheterna är grundläggande förutsättningar för att de mekanismer som införs genom den föreslagna förordningen skall fungera effektivt och på ett korrekt och öppet sätt. De förbättringar som föreslås när det gäller att komplettera Kombinerade nomenklaturen med ”varningsflagg” och utveckla en särskild version av databanken Edexim för tullmyndigheterna måste kompletteras med systematiska och enhetliga utbildningsinsatser på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

4.10

Kommittén anser att systemen för tullkontroll och ett nära samarbete med de utsedda nationella myndigheterna är grundläggande förutsättningar för att de mekanismer som införs genom den föreslagna förordningen skall fungera effektivt och på ett korrekt och öppet sätt. De förbättringar som föreslås när det gäller att komplettera Kombinerade nomenklaturen med ”varningsflagg” och utveckla en särskild version av databanken Edexim för tullmyndigheterna måste kompletteras med systematiska och enhetliga utbildningsinsatser på gemenskapsnivå.

| 4.11 | Enligt kommitténs åsikt bör såväl utarbetandet av handledningar och informationsdokument som utbildningsåtgärder med utgångspunkt i gemenskapsstandarder regleras i de nya bestämmelserna, särskilt när det gäller de nya medlemsländerna. |
| --- | --- |

4.11

Enligt kommitténs åsikt bör såväl utarbetandet av handledningar och informationsdokument som utbildningsåtgärder med utgångspunkt i gemenskapsstandarder regleras i de nya bestämmelserna, särskilt när det gäller de nya medlemsländerna.

Bryssel den 30 maj 2007.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Ordförande

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  EESK:s yttrande av den 20 juni 2002 om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om export och import av farliga kemikalier, EGT C 241, 7.10.2002, s. 50.

1

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om export och import av farliga kemikalier

(2)  Rotterdamkonventionen, som undertecknades den 11 september 1998 och trädde i kraft den 24 februari 2004, innehåller bestämmelser för export och import av vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel och grundar sig på principen om att importören godkänner en kemikalie på förhand (det så kallade PIC-förfarandet, en förkortning av prior informed consent). För närvarande är över 30 kemikalier föremål för PIC-förfarandet i enlighet med konventionen.

2

prior informed consent

(3)  Se det yttrande som omnämns i fotnot 1.

3

(4)  Senare ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 777/2006.

4

(5)  Se ITACA, nr 3 (december 2006), s. 8, Sergio Gigli, Rom.

5

(6)  Se KOM(2006) 747 av den 30 november 2006.

6

(7)  Se beslut 1999/468/EG, ändrat i juli 2006.

7

(8)  SAICM är en förkortning för Strategic Approach for International Chemicals Management inom FN:s miljöprogram UNEP.

8

(9)  Se EESK:s yttranden 524/2004 och 850/2005 om kemikalielagstiftningen (Reach). EUT C 112, 30.4.2004 och EUT C 294, 25.11.2005.

9

(10)  Se EESK:s yttrande 524/2004, punkt 3.1. EUT C 112, 30.4.2004.

10

(11)  Se EESK:s yttrande NAT/331, CESE 23/2007. EUT C 93, 27.4.2007.

11

(12)  Enligt gemenskapsbestämmelserna skall export av varje kemikalie/bekämpningsmedel som förbjudits eller strängt regleras i EU, liksom dessa produkters beståndsdelar, åtföljas av en anmälan och uttryckligt medgivande från importören. Detta gäller de produkter som uppfyller kraven för att bli föremål för PIC-anmälan, även om de inte omfattas av konventionen och inte tillhör de produkter som redan är föremål för PIC-förfarandet.

12

(13)  Se fotnot 1, punkt 5.10.

13

(14)  Se art. 7 och 8 i ILO:s internationella konvention nr 170/1990 som rör säkerhet vid användning av kemiska produkter och ILO:s konvention nr 174/1993, art. 9, 10 och 22, som rör förebyggande av mycket allvarliga arbetsplatsolyckor.

14

---

| 27.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 175/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 175/44

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden”

KOM(2006) 388 slutlig – 2006/0136 COD

(2007/C 175/12)

Den 15 september 2006 beslutade rådet att i enlighet med artiklarna 37.2 och 152.4 b i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 8 maj 2007. Föredragande var Frank van Oorschot.

Vid sin 436:e plenarsession den 30-31maj 2007 (sammanträdet den 31 maj 2007) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 65 röster för, 1 röst emot och 1 nedlagd röst:

1.   Sammanfattning av slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Kommittén ställer sig positiv till kommissionens förslag om en ny förordning om utsläppande av växtskyddsmedel (fungicider, insekticider, herbicider o.dyl. för jordbruk och trädgårdsskötsel) på marknaden. |
| --- | --- |

1.1

Kommittén ställer sig positiv till kommissionens förslag om en ny förordning om utsläppande av växtskyddsmedel (fungicider, insekticider, herbicider o.dyl. för jordbruk och trädgårdsskötsel) på marknaden.

| 1.2 | Det är inte bara utsläppandet på marknaden av bra och säkra växtskyddsmedel utan också en hållbar och säker användning av dessa medel som har högsta prioritet. Kommittén ställer sig därför positiv till att kommissionen samtidigt med förslaget till förordning lagt fram ett förslag till ett direktiv för att reglera den hållbara användningen av växtskyddsmedel. |
| --- | --- |

1.2

Det är inte bara utsläppandet på marknaden av bra och säkra växtskyddsmedel utan också en hållbar och säker användning av dessa medel som har högsta prioritet. Kommittén ställer sig därför positiv till att kommissionen samtidigt med förslaget till förordning lagt fram ett förslag till ett direktiv för att reglera den hållbara användningen av växtskyddsmedel.

| 1.3 | EESK konstaterar att kommissionen i sina överväganden i förslaget lägger stor tonvikt på förebyggande och begränsning av växtskyddsmedlens negativa effekter på människor och på miljön. EESK anser att det är av avgörande vikt att man förebygger negativa effekter på miljön och på människor. Kommittén vill framhålla att man ur ett hållbarhetsperspektiv också måste ta vederbörlig hänsyn till de ekonomiska intressena. Vid sidan om ett allt större intresse för produkter från det ekologiska jordbruket (organic farming) är en överväldigande majoritet av dagens konsumenter framför allt intresserade av en produkt av hög kvalitet som också finns tillgänglig året runt till ett godtagbart pris. Att produkten är säker för konsumenten är härvid ett absolut krav. Detta kräver stora ansträngningar i jordbrukets värdekedja. Att det finns tillräckligt med bra och säkra växtskyddsmedel är i samband med detta en nödvändighet. |
| --- | --- |

1.3

EESK konstaterar att kommissionen i sina överväganden i förslaget lägger stor tonvikt på förebyggande och begränsning av växtskyddsmedlens negativa effekter på människor och på miljön. EESK anser att det är av avgörande vikt att man förebygger negativa effekter på miljön och på människor. Kommittén vill framhålla att man ur ett hållbarhetsperspektiv också måste ta vederbörlig hänsyn till de ekonomiska intressena. Vid sidan om ett allt större intresse för produkter från det ekologiska jordbruket (organic farming) är en överväldigande majoritet av dagens konsumenter framför allt intresserade av en produkt av hög kvalitet som också finns tillgänglig året runt till ett godtagbart pris. Att produkten är säker för konsumenten är härvid ett absolut krav. Detta kräver stora ansträngningar i jordbrukets värdekedja. Att det finns tillräckligt med bra och säkra växtskyddsmedel är i samband med detta en nödvändighet.

| 1.4 | EESK vill uttrycka sin oro över planerna på att införa kriterier för godkännande av växtskyddsmedel på grundval av egenskaper hos de enskilda verksamma ämnena och över de konsekvenser för skapandet av nya och bättre medel som detta kan leda till. En rigid tillämpning kan leda till att ett ämne som inte uppfyller ett visst kriterium men som innebär en förbättring med avseende på alla andra kriterier inte godkänns. Kommittén förespråkar en riskbedömning där den faktiska användningen och exponeringen tillmäts större vikt. |
| --- | --- |

1.4

EESK vill uttrycka sin oro över planerna på att införa kriterier för godkännande av växtskyddsmedel på grundval av egenskaper hos de enskilda verksamma ämnena och över de konsekvenser för skapandet av nya och bättre medel som detta kan leda till. En rigid tillämpning kan leda till att ett ämne som inte uppfyller ett visst kriterium men som innebär en förbättring med avseende på alla andra kriterier inte godkänns. Kommittén förespråkar en riskbedömning där den faktiska användningen och exponeringen tillmäts större vikt.

| 1.5 | EESK anser att förslaget om godkännandezoner och ömsesidigt erkännande är ett första steg på vägen mot en fullständig harmonisering av godkännandena på EU-nivå. Kommittén föreslår att man möjliggör ett ömsesidigt erkännande av godkännanden också över zongränserna när det handlar om (grann)länder med liknande förhållanden inom klimat och jordbruk. |
| --- | --- |

1.5

EESK anser att förslaget om godkännandezoner och ömsesidigt erkännande är ett första steg på vägen mot en fullständig harmonisering av godkännandena på EU-nivå. Kommittén föreslår att man möjliggör ett ömsesidigt erkännande av godkännanden också över zongränserna när det handlar om (grann)länder med liknande förhållanden inom klimat och jordbruk.

| 1.6 | EESK stöder principen om en jämförande bedömning av växtskyddsmedel som innehåller ämnen som kan bytas ut. Kommittén anser dock att det bör gå längre tid mellan bedömningarna och att man bör behålla den normala dataskyddsperioden för dessa ämnen, så att beredskapen inom branschen att investera i sådana ämnen bevaras och flaskhalsar inom jordbruket kan förebyggas. |
| --- | --- |

1.6

EESK stöder principen om en jämförande bedömning av växtskyddsmedel som innehåller ämnen som kan bytas ut. Kommittén anser dock att det bör gå längre tid mellan bedömningarna och att man bör behålla den normala dataskyddsperioden för dessa ämnen, så att beredskapen inom branschen att investera i sådana ämnen bevaras och flaskhalsar inom jordbruket kan förebyggas.

| 1.7 | Förslaget innehåller enligt EESK alltför få incitament för godkännande av växtskyddsmedel för mindre användningsområden (minor uses). Kommittén föreslår två åtgärder för att råda bot på denna situation: För det första ett system där den första sökanden får ett längre dataskydd ju fler mindre användningsområden som finns med, och för det andra vill kommittén att kommissionen underlättar arbetet med att upprätta en aktuell förteckning till medlemsstaternas hjälp där alla tillåtna (mindre) tillämpningar står upptagna. |
| --- | --- |

1.7

Förslaget innehåller enligt EESK alltför få incitament för godkännande av växtskyddsmedel för mindre användningsområden (minor uses). Kommittén föreslår två åtgärder för att råda bot på denna situation: För det första ett system där den första sökanden får ett längre dataskydd ju fler mindre användningsområden som finns med, och för det andra vill kommittén att kommissionen underlättar arbetet med att upprätta en aktuell förteckning till medlemsstaternas hjälp där alla tillåtna (mindre) tillämpningar står upptagna.

2.   Inledning

2.1   Allmänna kommentarer

| 2.1.1 | Växtskyddsmedel används för växternas skydd och hälsa. De ger jordbrukare möjlighet till ökad avkastning och mer flexibel odling. Detta garanterar en tillförlitlig produktion av ekonomiskt överkomliga, säkra livsmedel i den egna regionen. |
| --- | --- |

2.1.1

Växtskyddsmedel används för växternas skydd och hälsa. De ger jordbrukare möjlighet till ökad avkastning och mer flexibel odling. Detta garanterar en tillförlitlig produktion av ekonomiskt överkomliga, säkra livsmedel i den egna regionen.

| 2.1.2 | Den övervägande majoriteten av konsumenterna i EU ställer allt högre krav på livsmedelskvalitet och på att livsmedlen skall finnas tillgängliga året runt. Livsmedelssäkerheten är i samband med detta ett absolut krav och en självklarhet. Detta är en stor utmaning för produktionskedjan för jordbruksprodukter. Det måste finnas ett tillräckligt omfattande paket av bra och säkra växtskyddsmedel för att de höga kraven hos denna stora grupp konsumenter skall kunna tillgodoses. |
| --- | --- |

2.1.2

Den övervägande majoriteten av konsumenterna i EU ställer allt högre krav på livsmedelskvalitet och på att livsmedlen skall finnas tillgängliga året runt. Livsmedelssäkerheten är i samband med detta ett absolut krav och en självklarhet. Detta är en stor utmaning för produktionskedjan för jordbruksprodukter. Det måste finnas ett tillräckligt omfattande paket av bra och säkra växtskyddsmedel för att de höga kraven hos denna stora grupp konsumenter skall kunna tillgodoses.

| 2.1.3 | Å andra sidan kan användningen av växtskyddsmedel få effekter på agro-ekosystemen, medföra risker för användarnas hälsa, påverka kvaliteten på livsmedlen och få negativa följder för konsumenternas hälsa, särskilt till följd av att skadliga rester av växtskyddsmedlen blir kvar i livsmedlen om växtskyddsmedel används på olämpligt sätt (i strid med god praxis). |
| --- | --- |

2.1.3

Å andra sidan kan användningen av växtskyddsmedel få effekter på agro-ekosystemen, medföra risker för användarnas hälsa, påverka kvaliteten på livsmedlen och få negativa följder för konsumenternas hälsa, särskilt till följd av att skadliga rester av växtskyddsmedlen blir kvar i livsmedlen om växtskyddsmedel används på olämpligt sätt (i strid med god praxis).

2.2   Lagstiftningsram

| 2.2.1 | Förslaget till förordning skall ersätta det nuvarande direktivet 91/414/EEG om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden. Direktivförslagets syfte är att avvärja risker vid källan genom att en mycket omfattande riskbedömning görs för varje verksamt ämne och de produkter som innehåller ämnet, innan de kan godkännas för utsläppande på marknaden och användning. |
| --- | --- |

2.2.1

Förslaget till förordning skall ersätta det nuvarande direktivet 91/414/EEG om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden. Direktivförslagets syfte är att avvärja risker vid källan genom att en mycket omfattande riskbedömning görs för varje verksamt ämne och de produkter som innehåller ämnet, innan de kan godkännas för utsläppande på marknaden och användning.

| 2.2.2 | Förslaget innebär också att man upphäver nuvarande direktiv 79/117/EEG om förbud mot att växtskyddsprodukter som innehåller vissa verksamma ämnen släpps ut på marknaden och används. |
| --- | --- |

2.2.2

Förslaget innebär också att man upphäver nuvarande direktiv 79/117/EEG om förbud mot att växtskyddsprodukter som innehåller vissa verksamma ämnen släpps ut på marknaden och används.

| 2.2.3 | Gemenskapens lagstiftning om växtskyddsmedel innefattar vidare Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG, som innehåller maximala resthalter för verksamma ämnen i jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

2.2.3

Gemenskapens lagstiftning om växtskyddsmedel innefattar vidare Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG, som innehåller maximala resthalter för verksamma ämnen i jordbruksprodukter.

| 2.2.4 | Förslaget till förordning presenteras tillsammans med ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel (KOM(2006) 373 slutlig). Direktivet skall omfatta användnings- och distributionsfasen i den mån de inte behandlas i förslaget till förordning. |
| --- | --- |

2.2.4

Förslaget till förordning presenteras tillsammans med ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel (KOM(2006) 373 slutlig). Direktivet skall omfatta användnings- och distributionsfasen i den mån de inte behandlas i förslaget till förordning.

2.3   Bakgrund till förslaget

| 2.3.1 | Europaparlamentet och rådet begärde 2001, med anledning av kommissionens utvärdering av direktiv 91/414/EEG, en översyn av direktivet i syfte att






  — | fastställa kriterier för godkännande av verksamma ämnen, |
| --- | --- | --- |

2.3.1

Europaparlamentet och rådet begärde 2001, med anledning av kommissionens utvärdering av direktiv 91/414/EEG, en översyn av direktivet i syfte att

—

fastställa kriterier för godkännande av verksamma ämnen,

| — | skärpa kriterierna för godkännande av ämnen med hög riskprofil, |
| --- | --- |

—

skärpa kriterierna för godkännande av ämnen med hög riskprofil,

| — | införa ett förenklat förfarande för ämnen med låg riskprofil, |
| --- | --- |

—

införa ett förenklat förfarande för ämnen med låg riskprofil,

| — | införa principen om test av olika alternativ och utbyte, |
| --- | --- |

—

införa principen om test av olika alternativ och utbyte,

| — | förbättra de ömsesidiga erkännandena genom att införa godkännandezoner för växtskyddsmedel. |
| --- | --- |

—

förbättra de ömsesidiga erkännandena genom att införa godkännandezoner för växtskyddsmedel.

| 2.3.2 | Efter ett ingående samråd (som pågått i fem år) med alla berörda parter och efter en konsekvensbedömning presenterade kommissionen i juli 2006 sitt förslag om översyn av direktiv 91/414/EEG. Kommissionen har beslutat att byta ut direktivet mot en förordning i syfte att förenkla och ytterligare harmonisera lagstiftningen i EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

2.3.2

Efter ett ingående samråd (som pågått i fem år) med alla berörda parter och efter en konsekvensbedömning presenterade kommissionen i juli 2006 sitt förslag om översyn av direktiv 91/414/EEG. Kommissionen har beslutat att byta ut direktivet mot en förordning i syfte att förenkla och ytterligare harmonisera lagstiftningen i EU:s medlemsstater.

2.4   Kort sammanfattning av förslaget

| 2.4.1 | På EU-nivå upprättas en förteckning över godkända verksamma ämnen. Detta görs av Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. Godkännandet av verksamma ämnen sker på basis av ett antal tydliga kriterier, som syftar till en hög skyddsnivå för människor, djur och miljö. |
| --- | --- |

2.4.1

På EU-nivå upprättas en förteckning över godkända verksamma ämnen. Detta görs av Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. Godkännandet av verksamma ämnen sker på basis av ett antal tydliga kriterier, som syftar till en hög skyddsnivå för människor, djur och miljö.

| 2.4.2 | Vid bedömningen av det verksamma ämnet måste det finnas minst en användning som är säker för användaren och konsumenten och det får inte förekomma några oacceptabla effekter på miljön. För de olika faserna i bedömningen och beslutsfattandet om godkännande av verksamma ämnen fastställs tydliga tidsfrister. |
| --- | --- |

2.4.2

Vid bedömningen av det verksamma ämnet måste det finnas minst en användning som är säker för användaren och konsumenten och det får inte förekomma några oacceptabla effekter på miljön. För de olika faserna i bedömningen och beslutsfattandet om godkännande av verksamma ämnen fastställs tydliga tidsfrister.

| 2.4.3 | Medlemsstaterna fortsätter att bära ansvaret för det nationella godkännandet av växtbekämpningsmedlen och skall i samband med detta utgå från förteckningen över godkända verksamma ämnen. |
| --- | --- |

2.4.3

Medlemsstaterna fortsätter att bära ansvaret för det nationella godkännandet av växtbekämpningsmedlen och skall i samband med detta utgå från förteckningen över godkända verksamma ämnen.

| 2.4.4 | När medlemsstaterna fattar beslut om godkännande av ett ämne skall de använda sig av harmoniserade kriterier i den mån sådana finns och ta hänsyn till nationella bestämmelser. |
| --- | --- |

2.4.4

När medlemsstaterna fattar beslut om godkännande av ett ämne skall de använda sig av harmoniserade kriterier i den mån sådana finns och ta hänsyn till nationella bestämmelser.

| 2.4.5 | För ämnen med en låg eller normal riskprofil inför kommissionen ett system med ”godkännandezoner” där obligatoriskt ömsesidigt erkännande av godkännanden av växtskyddsmedel gäller. Dessa ”godkännandezoner” innebär att det inom var och en av de tre klimatzoner som föreslås (kommissionen delar in EU i tre zoner) är en medlemsstat som bedömer huruvida ett medel skall tillåtas och att medlet endast får tillåtas i de medlemsstater där tillverkaren av ett medel också lämnat in en begäran om ömsesidigt erkännande av godkännandet. |
| --- | --- |

2.4.5

För ämnen med en låg eller normal riskprofil inför kommissionen ett system med ”godkännandezoner” där obligatoriskt ömsesidigt erkännande av godkännanden av växtskyddsmedel gäller. Dessa ”godkännandezoner” innebär att det inom var och en av de tre klimatzoner som föreslås (kommissionen delar in EU i tre zoner) är en medlemsstat som bedömer huruvida ett medel skall tillåtas och att medlet endast får tillåtas i de medlemsstater där tillverkaren av ett medel också lämnat in en begäran om ömsesidigt erkännande av godkännandet.

3.   Allmänna kommentarer

3.1   Vikten av växtskyddsmedel för en högkvalitativ livsmedelsförsörjning i EU

| 3.1.1 | Ingressen till direktivet innehåller en uppräkning av de överväganden som lett fram till förslaget om en förordning. Vikten av att det finns tillräckligt med växtskyddsmedel för en trygg, högkvalitativ och säker livsmedelsförsörjning för Europas krävande konsumenter bör uttryckligen tas med i denna. |
| --- | --- |

3.1.1

Ingressen till direktivet innehåller en uppräkning av de överväganden som lett fram till förslaget om en förordning. Vikten av att det finns tillräckligt med växtskyddsmedel för en trygg, högkvalitativ och säker livsmedelsförsörjning för Europas krävande konsumenter bör uttryckligen tas med i denna.

3.2   Tillfälliga godkännanden på vissa villkor

| 3.2.1 | Enligt direktivet får tillfälliga godkännanden inte beviljas på nationell nivå. Detta kan leda till att förnyande ämnen som innebär en förbättring släpps ut på marknaden senare än vad som nu är fallet. Kommissionen försöker att kompensera detta genom att tillämpa kortare tidsfrister, som skall leda till att nya ämnen snabbare förs in på listan över godkända ämnen. |
| --- | --- |

3.2.1

Enligt direktivet får tillfälliga godkännanden inte beviljas på nationell nivå. Detta kan leda till att förnyande ämnen som innebär en förbättring släpps ut på marknaden senare än vad som nu är fallet. Kommissionen försöker att kompensera detta genom att tillämpa kortare tidsfrister, som skall leda till att nya ämnen snabbare förs in på listan över godkända ämnen.

| 3.2.2 | EESK föreslår att man redan i förordningen inför en möjlighet att på nationell nivå bevilja tillfälliga godkännanden i situationer där fastställda tidsfrister överskridits på grund av administrativa förseningar och där man fullgjort den skyldighet som följer av förordning (EG) nr 396/2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester. |
| --- | --- |

3.2.2

EESK föreslår att man redan i förordningen inför en möjlighet att på nationell nivå bevilja tillfälliga godkännanden i situationer där fastställda tidsfrister överskridits på grund av administrativa förseningar och där man fullgjort den skyldighet som följer av förordning (EG) nr 396/2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester.

4.   Särskilda kommentarer

4.1   Riskhantering vid tillämpning av villkor för godkännande av verksamma ämnen

| 4.1.1 | I artikel 4 i förslaget behandlas med hänvisning till Bilaga II kriterierna för godkännande av verksamma ämnen. En strikt tillämpning av dessa kriterier leder till att verksamma ämnen redan på grund av en enda egenskap inte kan godkännas eftersom de alltid måste uppfylla alla krav. |
| --- | --- |

4.1.1

I artikel 4 i förslaget behandlas med hänvisning till Bilaga II kriterierna för godkännande av verksamma ämnen. En strikt tillämpning av dessa kriterier leder till att verksamma ämnen redan på grund av en enda egenskap inte kan godkännas eftersom de alltid måste uppfylla alla krav.

| 4.1.2 | Sådana kriterier för godkännande av växtskyddsmedel som endast grundar sig på de verksamma ämnenas egenskaper utan att hänsyn tas till den faktiska användningen och exponeringen undergräver principen om att beslut skall fattas på grundval av riskbedömningar. Det kommer att resultera i att ett antal existerande produkter/användningar, som mycket väl kan behövas om man vill ha tillgång till ett brett paket av medel, successivt försvinner från marknaden. |
| --- | --- |

4.1.2

Sådana kriterier för godkännande av växtskyddsmedel som endast grundar sig på de verksamma ämnenas egenskaper utan att hänsyn tas till den faktiska användningen och exponeringen undergräver principen om att beslut skall fattas på grundval av riskbedömningar. Det kommer att resultera i att ett antal existerande produkter/användningar, som mycket väl kan behövas om man vill ha tillgång till ett brett paket av medel, successivt försvinner från marknaden.

| 4.1.3 | På så sätt innebär artikel 4 ett hinder mot att man på marknaden släpper ut förnyande produkter som innebär en förbättring med avseende på alla kriterier utom ett som inte är uppfyllt. EESK kan inte finna sig i detta eftersom det leder till ett onödigt hämmande av nya, bättre produkter. EESK anser att de egenskapsbaserade kriterierna för godkännande endast bör användas för att identifiera möjliga substitut, inte för att på förhand avvisa produkter utan en ingående bedömning. |
| --- | --- |

4.1.3

På så sätt innebär artikel 4 ett hinder mot att man på marknaden släpper ut förnyande produkter som innebär en förbättring med avseende på alla kriterier utom ett som inte är uppfyllt. EESK kan inte finna sig i detta eftersom det leder till ett onödigt hämmande av nya, bättre produkter. EESK anser att de egenskapsbaserade kriterierna för godkännande endast bör användas för att identifiera möjliga substitut, inte för att på förhand avvisa produkter utan en ingående bedömning.

4.2   Utvidga zongodkännandena och de ömsesidiga erkännandena

| 4.2.1 | EESK anser att systemet med godkännandezoner och ömsesidigt erkännande är ett viktigt steg på vägen mot ett fullständigt harmoniserat europeiskt system för utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden. |
| --- | --- |

4.2.1

EESK anser att systemet med godkännandezoner och ömsesidigt erkännande är ett viktigt steg på vägen mot ett fullständigt harmoniserat europeiskt system för utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden.

| 4.2.2 | Genom att man vid sidan om det ordinarie förfarandet för nationella godkännanden gör det ömsesidiga erkännandet av godkännanden i medlemsstater inom samma zon obligatoriskt förebyggs dubbelarbete i medlemsstaterna, och detta leder till att förnyande och miljövänliga växtskyddsmedel snabbare kommer ut på marknaden. |
| --- | --- |

4.2.2

Genom att man vid sidan om det ordinarie förfarandet för nationella godkännanden gör det ömsesidiga erkännandet av godkännanden i medlemsstater inom samma zon obligatoriskt förebyggs dubbelarbete i medlemsstaterna, och detta leder till att förnyande och miljövänliga växtskyddsmedel snabbare kommer ut på marknaden.

| 4.2.3 | EESK föreslår att det ömsesidiga erkännandet av godkännanden också skall kunna ske över zongränserna när det handlar om grannländer med jämförbara produktionsförhållanden. |
| --- | --- |

4.2.3

EESK föreslår att det ömsesidiga erkännandet av godkännanden också skall kunna ske över zongränserna när det handlar om grannländer med jämförbara produktionsförhållanden.

| 4.2.4 | För användning i drivhus eller behandling efter skörd föreslår kommissionen att det ömsesidiga godkännandet skall vara obligatoriskt i alla medlemsstater i alla zoner (artikel 39). EESK anser att utsädesbehandlingen, som en viktig beståndsdel i det integrerade växtskyddet (integrated plant protection, IPS), också bör omfattas av detta system. |
| --- | --- |

4.2.4

För användning i drivhus eller behandling efter skörd föreslår kommissionen att det ömsesidiga godkännandet skall vara obligatoriskt i alla medlemsstater i alla zoner (artikel 39). EESK anser att utsädesbehandlingen, som en viktig beståndsdel i det integrerade växtskyddet (integrated plant protection, IPS), också bör omfattas av detta system.

4.3   Anpassa de jämförande bedömningarna

| 4.3.1 | För växtskyddsmedel som grundar sig på mer kritiska ämnen (som eventuellt skulle kunna bytas ut) måste medlemsstaten inom fyra år efter godkännandet utföra ett test av olika alternativ (en jämförande bedömning) (artikel 48). Detta i syfte att hitta ett alternativ till det mer skadliga medlet, utom i sådana fall då det senare även i fortsättningen behövs för att skydda växten om det uppstår resistens. |
| --- | --- |

4.3.1

För växtskyddsmedel som grundar sig på mer kritiska ämnen (som eventuellt skulle kunna bytas ut) måste medlemsstaten inom fyra år efter godkännandet utföra ett test av olika alternativ (en jämförande bedömning) (artikel 48). Detta i syfte att hitta ett alternativ till det mer skadliga medlet, utom i sådana fall då det senare även i fortsättningen behövs för att skydda växten om det uppstår resistens.

| 4.3.2 | En bedömning vart fjärde år och en sekretessperiod på sju år för mer kritiska ämnen som eventuellt kan bytas ut ger inte enligt EESK:s mening branschen tillräcklig säkerhet och kommer att resultera i att sådana medel dras tillbaka från marknaden för tidigt, vilket kan få negativa konsekvenser genom att tillgången till medel vid resistens och mindre användningsområden begränsas. |
| --- | --- |

4.3.2

En bedömning vart fjärde år och en sekretessperiod på sju år för mer kritiska ämnen som eventuellt kan bytas ut ger inte enligt EESK:s mening branschen tillräcklig säkerhet och kommer att resultera i att sådana medel dras tillbaka från marknaden för tidigt, vilket kan få negativa konsekvenser genom att tillgången till medel vid resistens och mindre användningsområden begränsas.

| 4.3.3 | EESK anser att det bör gå längre tid mellan bedömningarna och att den normala perioden för dataskydd bör tillämpas på ämnen som eventuellt kan bytas ut, så att beredskapen inom branschen att investera i sådana ämnen bevaras och flaskhalsar inom jordbruket och längre upp i värdekedjan, närmare konsumenten, förebyggs. |
| --- | --- |

4.3.3

EESK anser att det bör gå längre tid mellan bedömningarna och att den normala perioden för dataskydd bör tillämpas på ämnen som eventuellt kan bytas ut, så att beredskapen inom branschen att investera i sådana ämnen bevaras och flaskhalsar inom jordbruket och längre upp i värdekedjan, närmare konsumenten, förebyggs.

4.4   Otillräckliga incitament för mindre användningsområden

| 4.4.1 | Artikel 49 ger bland annat yrkesmässiga användare och branschorganisationer möjlighet att begära en utsträckning av ett godkännande för ett växtskyddsmedel till att gälla mindre användningsområden. I denna artikel åläggs också medlemsstaterna att upprätta och regelbundet uppdatera en förteckning över de mindre användningsområdena. |
| --- | --- |

4.4.1

Artikel 49 ger bland annat yrkesmässiga användare och branschorganisationer möjlighet att begära en utsträckning av ett godkännande för ett växtskyddsmedel till att gälla mindre användningsområden. I denna artikel åläggs också medlemsstaterna att upprätta och regelbundet uppdatera en förteckning över de mindre användningsområdena.

| 4.4.2 | Kommittén ställer sig positiv till denna artikel men konstaterar att den inte ger dem som själva innehar godkännanden tillräckliga incitament att verka för att godkännandena utsträcks till mindre användningsområden. |
| --- | --- |

4.4.2

Kommittén ställer sig positiv till denna artikel men konstaterar att den inte ger dem som själva innehar godkännanden tillräckliga incitament att verka för att godkännandena utsträcks till mindre användningsområden.

| 4.4.3 | EESK föreslår att innehavarna av godkännanden ges en bonus i form av en förlängning av dataskyddsperioden om de som första sökande efter godkännandet ansöker om utsträckning till flera mindre användningsområden. |
| --- | --- |

4.4.3

EESK föreslår att innehavarna av godkännanden ges en bonus i form av en förlängning av dataskyddsperioden om de som första sökande efter godkännandet ansöker om utsträckning till flera mindre användningsområden.

| 4.4.4 | EESK föreslår att kommissionen underlättar arbetet med en central europeisk förteckning över mindre användningsområden och ger medlemsstaterna insyn i denna i stället för den förteckning per medlemsstat som omnämns i artikel 49.6. |
| --- | --- |

4.4.4

EESK föreslår att kommissionen underlättar arbetet med en central europeisk förteckning över mindre användningsområden och ger medlemsstaterna insyn i denna i stället för den förteckning per medlemsstat som omnämns i artikel 49.6.

4.5   Informationsplikt

| 4.5.1 | Enligt förordningen kan man införa en skyldighet att innan produkten används informera personer i omgivningen som kan utsättas för vindavdriften och som har bett att bli informerade (artikel 30). |
| --- | --- |

4.5.1

Enligt förordningen kan man införa en skyldighet att innan produkten används informera personer i omgivningen som kan utsättas för vindavdriften och som har bett att bli informerade (artikel 30).

| 4.5.2 | EESK anser att det är mycket bra med öppenhet kring användningen av växtskyddsmedel men att den informationsplikt som föreslås undergräver förtroendet för den lagstiftning som ligger till grund för utsläppandet av växtskyddsmedel på marknaden. Det handlar ju om användningen av medel som befunnits vara säkra och det kan hända att informationsplikten får människor att tro att så inte är fallet. |
| --- | --- |

4.5.2

EESK anser att det är mycket bra med öppenhet kring användningen av växtskyddsmedel men att den informationsplikt som föreslås undergräver förtroendet för den lagstiftning som ligger till grund för utsläppandet av växtskyddsmedel på marknaden. Det handlar ju om användningen av medel som befunnits vara säkra och det kan hända att informationsplikten får människor att tro att så inte är fallet.

| 4.5.3 | EESK anser att ett genomförande av denna artikel inte kommer att leda till ömsesidig förståelse mellan användarna och de kringboende utan just kan förstöra den sociala sammanhållningen i landsbygdssamhällena, eftersom informationsplikten kan ge intryck av att man arbetar med medel som inte är säkra. Denna bestämmelse får därigenom motsatt verkan. |
| --- | --- |

4.5.3

EESK anser att ett genomförande av denna artikel inte kommer att leda till ömsesidig förståelse mellan användarna och de kringboende utan just kan förstöra den sociala sammanhållningen i landsbygdssamhällena, eftersom informationsplikten kan ge intryck av att man arbetar med medel som inte är säkra. Denna bestämmelse får därigenom motsatt verkan.

Bryssel den 31 maj 2007.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Ordförande

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 27.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 175/47 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 175/47

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/87/EG så att luftfartsverksamhet införs i systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen”

KOM(2006) 818 slutlig – 2006/0304 (COD)

(2007/C 175/13)

Den 8 februari 2007 beslutade rådet att i enlighet med artikel 175.1 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 8 maj 2007 Föredragande var Richard Adams.

Vid sin 436:e plenarsession den 30-31 maj 2007 (sammanträdet den 31 maj 2007) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 50 röster för, 8 emot och 4 nedlagda röster:

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Kommittén välkomnar direktivförslaget, som innehåller en noga övervägd och pragmatisk strategi för att mildra och kompensera den snabba ökningen av mängden växthusgaser från flygindustrin. |
| --- | --- |

1.1

Kommittén välkomnar direktivförslaget, som innehåller en noga övervägd och pragmatisk strategi för att mildra och kompensera den snabba ökningen av mängden växthusgaser från flygindustrin.

| 1.2 | Om luftfarten integreras i det europeiska systemet för handel med utsläppsrätter (ETS) kommer detta att stärka systemet och göra det mer robust som den mest framstående modellen för att ta itu med koldioxidutsläppen på global nivå. |
| --- | --- |

1.2

Om luftfarten integreras i det europeiska systemet för handel med utsläppsrätter (ETS) kommer detta att stärka systemet och göra det mer robust som den mest framstående modellen för att ta itu med koldioxidutsläppen på global nivå.

| 1.3 | Förslaget är realistiskt. Det medger vikten av politiska och ekonomiska kretsar och påtryckningar från konsumenterna för luftfartens fortsatta utveckling och att man använder marknadsmekanismen i ETS för att kompensera en av flygindustrins mest skadliga externa effekter. |
| --- | --- |

1.3

Förslaget är realistiskt. Det medger vikten av politiska och ekonomiska kretsar och påtryckningar från konsumenterna för luftfartens fortsatta utveckling och att man använder marknadsmekanismen i ETS för att kompensera en av flygindustrins mest skadliga externa effekter.

| 1.4 | Förslaget är dock ändå sårbart. Det står och faller med ETS – ett system som fått kritik från många berörda aktörer och först måste visa vad det går för och som bygger på en rättvis tilldelning av koldioxidutsläppsrätter, kreativa och innovativa investeringar i minskade koldioxidutsläpp och att medlemsstaterna driver igenom sina nationella fördelningsplaner. |
| --- | --- |

1.4

Förslaget är dock ändå sårbart. Det står och faller med ETS – ett system som fått kritik från många berörda aktörer och först måste visa vad det går för och som bygger på en rättvis tilldelning av koldioxidutsläppsrätter, kreativa och innovativa investeringar i minskade koldioxidutsläpp och att medlemsstaterna driver igenom sina nationella fördelningsplaner.

| 1.5 | Kommittén ställer sig positiv till förslaget att inkludera alla flygningar till och från Europa i systemet från och med 2012, men anser att startdatum bör vara 2011 för operatörer i Europa. |
| --- | --- |

1.5

Kommittén ställer sig positiv till förslaget att inkludera alla flygningar till och från Europa i systemet från och med 2012, men anser att startdatum bör vara 2011 för operatörer i Europa.

| 1.6 | Vi noterar att systemet enligt direktivet får omfatta ”externa”, flexibla projektcertifikat som genereras i den mekanism för gemensamt genomförande (Joint Implementation Mechanism, JI) och den mekanism för ren utveckling (Clean Development Mechamism, CDM) som infördes i Kyoto. Det är positivt med stöd till en minskning av koldioxid och till system för certifierad förnybar energi/energieffektivitet i utvecklingsländerna, under förutsättning att strikt revision upprätthålls. |
| --- | --- |

1.6

Vi noterar att systemet enligt direktivet får omfatta ”externa”, flexibla projektcertifikat som genereras i den mekanism för gemensamt genomförande (Joint Implementation Mechanism, JI) och den mekanism för ren utveckling (Clean Development Mechamism, CDM) som infördes i Kyoto. Det är positivt med stöd till en minskning av koldioxid och till system för certifierad förnybar energi/energieffektivitet i utvecklingsländerna, under förutsättning att strikt revision upprätthålls.

| 1.7 | Kommittén medger att detta är en komplicerad fråga, men anser att förslaget är något vagt och att fördelarna med det inte framställs på ett tillräckligt tydligt sätt. Förslaget riktar sig på olika sätt och på olika nivåer till EU som helhet, till de enskilda medlemsstaterna, till olika industrisektorer och till allmänheten. Man bör framför allt understryka direktivets positiva potential för att stödja och stärka ETS. Vi noterar också att det kommer att behövas ett aktivt och kompletterande stöd från andra delar av kommissionen, framför allt från GD Energi och transport och GD Forskning. |
| --- | --- |

1.7

Kommittén medger att detta är en komplicerad fråga, men anser att förslaget är något vagt och att fördelarna med det inte framställs på ett tillräckligt tydligt sätt. Förslaget riktar sig på olika sätt och på olika nivåer till EU som helhet, till de enskilda medlemsstaterna, till olika industrisektorer och till allmänheten. Man bör framför allt understryka direktivets positiva potential för att stödja och stärka ETS. Vi noterar också att det kommer att behövas ett aktivt och kompletterande stöd från andra delar av kommissionen, framför allt från GD Energi och transport och GD Forskning.

| 1.8 | EESK rekommenderar därför följande: |
| --- | --- |

1.8

EESK rekommenderar därför följande:

| 1.8.1 | Genom att ta med luftfarten i ETS får man tillfälle att se över systemet, rätta till de misstag som gjorts och stärka svaga områden, så att systemet möjliggör en verklig marknad för handel med koldioxid. Detta är avgörande för att EU skall kunna infria sitt löfte att minska utsläppen med 20 % före 2020. |
| --- | --- |

1.8.1

Genom att ta med luftfarten i ETS får man tillfälle att se över systemet, rätta till de misstag som gjorts och stärka svaga områden, så att systemet möjliggör en verklig marknad för handel med koldioxid. Detta är avgörande för att EU skall kunna infria sitt löfte att minska utsläppen med 20 % före 2020.

| 1.8.2 | Det utsläppstak som föreslås bör sänkas så att anpassningen inom luftfarten blir mer jämförbar med andra sektorer som redan ingår i ETS. |
| --- | --- |

1.8.2

Det utsläppstak som föreslås bör sänkas så att anpassningen inom luftfarten blir mer jämförbar med andra sektorer som redan ingår i ETS.

| 1.8.3 | Den fria tilldelning av utsläppsrätter till olika operatörer som föreslås bör strykas eller avsevärt minskas, så att alla eller de flesta av utsläppsrätterna auktioneras ut. |
| --- | --- |

1.8.3

Den fria tilldelning av utsläppsrätter till olika operatörer som föreslås bör strykas eller avsevärt minskas, så att alla eller de flesta av utsläppsrätterna auktioneras ut.

| 1.8.4 | Man bör tillämpa en gemensam gräns för köp av certifikat från JI/CDM-systemen för att försäkra sig om att en stor del av utsläppsminskningarna sker inom EU. |
| --- | --- |

1.8.4

Man bör tillämpa en gemensam gräns för köp av certifikat från JI/CDM-systemen för att försäkra sig om att en stor del av utsläppsminskningarna sker inom EU.

| 1.8.5 | Det krävs förhandsplanering för hur man skall presentera direktivets effekter för allmänheten. Detta kommer inte bara att öka medvetenheten om luftfartens effekter på klimatet. Det skulle också stimulera ökad öppenhet i fråga om systemets finansiella konsekvenser för kunderna och operatörerna och minimera risken för otillbörliga vinster. |
| --- | --- |

1.8.5

Det krävs förhandsplanering för hur man skall presentera direktivets effekter för allmänheten. Detta kommer inte bara att öka medvetenheten om luftfartens effekter på klimatet. Det skulle också stimulera ökad öppenhet i fråga om systemets finansiella konsekvenser för kunderna och operatörerna och minimera risken för otillbörliga vinster.

| 1.8.6 | Man bör be medlemsstaterna att frivilligt kompensera utsläppen för flygningar med statschefer, regeringschefer och ministrar som för närvarande, av administrativa skäl (flygningarna handhas huvudsakligen av militära enheter), är undantagna. Detta för att föregå med gott exempel. |
| --- | --- |

1.8.6

Man bör be medlemsstaterna att frivilligt kompensera utsläppen för flygningar med statschefer, regeringschefer och ministrar som för närvarande, av administrativa skäl (flygningarna handhas huvudsakligen av militära enheter), är undantagna. Detta för att föregå med gott exempel.

| 1.8.7 | Det kompletterande arbetet för att minska koldioxidutsläppen utanför ETS bör också ges mycket hög prioritet. Det handlar bland annat om att avskaffa rättsliga hinder för skatter och regleringsåtgärder – framför allt i fråga om flygbränsle, minskade utsläpp av kväveoxid, bättre flygledning samt forskning i mer effektiva motorer och flygplansskrov. |
| --- | --- |

1.8.7

Det kompletterande arbetet för att minska koldioxidutsläppen utanför ETS bör också ges mycket hög prioritet. Det handlar bland annat om att avskaffa rättsliga hinder för skatter och regleringsåtgärder – framför allt i fråga om flygbränsle, minskade utsläpp av kväveoxid, bättre flygledning samt forskning i mer effektiva motorer och flygplansskrov.

2.   Inledning

| 2.1 | Luftfarten har varit och är en nödvändig och viktig del av den växande globala ekonomin. Luftfarten är på många sätt en framgångssaga. Sedan 1960 har den varje år ökat med i genomsnitt 9 %, 2,4 gånger mer än den globala BNP-tillväxten. Denna tillväxt fortsätter, och om den nuvarande trenden håller i sig kommer luftfarten att ha fördubblats till 2020. |
| --- | --- |

2.1

Luftfarten har varit och är en nödvändig och viktig del av den växande globala ekonomin. Luftfarten är på många sätt en framgångssaga. Sedan 1960 har den varje år ökat med i genomsnitt 9 %, 2,4 gånger mer än den globala BNP-tillväxten. Denna tillväxt fortsätter, och om den nuvarande trenden håller i sig kommer luftfarten att ha fördubblats till 2020.

| 2.2 | Denna framgång har oundvikligen skapat sådana problem som att flygplatserna växt med de lokala effekter som detta fått, men mot bakgrund av klimatförändringen fästs uppmärksamheten alltmer på hur växthusgaserna och andra utsläpp från luftfarten bidrar till den globala uppvärmningen. Flygindustrin i sin egenskap av servicesektor står för cirka 0,6 % av EU:s ekonomiska mervärde men för 3,4 % av dess utsläpp av växthusgaser. Utsläppen från luftfarten i EU har ökat med 87 % sedan 1990, medan EU:s sammanlagda utsläpp av växthusgaser minskade med 3 % under samma period. |
| --- | --- |

2.2

Denna framgång har oundvikligen skapat sådana problem som att flygplatserna växt med de lokala effekter som detta fått, men mot bakgrund av klimatförändringen fästs uppmärksamheten alltmer på hur växthusgaserna och andra utsläpp från luftfarten bidrar till den globala uppvärmningen. Flygindustrin i sin egenskap av servicesektor står för cirka 0,6 % av EU:s ekonomiska mervärde men för 3,4 % av dess utsläpp av växthusgaser. Utsläppen från luftfarten i EU har ökat med 87 % sedan 1990, medan EU:s sammanlagda utsläpp av växthusgaser minskade med 3 % under samma period.

| 2.3 | Utrikesflyget har historiskt sett inte varit belagt med bränsleskatter och omfattas inte av målen i Kyotoprotokollet. Om man ser till flygplanens långa livslängd och möjligheterna till ytterligare förbättringar av den tekniska och operativa effektiviteten, innebär tillväxten inom luftfarten att utsläppen av växthusgaser kommer att öka och undergräva de ansträngningar som görs på andra områden där utsläppen håller på att minska. Även om det skett stora förbättringar inom luftfarten när det gäller reglering, samordning och efterlevnad av säkerhetsbestämmelser, har det varit svårt att nå internationell enighet i miljöfrågor som också kan påverka affärsintressen. |
| --- | --- |

2.3

Utrikesflyget har historiskt sett inte varit belagt med bränsleskatter och omfattas inte av målen i Kyotoprotokollet. Om man ser till flygplanens långa livslängd och möjligheterna till ytterligare förbättringar av den tekniska och operativa effektiviteten, innebär tillväxten inom luftfarten att utsläppen av växthusgaser kommer att öka och undergräva de ansträngningar som görs på andra områden där utsläppen håller på att minska. Även om det skett stora förbättringar inom luftfarten när det gäller reglering, samordning och efterlevnad av säkerhetsbestämmelser, har det varit svårt att nå internationell enighet i miljöfrågor som också kan påverka affärsintressen.

| 2.4 | Kommissionen har under en tid försökt hitta ett sätt att stimulera eller tvinga fram en minskning i utsläppen av växthusgaser. Kommissionen antog 2005 ett meddelande ”Att minska luftfartens påverkan på klimatförändringen”
   (1). I april 2006 drog EESK i sitt yttrande om detta meddelande (2) slutsatsen att det krävdes ytterligare politiska åtgärder för att hantera luftfartens effekter på klimatförändringarna. Kommittén rekommenderade bland annat att man borde låta luftfarten ingå i ETS. Miljöministrarnas råd, Europeiska rådet och Europaparlamentet har intagit liknande ståndpunkter. Kommissionen har nu föreslagit ett direktiv – föremålet för detta yttrande – där luftfarten integreras i gemenskapens system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser. |
| --- | --- |

2.4

Kommissionen har under en tid försökt hitta ett sätt att stimulera eller tvinga fram en minskning i utsläppen av växthusgaser. Kommissionen antog 2005 ett meddelande ”Att minska luftfartens påverkan på klimatförändringen”
   (1). I april 2006 drog EESK i sitt yttrande om detta meddelande (2) slutsatsen att det krävdes ytterligare politiska åtgärder för att hantera luftfartens effekter på klimatförändringarna. Kommittén rekommenderade bland annat att man borde låta luftfarten ingå i ETS. Miljöministrarnas råd, Europeiska rådet och Europaparlamentet har intagit liknande ståndpunkter. Kommissionen har nu föreslagit ett direktiv – föremålet för detta yttrande – där luftfarten integreras i gemenskapens system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser.

3.   Sammanfattning av förslaget till direktiv

| 3.1 | I inledningen till direktivförslaget noterar man att ökningen av utsläppen från luftfarten 2012 skulle kunna tillintetgöra mer än en fjärdedel av EU:s miljöbidrag enligt Kyotoprotokollet. Det visar sig vara svårt att nå internationell enighet, men direktivförslaget är tänkt att skapa en modell för åtgärder på global nivå och är det enda initiativ som ger denna möjlighet. |
| --- | --- |

3.1

I inledningen till direktivförslaget noterar man att ökningen av utsläppen från luftfarten 2012 skulle kunna tillintetgöra mer än en fjärdedel av EU:s miljöbidrag enligt Kyotoprotokollet. Det visar sig vara svårt att nå internationell enighet, men direktivförslaget är tänkt att skapa en modell för åtgärder på global nivå och är det enda initiativ som ger denna möjlighet.

| 3.2 | Detta förslag innebär en ändring av direktiv 2003/87/EG om handel med utsläppsrätter för växthusgaser så att luftfarten integreras i gemenskapens system. I en konsekvensanalys som bifogas förslaget dras slutsatsen att åtgärderna, även om handeln med utsläppsrätter är den mest effektiva lösningen för att minska luftfartens inverkan på klimatet, endast ”skulle (...) få en liten effekt på den förväntade ökningen av efterfrågan” och därmed också på utsläppsmängden (3). Man måste därför förstå att detta förslag inte är tänkt att begränsa luftfartens tillväxt som sådan utan i stället att se till att en del av dess miljöskadliga effekter kompenseras genom åtgärder, framför allt inom andra sektorer av ekonomin. |
| --- | --- |

3.2

Detta förslag innebär en ändring av direktiv 2003/87/EG om handel med utsläppsrätter för växthusgaser så att luftfarten integreras i gemenskapens system. I en konsekvensanalys som bifogas förslaget dras slutsatsen att åtgärderna, även om handeln med utsläppsrätter är den mest effektiva lösningen för att minska luftfartens inverkan på klimatet, endast ”skulle (...) få en liten effekt på den förväntade ökningen av efterfrågan” och därmed också på utsläppsmängden (3). Man måste därför förstå att detta förslag inte är tänkt att begränsa luftfartens tillväxt som sådan utan i stället att se till att en del av dess miljöskadliga effekter kompenseras genom åtgärder, framför allt inom andra sektorer av ekonomin.

| 3.3 | ETS omfattar som det ser ut i dag (4) ungefär 12 000 energiintensiva industrianläggningar, som står för 50 % av all koldioxid i EU. Enligt förslaget skulle flygbolagen tilldelas överlåtbara rättigheter att släppa ut en viss mängd koldioxid varje år. Det sammanlagda taket skulle vara lika med de genomsnittliga årliga utsläppen från flygindustrin under de tre åren 2004-2006. Operatörerna kan sälja överblivna rättigheter eller köpa ytterligare rättigheter på ETS-marknaden, dvs. från industrianläggningar som minskat sina utsläpp eller från projekt för ren energi i tredjeland enligt Kyotoprotokollets mekanismer. |
| --- | --- |

3.3

ETS omfattar som det ser ut i dag (4) ungefär 12 000 energiintensiva industrianläggningar, som står för 50 % av all koldioxid i EU. Enligt förslaget skulle flygbolagen tilldelas överlåtbara rättigheter att släppa ut en viss mängd koldioxid varje år. Det sammanlagda taket skulle vara lika med de genomsnittliga årliga utsläppen från flygindustrin under de tre åren 2004-2006. Operatörerna kan sälja överblivna rättigheter eller köpa ytterligare rättigheter på ETS-marknaden, dvs. från industrianläggningar som minskat sina utsläpp eller från projekt för ren energi i tredjeland enligt Kyotoprotokollets mekanismer.

| 3.4 | Det direktiv som föreslås kommer att omfatta utsläpp från flygningar inom EU från och med 2011 och alla flygningar till och från flygplatser i EU från och med 2012. Både operatörer inom och utanför EU skulle omfattas. Man räknar med att förslaget kan leda till att priset på en tur- och returbiljett inom Europa fram till 2020 ökar med mellan 1,80 och 9 euro. Ökningen skulle vara större för långdistansflygningar, t.ex. 8-40 euro för en tur- och returbiljett till New York. Den mycket blygsamma effekt som en sådan avgift skulle få på den priselastiska flygbranschen är anledningen till att systemet inte anses ha någon större effekt på tillväxten. |
| --- | --- |

3.4

Det direktiv som föreslås kommer att omfatta utsläpp från flygningar inom EU från och med 2011 och alla flygningar till och från flygplatser i EU från och med 2012. Både operatörer inom och utanför EU skulle omfattas. Man räknar med att förslaget kan leda till att priset på en tur- och returbiljett inom Europa fram till 2020 ökar med mellan 1,80 och 9 euro. Ökningen skulle vara större för långdistansflygningar, t.ex. 8-40 euro för en tur- och returbiljett till New York. Den mycket blygsamma effekt som en sådan avgift skulle få på den priselastiska flygbranschen är anledningen till att systemet inte anses ha någon större effekt på tillväxten.

| 3.5 | Kommissionen medger att integreringen av luftfarten i ETS bara är en av flera möjliga åtgärder som man behöver vidta på internationell nivå för att hantera de allt större miljöeffekterna av utsläppen från luftfarten. Kommissionen föreslår att man lägger fram förslag rörande utsläpp av kväveoxid efter en konsekvensanalys 2008. Internationella civila luftfartsorganisationen (ICAO) planerar också att lägga fram ytterligare förslag vid sitt möte i september 2007, även om det finns tecken som tyder på att trycket för att försvaga och undergräva EU:s initiativ blir allt större. |
| --- | --- |

3.5

Kommissionen medger att integreringen av luftfarten i ETS bara är en av flera möjliga åtgärder som man behöver vidta på internationell nivå för att hantera de allt större miljöeffekterna av utsläppen från luftfarten. Kommissionen föreslår att man lägger fram förslag rörande utsläpp av kväveoxid efter en konsekvensanalys 2008. Internationella civila luftfartsorganisationen (ICAO) planerar också att lägga fram ytterligare förslag vid sitt möte i september 2007, även om det finns tecken som tyder på att trycket för att försvaga och undergräva EU:s initiativ blir allt större.

4.   Allmänna kommentarer

| 4.1 | Kommittén ställer sig positiv till att luftfartens integrering i ETS är det första steget på internationell nivå för att få luftfarten att betala en del av de kostnader för miljön som den tidigare kunnat externalisera. Att även operatörer utanför EU inkluderas är också positivt. I det system som föreslås måste man dessutom använda fler rättigheter för mindre bränsleeffektiva flygplan. Detta är åtminstone ett litet incitament för att öka den tekniska och operativa effektiviteten. Eftersom lastfaktorn hos lågprisbolagen i genomsnitt ligger 10 % högre än hos de traditionella flygbolagen, kommer förslaget också att ha en något mindre inverkan på lågprisbolagen samtidigt som man uppmuntrar alla flygbolag att sälja lediga platser till rabatterat pris. |
| --- | --- |

4.1

Kommittén ställer sig positiv till att luftfartens integrering i ETS är det första steget på internationell nivå för att få luftfarten att betala en del av de kostnader för miljön som den tidigare kunnat externalisera. Att även operatörer utanför EU inkluderas är också positivt. I det system som föreslås måste man dessutom använda fler rättigheter för mindre bränsleeffektiva flygplan. Detta är åtminstone ett litet incitament för att öka den tekniska och operativa effektiviteten. Eftersom lastfaktorn hos lågprisbolagen i genomsnitt ligger 10 % högre än hos de traditionella flygbolagen, kommer förslaget också att ha en något mindre inverkan på lågprisbolagen samtidigt som man uppmuntrar alla flygbolag att sälja lediga platser till rabatterat pris.

| 4.2 | Kommittén erkänner att alla åtgärder rörande effektiviteten i flygmönstren, alternativa bränslen, bättre formgivning och högre lastfaktorer på något sätt kommer att bidra till att ökningen av växthusgasutsläppen minskar. De flesta av dessa åtgärder har icke desto mindre tillämpats aktivt inom luftfarten sedan 1990, och ändå har utsläppen under denna period ökat med över 85 % – en siffra som fortsätter att stiga till följd av de stora ökningarna i antalet passagerare och mängden fraktgods. |
| --- | --- |

4.2

Kommittén erkänner att alla åtgärder rörande effektiviteten i flygmönstren, alternativa bränslen, bättre formgivning och högre lastfaktorer på något sätt kommer att bidra till att ökningen av växthusgasutsläppen minskar. De flesta av dessa åtgärder har icke desto mindre tillämpats aktivt inom luftfarten sedan 1990, och ändå har utsläppen under denna period ökat med över 85 % – en siffra som fortsätter att stiga till följd av de stora ökningarna i antalet passagerare och mängden fraktgods.

| 4.3 | Med detta direktiv försöker man minska luftfartens bidrag till klimatförändringen genom att inkludera den i EU:s ETS. EU:s ETS är den enda internationella, marknadsrelaterade mekanismen för att reglera och kompensera koldioxidutsläppen i stor skala. Ändå har man haft stora startproblem under försöksperioden, som går ut 2007. Anledningen till detta har till stor del varit att medlemmarna delat ut för många rättigheter. För att EU:s ETS skall kunna uppnå sitt mål att vara ett marknadsinstrument för att minska koldioxidutsläppen är det av avgörande vikt att kommissionen, med stöd från alla medlemsstaterna, är beslutsam när den fastställer och tillämpar koldioxidkvoterna och säkerställer efterlevnaden. |
| --- | --- |

4.3

Med detta direktiv försöker man minska luftfartens bidrag till klimatförändringen genom att inkludera den i EU:s ETS. EU:s ETS är den enda internationella, marknadsrelaterade mekanismen för att reglera och kompensera koldioxidutsläppen i stor skala. Ändå har man haft stora startproblem under försöksperioden, som går ut 2007. Anledningen till detta har till stor del varit att medlemmarna delat ut för många rättigheter. För att EU:s ETS skall kunna uppnå sitt mål att vara ett marknadsinstrument för att minska koldioxidutsläppen är det av avgörande vikt att kommissionen, med stöd från alla medlemsstaterna, är beslutsam när den fastställer och tillämpar koldioxidkvoterna och säkerställer efterlevnaden.

| 4.4 | I praktiken skulle integreringen av luftfarten kunna vara till stor nytta för ETS. Luftfarten är mindre priskänslig än de flesta av de industriella processer och energialstrande sektorer som för närvarande står för de mesta av koldioxidutsläppen. Allt eftersom koldioxidandelen från luftfarten (ofrånkomligen) ökar, kommer betydande nya medel att strömma in i ETS, medel som kan användas för investeringar i ytterligare minskningar av koldioxidutsläppen i andra sektorer. Medan luftfarten själv kanske bara har begränsad kapacitet att göra sådana besparingar, kan systemet fungera som en kanal för medel som gör det möjligt för andra sektorer att göra det. |
| --- | --- |

4.4

I praktiken skulle integreringen av luftfarten kunna vara till stor nytta för ETS. Luftfarten är mindre priskänslig än de flesta av de industriella processer och energialstrande sektorer som för närvarande står för de mesta av koldioxidutsläppen. Allt eftersom koldioxidandelen från luftfarten (ofrånkomligen) ökar, kommer betydande nya medel att strömma in i ETS, medel som kan användas för investeringar i ytterligare minskningar av koldioxidutsläppen i andra sektorer. Medan luftfarten själv kanske bara har begränsad kapacitet att göra sådana besparingar, kan systemet fungera som en kanal för medel som gör det möjligt för andra sektorer att göra det.

| 4.5 | Enligt kommissionens uppskattning kommer direktivet exempelvis att leda till en nettominskning av utsläppen av växthusgaser med 183 miljoner ton koldioxid fram till 2020 jämfört med ett scenario där situationen förblir densamma. Det är svårt att uppskatta priset på kol under den perioden – det beror också på hur sträng tilldelningen är – men om flygindustrin under perioden köper 100 miljoner ton till ett genomsnittligt pris av 30 euro kommer i princip 3 miljarder euro att pumpas in i minskade koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

4.5

Enligt kommissionens uppskattning kommer direktivet exempelvis att leda till en nettominskning av utsläppen av växthusgaser med 183 miljoner ton koldioxid fram till 2020 jämfört med ett scenario där situationen förblir densamma. Det är svårt att uppskatta priset på kol under den perioden – det beror också på hur sträng tilldelningen är – men om flygindustrin under perioden köper 100 miljoner ton till ett genomsnittligt pris av 30 euro kommer i princip 3 miljarder euro att pumpas in i minskade koldioxidutsläpp.

| 4.6 | EESK inledde 2007 ett omfattande program för att i det civila samhället stimulera åtgärder och bästa praxis i fråga om klimatförändringar. En viktig del i detta är att minimera ytterligare bidrag till växthusgasutsläpp. Kommittén medger att detta förslag rent pragmatiskt är det bästa sättet att ta itu med strategin för att integrera luftfarten i arbetet med att minska koldioxidutsläppen, men måste samtidigt påpeka att det direktiv som föreslås i praktiken inte kommer att göra någonting för att minska de allt större utsläppen av växthusgaser från luftfartssektorn. Detta gör det svårt att förklara problemet för allmänheten. Luftfartssektorn är redan den snabbast växande källan till växthusgasutsläpp i Europa, och detta direktiv ger efter för en bransch som tillåts växa utan några krav på att utsläppen begränsas. Allmänheten måste kunna förstå att direktivet kan stimulera betydande resurser som kommer att användas för kompenserande minskningar av koldioxidutsläppen. |
| --- | --- |

4.6

EESK inledde 2007 ett omfattande program för att i det civila samhället stimulera åtgärder och bästa praxis i fråga om klimatförändringar. En viktig del i detta är att minimera ytterligare bidrag till växthusgasutsläpp. Kommittén medger att detta förslag rent pragmatiskt är det bästa sättet att ta itu med strategin för att integrera luftfarten i arbetet med att minska koldioxidutsläppen, men måste samtidigt påpeka att det direktiv som föreslås i praktiken inte kommer att göra någonting för att minska de allt större utsläppen av växthusgaser från luftfartssektorn. Detta gör det svårt att förklara problemet för allmänheten. Luftfartssektorn är redan den snabbast växande källan till växthusgasutsläpp i Europa, och detta direktiv ger efter för en bransch som tillåts växa utan några krav på att utsläppen begränsas. Allmänheten måste kunna förstå att direktivet kan stimulera betydande resurser som kommer att användas för kompenserande minskningar av koldioxidutsläppen.

5.   Särskilda kommentarer

| 5.1 | När det handlar om att uppnå det mål som uppges, en betydande minskning av utsläppen från branschen, brister direktivförslaget i terminologisk exakthet. Eftersom flygbolagen kan köpa rättigheter till ”marknadspris” för utsläpp utöver taket, kommer effekten i form av minskade växthusgaser från luftfartsindustrin att bli minimal. Man räknar med en möjlig nettominskning på 3 % fram till 2020, vilket motsvarar mindre än ett års ökning av utsläppen av växthusgaser från luftfarten. Av kommissionens egna siffror framgår att den marginella ökningen av biljettpriserna kommer att få föga inverkan på efterfrågan på flygresor. |
| --- | --- |

5.1

När det handlar om att uppnå det mål som uppges, en betydande minskning av utsläppen från branschen, brister direktivförslaget i terminologisk exakthet. Eftersom flygbolagen kan köpa rättigheter till ”marknadspris” för utsläpp utöver taket, kommer effekten i form av minskade växthusgaser från luftfartsindustrin att bli minimal. Man räknar med en möjlig nettominskning på 3 % fram till 2020, vilket motsvarar mindre än ett års ökning av utsläppen av växthusgaser från luftfarten. Av kommissionens egna siffror framgår att den marginella ökningen av biljettpriserna kommer att få föga inverkan på efterfrågan på flygresor.

| 5.2 | Genom att dela ut den övervägande delen av de ursprungliga rättigheterna kostnadsfritt till flygbolagen och genom att möjliggöra köp av ”påfyllning” inom ramen för ETS allmänna system (ett öppet system för luftfartssektorn – eller möjligtvis för transportsektorn som helhet – till skillnad från ett slutet) godtar kommissionen situationen som den är och gör mycket litet för att påverka den fortsatta och snabba tillväxten inom en luftfartssektor som släpper ut växthusgaser. Problemets kärna består dock i att en sådan begränsning för närvarande är politiskt och ekonomiskt oacceptabel. För att göra några framsteg har kommissionen räknat ut att integreringen av luftfarten i ETS inte bara kommer att leda till viss effektivitet i minskningen av koldioxidutsläppen internt. Den kommer också, genom att den kompenserar ökade koldioxidutsläpp från luftfarten med minskningar inom andra sektorer, att utgöra ett verkligt incitament för marknaden och finansiera ny forskning och nya tillämpningar för minskning av koldioxidutsläppen på andra håll. |
| --- | --- |

5.2

Genom att dela ut den övervägande delen av de ursprungliga rättigheterna kostnadsfritt till flygbolagen och genom att möjliggöra köp av ”påfyllning” inom ramen för ETS allmänna system (ett öppet system för luftfartssektorn – eller möjligtvis för transportsektorn som helhet – till skillnad från ett slutet) godtar kommissionen situationen som den är och gör mycket litet för att påverka den fortsatta och snabba tillväxten inom en luftfartssektor som släpper ut växthusgaser. Problemets kärna består dock i att en sådan begränsning för närvarande är politiskt och ekonomiskt oacceptabel. För att göra några framsteg har kommissionen räknat ut att integreringen av luftfarten i ETS inte bara kommer att leda till viss effektivitet i minskningen av koldioxidutsläppen internt. Den kommer också, genom att den kompenserar ökade koldioxidutsläpp från luftfarten med minskningar inom andra sektorer, att utgöra ett verkligt incitament för marknaden och finansiera ny forskning och nya tillämpningar för minskning av koldioxidutsläppen på andra håll.

| 5.3 | Kommissionen noterar att priset på rättigheterna i ett ”slutet” system för handelsrätter, dvs. som är begränsat till luftfartssektorn, skulle bli 114-325 euro, att jämföra med 30 euro per ton som antagits. Ett sådant slutet system skulle förmodligen öka biljettpriserna för kortdistansflygningar med 8-30 euro. Man kan tänka sig att detta är ett mer realistiskt sätt att både påverka efterfrågan och stödja bränsleeffektiviteten och forskningen om utsläppsminskning, men det skulle förmodligen inte få stöd på EU-nivå där det finns tecken på divergerande prioriteringar i transportpolitiken. Ett slutet system, ”transport only”, skulle göra en global överenskommelse ännu mer osannolik. |
| --- | --- |

5.3

Kommissionen noterar att priset på rättigheterna i ett ”slutet” system för handelsrätter, dvs. som är begränsat till luftfartssektorn, skulle bli 114-325 euro, att jämföra med 30 euro per ton som antagits. Ett sådant slutet system skulle förmodligen öka biljettpriserna för kortdistansflygningar med 8-30 euro. Man kan tänka sig att detta är ett mer realistiskt sätt att både påverka efterfrågan och stödja bränsleeffektiviteten och forskningen om utsläppsminskning, men det skulle förmodligen inte få stöd på EU-nivå där det finns tecken på divergerande prioriteringar i transportpolitiken. Ett slutet system, ”transport only”, skulle göra en global överenskommelse ännu mer osannolik.

| 5.4 | I direktivförslaget har kommissionen erkänt men beslutat att inte ta hänsyn till de välbelagda forskningsslutsatserna att utsläppen från flygplan är mellan två och fyra gånger mer skadliga för klimatet än utsläppen från andra sektorer (5). (Detta beror framför allt på att de flesta utsläppen sker i den övre atmosfären och på effekterna av andra utsläpp än koldioxid, t.ex. kondensationsslingor och kväveoxider). Ytterligare åtgärder måste vidtas för att minska eller kompensera kväveoxidutsläppen. |
| --- | --- |

5.4

I direktivförslaget har kommissionen erkänt men beslutat att inte ta hänsyn till de välbelagda forskningsslutsatserna att utsläppen från flygplan är mellan två och fyra gånger mer skadliga för klimatet än utsläppen från andra sektorer (5). (Detta beror framför allt på att de flesta utsläppen sker i den övre atmosfären och på effekterna av andra utsläpp än koldioxid, t.ex. kondensationsslingor och kväveoxider). Ytterligare åtgärder måste vidtas för att minska eller kompensera kväveoxidutsläppen.

| 5.5 | Flygbolagen åtnjuter redan skattebefrielse för flygbränsle, och den kostnadsfria utdelningen av de första utsläppsrättigheterna kommer ytterligare att öka deras fördelar i form av statligt stöd i jämförelse med andra transportsektorer. Det finns en risk för att operatörerna tar införandet av ETS-systemet som en förevändning för att öka priserna över lag. Om kommissionen kan ge allmänheten en tydlig redogörelse för systemets verkliga finansiella konsekvenser för kostnaderna inom sektorn, kan detta minska de otillbörliga vinsterna. |
| --- | --- |

5.5

Flygbolagen åtnjuter redan skattebefrielse för flygbränsle, och den kostnadsfria utdelningen av de första utsläppsrättigheterna kommer ytterligare att öka deras fördelar i form av statligt stöd i jämförelse med andra transportsektorer. Det finns en risk för att operatörerna tar införandet av ETS-systemet som en förevändning för att öka priserna över lag. Om kommissionen kan ge allmänheten en tydlig redogörelse för systemets verkliga finansiella konsekvenser för kostnaderna inom sektorn, kan detta minska de otillbörliga vinsterna.

| 5.6 | Man bör fundera mer på de ”undantag” som föreslås i direktivet. Förslaget att statschefers, regeringschefers och ministrars flygningar skall undantas är särskilt olämpligt. Denna grupp bör föregå med gott exempel. Även om det finns administrativa skäl för ett undantag (flygningarna handhas huvudsakligen av militära enheter) bör man be medlemsstaterna att frivilligt kompensera dessa utsläpp, vilket vissa redan har beslutat att göra. |
| --- | --- |

5.6

Man bör fundera mer på de ”undantag” som föreslås i direktivet. Förslaget att statschefers, regeringschefers och ministrars flygningar skall undantas är särskilt olämpligt. Denna grupp bör föregå med gott exempel. Även om det finns administrativa skäl för ett undantag (flygningarna handhas huvudsakligen av militära enheter) bör man be medlemsstaterna att frivilligt kompensera dessa utsläpp, vilket vissa redan har beslutat att göra.

| 5.7 | Eftersom kommissionen valt ett öppet system med möjlighet till påfyllning verkar det inte finnas någon större anledning att anpassa basåret för systemet till EU:s nuvarande åtagande inom ramen för Kyotoprotokollets första etapp (en minskning på 8 % mellan 2008 och 2012 jämfört med 1990 års nivåer) och framtida åtaganden (t.ex. 30 % senast 2020 jämfört med 1990 års nivåer). Valet av 2005 som basår ger sektorn en ”startpunkt” som redan ligger ungefär 100 % över Kyoto. Med hänsyn till att luftfartsverksamheten är den första sektorn som infördes i EU:s ETS är det rimligt att den inledande tilldelningen görs enligt samma principer som de som infördes i EU:s ETS- regler. |
| --- | --- |

5.7

Eftersom kommissionen valt ett öppet system med möjlighet till påfyllning verkar det inte finnas någon större anledning att anpassa basåret för systemet till EU:s nuvarande åtagande inom ramen för Kyotoprotokollets första etapp (en minskning på 8 % mellan 2008 och 2012 jämfört med 1990 års nivåer) och framtida åtaganden (t.ex. 30 % senast 2020 jämfört med 1990 års nivåer). Valet av 2005 som basår ger sektorn en ”startpunkt” som redan ligger ungefär 100 % över Kyoto. Med hänsyn till att luftfartsverksamheten är den första sektorn som infördes i EU:s ETS är det rimligt att den inledande tilldelningen görs enligt samma principer som de som infördes i EU:s ETS- regler.

| 5.8 | Detta direktiv kommer förmodligen inte att få någon större effekt när det gäller att minska de sammanlagda utsläppen från luftfarten. Det faktum att det kan stabilisera nettoutsläppen av koldioxid genom ETS och härigenom frigöra resurser för ytterligare minskningar motiverar i hög grad kostnaderna och den administrativa komplexiteten i genomförandet. Det föreslagna direktivet gör mer än att ge luftfartssektorn ett miljöpolitiskt fikonlöv – det kan leda till en positiv ökning av allmänhetens medvetenhet, frigöra stora nya resurser för en minskning av koldioxidutsläppen och utgöra ett verktyg för att internalisera de externa miljökostnader som luftfartssektorn hittills kunnat ignorera. |
| --- | --- |

5.8

Detta direktiv kommer förmodligen inte att få någon större effekt när det gäller att minska de sammanlagda utsläppen från luftfarten. Det faktum att det kan stabilisera nettoutsläppen av koldioxid genom ETS och härigenom frigöra resurser för ytterligare minskningar motiverar i hög grad kostnaderna och den administrativa komplexiteten i genomförandet. Det föreslagna direktivet gör mer än att ge luftfartssektorn ett miljöpolitiskt fikonlöv – det kan leda till en positiv ökning av allmänhetens medvetenhet, frigöra stora nya resurser för en minskning av koldioxidutsläppen och utgöra ett verktyg för att internalisera de externa miljökostnader som luftfartssektorn hittills kunnat ignorera.

Bryssel den 31 maj 2007.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Ordförande

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  KOM(2005) 459 slutlig, 27.9.2005.

1

(2)  NAT/299 Att minska luftfartens påverkan på klimatförändringen.

2

(3)  Sammanfattning av konsekvensanalysen, punkt 5.3.1.

3

(4)  Se bilaga I för en kort beskrivning av ETS.

4

(5)  IPCC Summary for Policymakers 2007, The science of climate change.

5

The science of climate change

http://www.ipcc.ch/pub/sarsum1.htm.

---

BILAGA I

till kommitténs yttrande

Följande ändringsförslag fick mer än en fjärdedel av rösterna men avslogs av plenarförsamlingen:

Punkt 1.8.2

Ändra enligt följande:

| ”1.8.2 | Det utsläppstak som föreslås bör sänkas så att anpassningen inom luftfarten blir mer
  är satt för att vara jämförbart med andra sektorer som redan ingår i EU-ETS.” |
| --- | --- |

”1.8.2

Röstresultat

För: 18

Emot: 33

Nedlagda röster: 9

Punkt 1.8.3

Ändra enligt följande:

| ”1.8.3 | Den fria tilldelning av utsläppsrätter till olika operatörer som föreslås bör strykas eller avsevärt minskas, så att alla eller de flesta av utsläppsrätterna auktioneras ut
  fastställas i enlighet med reglerna och de vägledande dokumenten inom EU-ETS.” |
| --- | --- |

”1.8.3

Röstresultat

För: 13

Emot: 24

Nedlagda röster: 6

---

BILAGA II

År 2005 infördes i hela EU en marknad för handel med koldioxidutsläpp som omfattar branscher som släpper ut stora mängder växthusgaser. Detta är föregångaren till ett liknande system som från och med 2008 kommer att börja gälla i enlighet med Kyotoprotokollet bland dem som undertecknat detta. EU:s system har utformats för att förbereda Europas länder för Kyoto.

Systemet grundar sig på att rättigheter att släppa ut växthusgaser, så kallade utsläppsrätter, under kommissionens tillsyn delas ut till vissa branscher enligt nationella fördelningsplaner. Dessa rättigheter kan köpas och säljas. Den första etappen i ETS omfattar perioden 2005-2007, medan den andra etappen sammanfaller med Kyotoprotokollets första åtagandeperiod, från 2008 till 2012.

Den första fasen i ETS avser 7 300 företag och 12 000 installationer inom den tunga industrin i EU. Hit hör elverk, oljeraffinaderier, järn- och stålproducenter, massa- och pappersindustrin samt tillverkare av cement, glas, kalk, tegel och keramik.

Genom ETS införs för varje EU-land mål för de årliga koldioxidutsläppen. Varje land fördelar därefter sina egna rättigheter bland de företag vilkas fabriker och anläggningar släpper ut mest koldioxid – elverk, tillverkare av byggnadsmaterial och andra företag inom den tunga industrin.

Varje EU-utsläppsrätt ger innehavaren rätt att släppa ut ett ton koldioxid. De företag som inte använder alla sina rättigheter, dvs. släpper ut mindre än de har rätt till, får sälja dem. Företag som överskrider sitt utsläppsmål och släpper ut för mycket måste kompensera detta genom att köpa utsläppsrätter eller betala böter motsvarande 40 euro per ton.

För att förvalta handeln med rättigheter och kontrollera innehaven kräver ETS att alla EU-medlemsstater skapar ett nationellt register över utsläppsrätter med ”konton” för alla företag som ingår i systemet.

En marknad fungerar genom mäklare och på elektroniska börser där handel med utsläppsrätter sker på daglig basis. Handel sker främst med terminsavtal, dvs. utsläppsrätter som skall levereras vid en framtida tidpunkt. Dessa tidpunkter motsvarar slutet på de kalenderår som rättigheterna hänför sig till.

---

| 27.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 175/53 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 175/53

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Rådets förordning om särskilda bestämmelser för sektorn för frukt och grönsaker och om ändring av vissa förordningar”

KOM(2007) 17 slutlig – 2007/0012 (CNS)

(2007/C 175/14)

Den 14 februari 2007 beslutade rådet att i enlighet med artiklarna 36 och 37 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 8 maj 2007. Föredragande var Mario Campli.

Vid sin 436:e plenarsession den 30 maj 2007 antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén enhälligt följande yttrande:

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK anser att reformens målsättningar, om de till fullo uppnås, kan bilda en konsekvent politik för utveckling av denna viktiga sektor inom EU:s jordbruks-, industri- och livsmedelsnäringar. |
| --- | --- |

1.1

EESK anser att reformens målsättningar, om de till fullo uppnås, kan bilda en konsekvent politik för utveckling av denna viktiga sektor inom EU:s jordbruks-, industri- och livsmedelsnäringar.

| 1.2 | EESK ser positivt på att man bekräftar producentorganisationernas centrala roll för den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker. |
| --- | --- |

1.2

EESK ser positivt på att man bekräftar producentorganisationernas centrala roll för den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker.

| 1.3 | Kommittén anser att de finansiella anslagen är en viktig faktor i en konsekvent politik som skall kunna garantera den europeiska frukt- och grönsakssektorns konkurrenskraft. Därför uppmanar vi kommissionen att reflektera mer ingående över de ekonomiska konsekvenserna av de nyordningar som införts, hur positiva och förtjänstfulla dessa än är. |
| --- | --- |

1.3

Kommittén anser att de finansiella anslagen är en viktig faktor i en konsekvent politik som skall kunna garantera den europeiska frukt- och grönsakssektorns konkurrenskraft. Därför uppmanar vi kommissionen att reflektera mer ingående över de ekonomiska konsekvenserna av de nyordningar som införts, hur positiva och förtjänstfulla dessa än är.

| 1.4 | Kommittén vill påpeka att införandet av nya och viktiga åtgärder i verksamhetsprogrammen faktiskt leder till att de tillgängliga medlen för investeringar och sysselsättning minskar. |
| --- | --- |

1.4

Kommittén vill påpeka att införandet av nya och viktiga åtgärder i verksamhetsprogrammen faktiskt leder till att de tillgängliga medlen för investeringar och sysselsättning minskar.

| 1.5 | Kommittén stöder kommissionens strategi när det gäller att ge hela första pelaren en enhetlig och balanserad utformning senast 2013. Därför uppmanar vi kommissionen att även inom frukt- och grönsakssektorn skapa en lämplig övergångsmodell för att alla aktörer inom sektorn skall kunna anpassa sig till det nya systemet, samtidigt som de europeiska konsumenterna ges ett lämpligt utbud från både kvalitets- och kvantitetssynpunkt. |
| --- | --- |

1.5

Kommittén stöder kommissionens strategi när det gäller att ge hela första pelaren en enhetlig och balanserad utformning senast 2013. Därför uppmanar vi kommissionen att även inom frukt- och grönsakssektorn skapa en lämplig övergångsmodell för att alla aktörer inom sektorn skall kunna anpassa sig till det nya systemet, samtidigt som de europeiska konsumenterna ges ett lämpligt utbud från både kvalitets- och kvantitetssynpunkt.

| 1.6 | Kommittén är positiv till kommissionens politik för att bibehålla ett aktivt miljöskydd. I detta sammanhang rekommenderar kommittén flexibla åtgärder som premierar olika aktörers praxis och inriktning. När det gäller främjande av vissa konsumentgruppers konsumtion av frukt och grönsaker rekommenderar vi en skärpt strategi för den övergripande främjandepolitiken. |
| --- | --- |

1.6

Kommittén är positiv till kommissionens politik för att bibehålla ett aktivt miljöskydd. I detta sammanhang rekommenderar kommittén flexibla åtgärder som premierar olika aktörers praxis och inriktning. När det gäller främjande av vissa konsumentgruppers konsumtion av frukt och grönsaker rekommenderar vi en skärpt strategi för den övergripande främjandepolitiken.

| 1.7 | EESK rekommenderar att saluföringsreglerna blir bestående, som en garanti för konsumenterna och särskilt när det gäller livsmedelssäkerhet och produkternas ursprung. |
| --- | --- |

1.7

EESK rekommenderar att saluföringsreglerna blir bestående, som en garanti för konsumenterna och särskilt när det gäller livsmedelssäkerhet och produkternas ursprung.

2.   Reflexioner och förslag från kommissionen

| 2.1 | Kommissionen har formulerat följande mål:






  — | Att förbättra konkurrenskraften för EU:s frukt och grönsaker och göra sektorn mer marknadsorienterad, dvs. bidra till att uppnå en hållbar produktion med konkurrenskraft både på den inre och yttre marknaden. |
| --- | --- | --- |

2.1

Kommissionen har formulerat följande mål:

—

Att förbättra konkurrenskraften för EU:s frukt och grönsaker och göra sektorn mer marknadsorienterad, dvs. bidra till att uppnå en hållbar produktion med konkurrenskraft både på den inre och yttre marknaden.

| — | Att minska sådana inkomstvariationer för frukt- och grönsaksodlare som uppstår till följd av kriser. |
| --- | --- |

—

Att minska sådana inkomstvariationer för frukt- och grönsaksodlare som uppstår till följd av kriser.

| — | Att öka konsumtionen av frukt och grönsaker i EU. |
| --- | --- |

—

Att öka konsumtionen av frukt och grönsaker i EU.

| — | Att fortsätta sektorns ansträngningar att bevara och skydda miljön. |
| --- | --- |

—

Att fortsätta sektorns ansträngningar att bevara och skydda miljön.

| — | Att när så är möjligt minska den administrativa bördan för alla berörda parter. |
| --- | --- |

—

Att när så är möjligt minska den administrativa bördan för alla berörda parter.

| 2.2 | Reformen tar sin utgångspunkt i följande tre grundläggande alternativ:






  — | Budgetneutralitet. |
| --- | --- | --- |

2.2

Reformen tar sin utgångspunkt i följande tre grundläggande alternativ:

—

Budgetneutralitet.

| — | Den gemensamma organisationen av marknaden anpassas till 2003 års reform av den gemensamma jordbrukspolitiken och följande regleringar. |
| --- | --- |

—

Den gemensamma organisationen av marknaden anpassas till 2003 års reform av den gemensamma jordbrukspolitiken och följande regleringar.

| — | Den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker bör konsolideras genom att producentorganisationerna stärks. |
| --- | --- |

—

Den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker bör konsolideras genom att producentorganisationerna stärks.

| 2.2.1 | Kommissionen förklarar att dessa reformmål har tagits fram med tanke på förenligheten med WTO, konsekvens i förhållande till den reformerade gemensamma jordbrukspolitiken samt förenligheten med gällande budgetplan. |
| --- | --- |

2.2.1

Kommissionen förklarar att dessa reformmål har tagits fram med tanke på förenligheten med WTO, konsekvens i förhållande till den reformerade gemensamma jordbrukspolitiken samt förenligheten med gällande budgetplan.

| 2.2.2 | Kommissionen erinrar om att produktionen av frukt och grönsaker i EU-27 står för 3,1 % av gemenskapens budget och för 17 % av EU:s totala jordbruksproduktion. |
| --- | --- |

2.2.2

Kommissionen erinrar om att produktionen av frukt och grönsaker i EU-27 står för 3,1 % av gemenskapens budget och för 17 % av EU:s totala jordbruksproduktion.

| 2.2.3 | De medel som i reformförslaget avsätts för frukt och grönsaker fortsätter att motsvara 4,1 % av värdet av producentorganisationernas saluförda produktion, medan de nationella taken för bearbetade produkter förs över till det samlade gårdsstödet i enlighet med landets historiska värden och, för de nya medlemsstaterna, i enlighet med anslutningsfördragen. |
| --- | --- |

2.2.3

De medel som i reformförslaget avsätts för frukt och grönsaker fortsätter att motsvara 4,1 % av värdet av producentorganisationernas saluförda produktion, medan de nationella taken för bearbetade produkter förs över till det samlade gårdsstödet i enlighet med landets historiska värden och, för de nya medlemsstaterna, i enlighet med anslutningsfördragen.

| 2.2.4 | I områden där produktionen är svagt organiserad tillåts extra nationellt finansiellt stöd. |
| --- | --- |

2.2.4

I områden där produktionen är svagt organiserad tillåts extra nationellt finansiellt stöd.

| 2.2.5 | Den gemensamma finansieringen av verksamhetsprogrammen understöds med upp till 50 %, med undantag för vissa särskilda fall i vilka stödet uppgår till 60 % (gränsöverskridande verksamhet, verksamhet som bedrivs över branschgränserna, ekologisk produktion, producenter från de nya medlemsstaterna, sammanslagning av producentorganisationer, de yttersta randområdena och områden där den organiserade produktionen understiger 20 %). |
| --- | --- |

2.2.5

Den gemensamma finansieringen av verksamhetsprogrammen understöds med upp till 50 %, med undantag för vissa särskilda fall i vilka stödet uppgår till 60 % (gränsöverskridande verksamhet, verksamhet som bedrivs över branschgränserna, ekologisk produktion, producenter från de nya medlemsstaterna, sammanslagning av producentorganisationer, de yttersta randområdena och områden där den organiserade produktionen understiger 20 %).

| 2.2.6 | 5 % av produktionen kan bli föremål för återtag från marknaden som finansieras till 100 % av kommissionen, när det gäller välgörenhetsorganisationer, välgörenhetsstiftelser, kriminalvårdsanstalter, skolor, feriekolonier samt sjukhus och ålderdomshem. |
| --- | --- |

2.2.6

5 % av produktionen kan bli föremål för återtag från marknaden som finansieras till 100 % av kommissionen, när det gäller välgörenhetsorganisationer, välgörenhetsstiftelser, kriminalvårdsanstalter, skolor, feriekolonier samt sjukhus och ålderdomshem.

| 2.2.7 | Artikel 51 i förordning (EG) nr 1782/2003 skall utgå, och det blir därmed möjligt att tillämpa samlat gårdsstöd på arealer odlade med frukt och grönsaker. |
| --- | --- |

2.2.7

Artikel 51 i förordning (EG) nr 1782/2003 skall utgå, och det blir därmed möjligt att tillämpa samlat gårdsstöd på arealer odlade med frukt och grönsaker.

| 2.2.8 | Medlemsstaterna skall fastställa referensbelopp och stödberättigande hektar inom ramen för systemet med samlat gårdsstöd på grundval av en representativ period som är lämplig för marknaden för frukt och grönsaker samt på grundval av lämpliga objektiva och icke-diskriminerande kriterier. |
| --- | --- |

2.2.8

Medlemsstaterna skall fastställa referensbelopp och stödberättigande hektar inom ramen för systemet med samlat gårdsstöd på grundval av en representativ period som är lämplig för marknaden för frukt och grönsaker samt på grundval av lämpliga objektiva och icke-diskriminerande kriterier.

| 2.2.9 | Kommissionen har slagit fast att minst 20 % av de totala utgifterna för varje verksamhetsprogram skall avsättas för miljöåtgärder i jordbruket. |
| --- | --- |

2.2.9

Kommissionen har slagit fast att minst 20 % av de totala utgifterna för varje verksamhetsprogram skall avsättas för miljöåtgärder i jordbruket.

| 2.2.10 | Förslaget rör inte den nuvarande rättsliga ramen för utrikeshandel. Däremot föreslås det att exportbidragen skall avskaffas. |
| --- | --- |

2.2.10

Förslaget rör inte den nuvarande rättsliga ramen för utrikeshandel. Däremot föreslås det att exportbidragen skall avskaffas.

| 2.2.11 | En del av de bestämmelser för frukt och grönsaker som ingår i föreliggande förslag förekommer redan i förslaget till förordning om en övergripande gemensam organisation av marknaden (som för närvarande behandlas av rådet). |
| --- | --- |

2.2.11

En del av de bestämmelser för frukt och grönsaker som ingår i föreliggande förslag förekommer redan i förslaget till förordning om en övergripande gemensam organisation av marknaden (som för närvarande behandlas av rådet).

| 2.2.12 | I sitt reformförslag planerar kommissionen även en successiv översyn av saluföringsreglerna, i synnerhet när det gäller kvalitet, klassificering, tyngd, förpackningsstorlekar, förpackning, lagring, transport, presentation, utsläppande på marknaden och märkning. I kommissionens förslag bekräftas producentorganisationernas avgörande roll för frukt- och grönsakssektorn på följande sätt:






  — | genom att förteckningen över de produkter för vilka man kan bilda en producentorganisation ändras, |
| --- | --- | --- |

2.2.12

I sitt reformförslag planerar kommissionen även en successiv översyn av saluföringsreglerna, i synnerhet när det gäller kvalitet, klassificering, tyngd, förpackningsstorlekar, förpackning, lagring, transport, presentation, utsläppande på marknaden och märkning. I kommissionens förslag bekräftas producentorganisationernas avgörande roll för frukt- och grönsakssektorn på följande sätt:

—

genom att förteckningen över de produkter för vilka man kan bilda en producentorganisation ändras,

| — | genom att producentorganisationerna även får ansvar för krishantering med upp till en tredjedel av verksamhetsprogrammet, och |
| --- | --- |

—

genom att producentorganisationerna även får ansvar för krishantering med upp till en tredjedel av verksamhetsprogrammet, och

| — | genom att en nivå för direktförsäljningen fastställs i medlemsstaten, från och med en miniminivå på 10 %. |
| --- | --- |

—

genom att en nivå för direktförsäljningen fastställs i medlemsstaten, från och med en miniminivå på 10 %.

| 2.2.13 | I förslaget erkänner man branschorganisationerna och föreskriver att de bestämmelser som gäller för producentorganisationerna även skall gälla för icke-organiserade odlare, under förutsättning att producentorganisationen kontrollerar minst 60 % av utbudet i det ekonomiska område som berörs. |
| --- | --- |

2.2.13

I förslaget erkänner man branschorganisationerna och föreskriver att de bestämmelser som gäller för producentorganisationerna även skall gälla för icke-organiserade odlare, under förutsättning att producentorganisationen kontrollerar minst 60 % av utbudet i det ekonomiska område som berörs.

| 2.2.14 | Kommissionen föreskriver att medlemsstaterna skall utarbeta en nationell strategi för att möjliggöra producentorganisationernas utvärdering av verksamhetsprogrammen. |
| --- | --- |

2.2.14

Kommissionen föreskriver att medlemsstaterna skall utarbeta en nationell strategi för att möjliggöra producentorganisationernas utvärdering av verksamhetsprogrammen.

| 2.2.15 | Inom de enskilda verksamhetsprogrammen föreslås obligatoriska åtgärder för att främja konsumtionen i gruppen ungdomar under 18 år. |
| --- | --- |

2.2.15

Inom de enskilda verksamhetsprogrammen föreslås obligatoriska åtgärder för att främja konsumtionen i gruppen ungdomar under 18 år.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK anser att reformens målsättningar, om de till fullo uppnås, kan bilda en konsekvent politik för utveckling av denna viktiga sektor inom EU:s jordbruks-, industri- och livsmedelsnäringar. Under rubriken ”Skälen till reformen” framhåller kommissionen följande: ”Av 9,7 miljoner jordbruksföretag i Europeiska unionen (EU) med 25 medlemsstater, producerar 1,4 miljoner frukt och grönsaker. Sektorn står för 3 % av den odlade arealen och producerar 17 % av värdet av hela EU:s jordbruksproduktion. Sektorn står inför ett stort tryck från de starkt koncentrerade återförsäljningskedjorna och från den ökade konkurrensen från produkter från tredjeländer. (...) Frukt och grönsakssektorn tar emot ca 3,1 % av den gemensamma jordbruksbudgeten (...).” (1) EESK framhåller å sin sida att frukt- och grönsakssektorn – i förhållande till den areal som används – är den jordbrukssektor som står för mest sysselsättning. Dessutom befinner sig frukt- och grönsakssektorn i en internationell konkurrenssituation (med WTO-förhandlingar och ett frihandelsområde mellan EU och Medelhavsländerna före 2010) som kommer att påverka den europeiska frukt- och grönsaksproduktionen i allt högre grad. |
| --- | --- |

3.1

EESK anser att reformens målsättningar, om de till fullo uppnås, kan bilda en konsekvent politik för utveckling av denna viktiga sektor inom EU:s jordbruks-, industri- och livsmedelsnäringar. Under rubriken ”Skälen till reformen” framhåller kommissionen följande: ”Av 9,7 miljoner jordbruksföretag i Europeiska unionen (EU) med 25 medlemsstater, producerar 1,4 miljoner frukt och grönsaker. Sektorn står för 3 % av den odlade arealen och producerar 17 % av värdet av hela EU:s jordbruksproduktion. Sektorn står inför ett stort tryck från de starkt koncentrerade återförsäljningskedjorna och från den ökade konkurrensen från produkter från tredjeländer. (...) Frukt och grönsakssektorn tar emot ca 3,1 % av den gemensamma jordbruksbudgeten (...).” (1) EESK framhåller å sin sida att frukt- och grönsakssektorn – i förhållande till den areal som används – är den jordbrukssektor som står för mest sysselsättning. Dessutom befinner sig frukt- och grönsakssektorn i en internationell konkurrenssituation (med WTO-förhandlingar och ett frihandelsområde mellan EU och Medelhavsländerna före 2010) som kommer att påverka den europeiska frukt- och grönsaksproduktionen i allt högre grad.

| 3.2 | Revisionsrätten gör i sin särskilda rapport nr 8/2006 ”Växa med framgång? Ändamålsenligheten i Europeiska unionens stöd till verksamhetsprogram som genomförs av frukt- och grönsaksproducenter” en kritisk analys av producentorganisationernas insatser och påvisar även ”väsentliga framsteg (...) jämfört med producentorganisationens utgångsläge”. Man uppmanar kommissionen att förbättra sin övervakning av stödets ändamålsenlighet och menar att ”politiken bör riktas bättre” för att stärka producentorganisationernas ställning. |
| --- | --- |

3.2

Revisionsrätten gör i sin särskilda rapport nr 8/2006 ”Växa med framgång? Ändamålsenligheten i Europeiska unionens stöd till verksamhetsprogram som genomförs av frukt- och grönsaksproducenter” en kritisk analys av producentorganisationernas insatser och påvisar även ”väsentliga framsteg (...) jämfört med producentorganisationens utgångsläge”. Man uppmanar kommissionen att förbättra sin övervakning av stödets ändamålsenlighet och menar att ”politiken bör riktas bättre” för att stärka producentorganisationernas ställning.

| 3.3 | Kommittén vill uppmärksamma klyftan mellan de fastställda målen och de finansiella medlen – en viktig komponent i en konsekvent politik – för att uppnå dessa mål, något som visar att det råder en obalans inom den gemensamma jordbrukspolitiken i fråga om produktionen i Medelhavsområdet.
  Kommittén konstaterar att kommissionen har utformat sina förslag inom ramen för en budget som inte har ökat. Genom att avskaffa återtagen från marknaden och exportbidragen åstadkommer kommissionen en ökning av de potentiella resurser som är tillgängliga för de framtida verksamhetsprogrammen. Det finns dock en risk att dessa resurser förblir outnyttjade och inte kan bli föremål för de mest effektiva producentorganisationernas investeringar. |
| --- | --- |

3.3

Kommittén vill uppmärksamma klyftan mellan de fastställda målen och de finansiella medlen – en viktig komponent i en konsekvent politik – för att uppnå dessa mål, något som visar att det råder en obalans inom den gemensamma jordbrukspolitiken i fråga om produktionen i Medelhavsområdet.

Kommittén konstaterar att kommissionen har utformat sina förslag inom ramen för en budget som inte har ökat. Genom att avskaffa återtagen från marknaden och exportbidragen åstadkommer kommissionen en ökning av de potentiella resurser som är tillgängliga för de framtida verksamhetsprogrammen. Det finns dock en risk att dessa resurser förblir outnyttjade och inte kan bli föremål för de mest effektiva producentorganisationernas investeringar.

| 3.4 | Dessutom konstaterar EESK att förslaget dels innebär att nya åtgärder med stor politisk och ekonomisk betydelse införs i verksamhetsprogrammen (hantering av marknadskriser, miljöpolitik och konsumentfrämjande), dels innebär ökad samfinansiering (upp till 60 %) av vissa åtgärder som anses vara strategiskt viktiga.
  I och med att denna innovativa politik kombineras med bibehållet tak för gemenskapens finansiering av verksamhetsprogram – motsvarande 4,1 % av värdet av den enskilda producentorganisationens saluförda produktion – minskar faktiskt de tillgängliga resurserna för investering. |
| --- | --- |

3.4

Dessutom konstaterar EESK att förslaget dels innebär att nya åtgärder med stor politisk och ekonomisk betydelse införs i verksamhetsprogrammen (hantering av marknadskriser, miljöpolitik och konsumentfrämjande), dels innebär ökad samfinansiering (upp till 60 %) av vissa åtgärder som anses vara strategiskt viktiga.

I och med att denna innovativa politik kombineras med bibehållet tak för gemenskapens finansiering av verksamhetsprogram – motsvarande 4,1 % av värdet av den enskilda producentorganisationens saluförda produktion – minskar faktiskt de tillgängliga resurserna för investering.

| 3.5 | EESK anser för övrigt att en total frikoppling av stödet till bearbetade produkter sannolikt skulle leda till en minskning av värdet av den saluförda produktionen, och följaktligen till total minskning av de finansiella resurserna jämfört med idag. |
| --- | --- |

3.5

EESK anser för övrigt att en total frikoppling av stödet till bearbetade produkter sannolikt skulle leda till en minskning av värdet av den saluförda produktionen, och följaktligen till total minskning av de finansiella resurserna jämfört med idag.

| 3.6 | Mot bakgrund av detta och i enlighet med principen om ”verklig” budgetneutralitet menar kommittén att det är nödvändigt att införa åtminstone följande tre ändringar:






  — | Man bör inte bokföra hanteringen av marknadskriser inom producentorganisationens verksamhetsprogram. |
| --- | --- | --- |

3.6

Mot bakgrund av detta och i enlighet med principen om ”verklig” budgetneutralitet menar kommittén att det är nödvändigt att införa åtminstone följande tre ändringar:

—

Man bör inte bokföra hanteringen av marknadskriser inom producentorganisationens verksamhetsprogram.

| — | Man bör göra undantag för taket på 4,1 % när åtgärderna samfinansieras upp till 60 %, för att även göra det möjligt för en etablerad producentorganisation att eftersträva balans ”på de marknader där de stora detaljhandelskedjorna har (...) stor köpkraft” (2). |
| --- | --- |

—

Man bör göra undantag för taket på 4,1 % när åtgärderna samfinansieras upp till 60 %, för att även göra det möjligt för en etablerad producentorganisation att eftersträva balans ”på de marknader där de stora detaljhandelskedjorna har (...) stor köpkraft” (2).

| — | Man bör låta åtgärder som vidtas gemensamt av två eller fler producentorganisationer omfattas av verksamhetsprogram som till 60 % samfinansieras av gemenskapen, för att främja samarbetet mellan dessa organisationer samt koncentrationen av utbudet. |
| --- | --- |

—

Man bör låta åtgärder som vidtas gemensamt av två eller fler producentorganisationer omfattas av verksamhetsprogram som till 60 % samfinansieras av gemenskapen, för att främja samarbetet mellan dessa organisationer samt koncentrationen av utbudet.

| 3.7 | För övrigt har kommittén tagit del av kommissionens förslag om att anförtro krishanteringen åt producentorganisationerna. Kommissionen uppmanas att utarbeta tydliga kriterier för krishantering och att se till att de instrument som är avsedda för detta ändamål kan utnyttjas av alla producenter så att ett eventuellt ingripande i krissituationer blir effektivt och gör det möjligt för marknaderna att återhämta sig. |
| --- | --- |

3.7

För övrigt har kommittén tagit del av kommissionens förslag om att anförtro krishanteringen åt producentorganisationerna. Kommissionen uppmanas att utarbeta tydliga kriterier för krishantering och att se till att de instrument som är avsedda för detta ändamål kan utnyttjas av alla producenter så att ett eventuellt ingripande i krissituationer blir effektivt och gör det möjligt för marknaderna att återhämta sig.

| 3.8 | Kommittén är medveten om att kommissionen flera gånger redogjort för sin långsiktiga strategi som syftar till att låta alla gemensamma marknadsorganisationer omfattas av systemet med samlat gårdsstöd senast 2013. EESK anser att man även i linje med de hittills antagna reformerna kan överväga en lämplig övergångsperiod, med hänsyn till de enskilda medlemsstaternas och de olika produkternas särdrag. Kommittén är klar över följderna av att gå alltför snabbt till väga, vilket kan bli förödande för sysselsättningen och för bearbetningsindustrin, som måste underkasta sig en komplicerad omstruktureringsstrategi – som kan innebära att anläggningar läggs ner – för vilken reformförslaget inte anger särskilda kompletterande åtgärder. |
| --- | --- |

3.8

Kommittén är medveten om att kommissionen flera gånger redogjort för sin långsiktiga strategi som syftar till att låta alla gemensamma marknadsorganisationer omfattas av systemet med samlat gårdsstöd senast 2013. EESK anser att man även i linje med de hittills antagna reformerna kan överväga en lämplig övergångsperiod, med hänsyn till de enskilda medlemsstaternas och de olika produkternas särdrag. Kommittén är klar över följderna av att gå alltför snabbt till väga, vilket kan bli förödande för sysselsättningen och för bearbetningsindustrin, som måste underkasta sig en komplicerad omstruktureringsstrategi – som kan innebära att anläggningar läggs ner – för vilken reformförslaget inte anger särskilda kompletterande åtgärder.

| 3.9 | Med tanke på kommissionens krav på förenligheten med WTO anser kommittén dessutom att artikel 51 i förordning (EG) nr 1782/2003 måste ersättas. Detta skulle medföra ny konkurrens inom sektorn, mellan befintliga och eventuella nya odlare. För att undvika en artificiell snedvridning av sektorns inkomstdynamik anser kommittén det nödvändigt – för en övergångsperiod – att medlemsstaterna får möjlighet att tillämpa artikel 51, eller att bevilja nya rättigheter för de odlare vars tidigare produktion inte leder till sådana rättigheter. |
| --- | --- |

3.9

Med tanke på kommissionens krav på förenligheten med WTO anser kommittén dessutom att artikel 51 i förordning (EG) nr 1782/2003 måste ersättas. Detta skulle medföra ny konkurrens inom sektorn, mellan befintliga och eventuella nya odlare. För att undvika en artificiell snedvridning av sektorns inkomstdynamik anser kommittén det nödvändigt – för en övergångsperiod – att medlemsstaterna får möjlighet att tillämpa artikel 51, eller att bevilja nya rättigheter för de odlare vars tidigare produktion inte leder till sådana rättigheter.

| 3.10 | Kommittén konstaterar att kommissionen när det gäller handel med tredje land föreslår att exportbidragen inom sektorn skall avskaffas, något som ingår i en allmän EU-politik som är heterogen och inkonsekvent i förhållande till de olika jordbrukssektorerna. Vidare anmodar vi kommissionen att undvika alla handelseftergifter som kan skada principen om gemenskapspreferens och rekommenderar den att garantera en strikt tillämpning av tullkvoter och att behålla den särskilda skyddsklausulen. Detta är också viktigt med tanke på att EU är världens största importör av frukt och grönsaker, att 70 % av importen härrör från länder som har preferensavtal och att så kallade känsliga produkter förekommer inom sektorn. |
| --- | --- |

3.10

Kommittén konstaterar att kommissionen när det gäller handel med tredje land föreslår att exportbidragen inom sektorn skall avskaffas, något som ingår i en allmän EU-politik som är heterogen och inkonsekvent i förhållande till de olika jordbrukssektorerna. Vidare anmodar vi kommissionen att undvika alla handelseftergifter som kan skada principen om gemenskapspreferens och rekommenderar den att garantera en strikt tillämpning av tullkvoter och att behålla den särskilda skyddsklausulen. Detta är också viktigt med tanke på att EU är världens största importör av frukt och grönsaker, att 70 % av importen härrör från länder som har preferensavtal och att så kallade känsliga produkter förekommer inom sektorn.

| 3.11 | Visserligen stöder EESK förenklingssträvandena, men kommittén anser att bibehållna handelsbestämmelser är en avgörande faktor på grund av att de innebär en garanti för konsumenterna, när det gäller produktsäkerhet och produkternas ursprung och när det gäller deras viktiga roll i samband med marknadsregleringen. I detta sammanhang vill kommittén framhålla hur viktigt det är att spårbarhet införs i EU- bestämmelserna rörande internationell handel, eftersom detta är en grundläggande åtgärd för att kunna hantera sanitära och fytosanitära risker. |
| --- | --- |

3.11

Visserligen stöder EESK förenklingssträvandena, men kommittén anser att bibehållna handelsbestämmelser är en avgörande faktor på grund av att de innebär en garanti för konsumenterna, när det gäller produktsäkerhet och produkternas ursprung och när det gäller deras viktiga roll i samband med marknadsregleringen. I detta sammanhang vill kommittén framhålla hur viktigt det är att spårbarhet införs i EU- bestämmelserna rörande internationell handel, eftersom detta är en grundläggande åtgärd för att kunna hantera sanitära och fytosanitära risker.

| 3.12 | Dessutom påpekar kommittén att det är nödvändigt att EU på internationell nivå främjar införande och erkännande av miljöstandarder och sociala normer för de arbetstagare som medverkar i produktionsprocesserna. |
| --- | --- |

3.12

Dessutom påpekar kommittén att det är nödvändigt att EU på internationell nivå främjar införande och erkännande av miljöstandarder och sociala normer för de arbetstagare som medverkar i produktionsprocesserna.

| 3.13 | Kommittén är positiv till kommissionens politik för att bibehålla ett aktivt miljöskydd. I detta sammanhang anser EESK att det vore mer effektivt att använda sig av progressiv samfinansiering än av fasta parametrar och procentsatser, med utgångspunkt i ett obligatoriskt minimibelopp för verksamhetsprogram som omfattar dessa målsättningar. |
| --- | --- |

3.13

Kommittén är positiv till kommissionens politik för att bibehålla ett aktivt miljöskydd. I detta sammanhang anser EESK att det vore mer effektivt att använda sig av progressiv samfinansiering än av fasta parametrar och procentsatser, med utgångspunkt i ett obligatoriskt minimibelopp för verksamhetsprogram som omfattar dessa målsättningar.

| 3.14 | När det gäller att främja frukt- och grönsakskonsumtion inom vissa konsumentgrupper håller EESK med kommissionen om att denna målsättning är viktig, och uppmanar därför kommissionen att utarbeta en särskild främjandestrategi inom den övergripande främjandepolitiken. Kommittén betvivlar dock att det är effektivt att låta främjandeåtgärder bli en obligatorisk del av verksamhetsprogrammen, när dessa oundvikligen måste bli begränsade. |
| --- | --- |

3.14

När det gäller att främja frukt- och grönsakskonsumtion inom vissa konsumentgrupper håller EESK med kommissionen om att denna målsättning är viktig, och uppmanar därför kommissionen att utarbeta en särskild främjandestrategi inom den övergripande främjandepolitiken. Kommittén betvivlar dock att det är effektivt att låta främjandeåtgärder bli en obligatorisk del av verksamhetsprogrammen, när dessa oundvikligen måste bli begränsade.

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | Kommittén pekar på att kommissionens förslag inte leder till någon lösning av problemet för producenter av ”röd frukt” för bearbetning. EESK anser att man måste skapa ett system för direkt stöd till sektorn för ”röd frukt” för bearbetning, på samma sätt som för annan frukt och andra grönsaker för bearbetning (t.ex. torr frukt). |
| --- | --- |

4.1

Kommittén pekar på att kommissionens förslag inte leder till någon lösning av problemet för producenter av ”röd frukt” för bearbetning. EESK anser att man måste skapa ett system för direkt stöd till sektorn för ”röd frukt” för bearbetning, på samma sätt som för annan frukt och andra grönsaker för bearbetning (t.ex. torr frukt).

| 4.2 | Kommittén är positiv till att kryddväxter införlivas bland de produkter för vilka man kan bilda en producentorganisation och uppmanar kommissionen att kontrollera att den förteckning som återfinns i förslaget motsvarar behoven i alla delar av EU. |
| --- | --- |

4.2

Kommittén är positiv till att kryddväxter införlivas bland de produkter för vilka man kan bilda en producentorganisation och uppmanar kommissionen att kontrollera att den förteckning som återfinns i förslaget motsvarar behoven i alla delar av EU.

| 4.3 | Med utgångspunkt i tidigare erfarenheter av utdelning till välgörenhetsorganisationer vill vi uppmärksamma kommissionen på hur viktigt det är se till att formerna för detta blir snabba och effektiva. |
| --- | --- |

4.3

Med utgångspunkt i tidigare erfarenheter av utdelning till välgörenhetsorganisationer vill vi uppmärksamma kommissionen på hur viktigt det är se till att formerna för detta blir snabba och effektiva.

| 4.4 | EESK uppmanar kommissionen att låta gratis utdelning även innefatta sådana produkter som inte är avsedda för förtäring. |
| --- | --- |

4.4

EESK uppmanar kommissionen att låta gratis utdelning även innefatta sådana produkter som inte är avsedda för förtäring.

| 4.5 | Kommissionen uppmanas ta hänsyn till att odlarna i de nya medlemsländerna har särskilda svårigheter när det gäller att bidra till finansieringen av krishanteringen. |
| --- | --- |

4.5

Kommissionen uppmanas ta hänsyn till att odlarna i de nya medlemsländerna har särskilda svårigheter när det gäller att bidra till finansieringen av krishanteringen.

| 4.6 | Kommittén anser att en miniminivå på odlarnas direktförsäljning strider mot reformens målsättningar och föreslår att formuleringen i den tidigare förordningen bibehålls. |
| --- | --- |

4.6

Kommittén anser att en miniminivå på odlarnas direktförsäljning strider mot reformens målsättningar och föreslår att formuleringen i den tidigare förordningen bibehålls.

| 4.7 | Kommittén motsätter sig inte att medlemsstaterna utarbetar en nationell strategi för verksamhetsprogrammen, även i fråga om användning och uppvärdering av befintliga strukturer. Vi anser dock att de nationella strategierna bör vara frivilliga för de berörda medlemsstaterna och inte leda till nya förteckningar över positiva åtgärder på nationell nivå. |
| --- | --- |

4.7

Kommittén motsätter sig inte att medlemsstaterna utarbetar en nationell strategi för verksamhetsprogrammen, även i fråga om användning och uppvärdering av befintliga strukturer. Vi anser dock att de nationella strategierna bör vara frivilliga för de berörda medlemsstaterna och inte leda till nya förteckningar över positiva åtgärder på nationell nivå.

| 4.8 | Dessutom konstaterar EESK att det i vissa fall förekommer motsättningar mellan den gemenskapspolitik som syftar till att främja koncentration av utbudet, även genom sammanslagning av producentorganisationer, och de nationella myndigheternas eller gemenskapsmyndigheternas åtgärder för att främja konkurrens. Därför begär vi att konkurrensbestämmelserna tillämpas med hänsyn till den europeiska frukt- och grönsaksmarknadens dimension. |
| --- | --- |

4.8

Dessutom konstaterar EESK att det i vissa fall förekommer motsättningar mellan den gemenskapspolitik som syftar till att främja koncentration av utbudet, även genom sammanslagning av producentorganisationer, och de nationella myndigheternas eller gemenskapsmyndigheternas åtgärder för att främja konkurrens. Därför begär vi att konkurrensbestämmelserna tillämpas med hänsyn till den europeiska frukt- och grönsaksmarknadens dimension.

| 4.9 | Kommittén föreslår att kommissionen inrättar ett europeiskt övervakningscentrum för priser och handelspraxis, för att göra marknaden öppnare och därmed gynna alla aktörer. |
| --- | --- |

4.9

Kommittén föreslår att kommissionen inrättar ett europeiskt övervakningscentrum för priser och handelspraxis, för att göra marknaden öppnare och därmed gynna alla aktörer.

| 4.10 | Eftersom den föreslagna reformen innebär en konsolidering av en fristående gemensam marknadsorganisation för frukt- och grönsakssektorn, uppmanar EESK kommissionen att inte införa särskilda bestämmelser för denna sektor i förordningen om en gemensam organisation av marknaden. |
| --- | --- |

4.10

Eftersom den föreslagna reformen innebär en konsolidering av en fristående gemensam marknadsorganisation för frukt- och grönsakssektorn, uppmanar EESK kommissionen att inte införa särskilda bestämmelser för denna sektor i förordningen om en gemensam organisation av marknaden.

Bryssel den 30 maj 2007.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Ordförande

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar (SEK(2007) 75) ”Mot en reform av de gemensamma organisationerna avmarknaderna för färsk frukt och färska grönsaker och bearbetad frukt och bearbetade grönsaker – Sammanfattning avkonsekvensanalys”.

1

(2)  EUT C 255, 14.10.2005, s. 44, yttrandet CESE 381/2005 – ”Storskalig detaljhandel – tendenser och konsekvenser för jordbrukare och konsumenter”.

2

---

| 27.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 175/57 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 175/57

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer, när det gäller de genomförandebefogenheter som överförts till kommissionen”

KOM(2007) 93 slutlig – 2007/0036 (COD)

(2007/C 175/15)

Den 19 april 2007 beslutade rådet att i enlighet med artikel 175.1 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Eftersom kommittén redan uttalat sig om det aktuella förslagets innehåll i sitt yttrande av den 28 april 2004 (1), beslutade EESK vid sin 436:e plenarsession den 30-31 maj 2007 (sammanträdet den 30 maj) med 159 röster för och 11 nedlagda röster att inte utarbeta något nytt yttrande i frågan, utan att hänvisa till sin ståndpunkt i ovannämnda dokument.

Bryssel den 30 maj 2007.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Ordförande

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  2003/0282 COD, EUT C 117, 30.4.2004.

1

---

| 27.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 175/57 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 175/57

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Globaliseringen – utmaningar och möjligheter för EU”

(2007/C 175/16)

I ett brev av den 26 september 2006 bad Michael Glos, Tysklands förbundsminister för ekonomi och teknik, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i anslutning till det tyska ordförandeskapets verksamhet utarbeta ett yttrande om ”Globaliseringen – utmaningar och möjligheter för EU”.

Facksektionen för yttre förbindelser, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 4 maj 2007. Föredragande var Henri Malosse, medföredragande Staffan Nilsson.

Vid sin 436:e plenarsession den 30-31 maj 2007 (sammanträdet den 31 maj 2007) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén enhälligt följande yttrande:

1.   Sammanfattning

En gemensam globaliseringsstrategi

EU kan ses som den globaliserade världens laboratorium. Unionen har bildats med utgångspunkt i demokratiska former, utan hegemoni och med respekt för åsiktsskillnader och kulturell mångfald och strävan efter ekonomisk och social sammanhållning och öppenhet. Även om den nya världsordningen inte kan avspegla EU, måste Europeiska unionen framhålla sina värderingar och principer och samtidigt verka för globala styrelseformer som bygger på den europeiska integrationens främsta landvinningar. EU framstår som trovärdigt när man förmedlar sina värderingar och för fram sin integrationsmodell utan arrogans eller vilja att dominera. I ett EU utan någon vision eller gemensam strategi i fråga om globaliseringens utmaningar och möjligheter kan Europas invånare känna sig övergivna och ifrågasätta nyttan med unionen.

1.1   En ”global rättsstat”

EU:s första åtgärd bör vara att med större kraft bidra till att utveckla en ”rättsstat” som utan skönmålning beaktar verkligheten och gör sitt yttersta för att med alla medel bidra till framväxten av en humanistisk globalisering som bygger på multilateralism i stället för styrkeförhållande, på individens grundläggande rättigheter, framför allt rätten till arbete och anständiga arbetsvillkor, en ansvarsfull förvaltning av vårt naturarv, ökad insyn i finansmarknaderna, ett omfattande hälsoskydd och en hög livsmedelssäkerhet för alla medborgare, särskilt de svagaste, kulturell och språklig mångfald samt tillgång till och spridning av kunskap för alla.

1.2   Fungera som förebild

För det andra kan och bör EU främja regional integration. Man kan konstatera att de flesta av världens länder med få undantag har inlett olika tillnärmningsförfaranden som spänner över allt från enbart ett temabaserat samarbete till verkliga integrationsprocesser som liknar EU:s. Det skulle förmodligen vara lättare att reglera globaliseringen om EU fick flera efterföljare och om fler samstämda regionala sammanslutningar som också bygger på pluralism, respekt för mångfald och konsensuspraxis förde en dialog i stället för att hålla fast vid ett inbördes styrkeförhållande. Den regionala integrationen är helt säkert också en framtidslösning för de svagaste regionerna i världen, för vilka de begränsade marknaderna utgör ett oöverstigligt handikapp och som i dag inte kan göra sin röst hörd.

1.3   En balanserad och ansvarskännande handelsöppning

Vad de internationella handelsförbindelserna beträffar anser EESK att ett bilateralt förhållningssätt bara är av nytta om det kompletterar WTO:s multilateralism. EESK efterlyser framsteg vad gäller marknadstillträdet, ömsesidigheten, kampen mot handelshinder och illegal verksamhet. EESK föreslår att man inleder en dialog om de övriga aspekterna av de globala styresformerna som påverkar handeln (bland annat sociala normer och miljön). EU måste också bidra till en policy som innebär att alla utvecklingsländer, särskilt i Afrika, kan dra nytta av globaliseringsprocessen.

EESK anser också att man på EU-nivå bör utvärdera effekterna av alla nya handelseftergifter, bättre utnyttja de handelspolitiska skyddsåtgärderna, framför allt åtgärder till skydd för EU-producenternas intressen, och främja gemensamma insatser på de yttre marknaderna. EESK anser att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter bör användas som ett strategiskt instrument för stöd till personer och regioner som berörs av globaliseringen, med tillskott från nationella fonder.

1.4   Skynda på integrationen och bevara den kulturella mångfalden

Ju mer sammanhängande och integrerat EU är, desto mer övertygande blir unionen och kan inta en ledande roll för att verka för ansvarsfulla globala styrelseformer med flera kraftcentrum. Globaliseringen kan i dag ses som en fördel för EU:s integrationsprocess, eftersom den tvingar oss att skynda på. Det pågår nu en kapplöpning. Innovation, kunskapsspridning till alla och demokratisering skulle kunna vara nyckeln till framgång. Det är hög tid att se till att den inre markanden verkligen fullföljs, att sudda ut gränserna mellan utbildning och forskning och att införa en ny gemenskapspolitik främst på områdena energi, miljö och forskning.

1.5   Göra det organiserade civila samhället till en främjare av globalisering med ett mänskligt ansikte

EU själv måste i större utsträckning engagera och involvera sina medborgare och samtidigt stödja dialogen mellan olika kulturer på det globala planet. Hittills har det organiserade civila samhället, dess organisationer och institutioner som EESK i alltför liten utsträckning blivit tillfrågade. Deras bidrag är särskilt viktigt i samband med globaliseringen, eftersom internationella förbindelser i dag inte bara är en angelägenhet för nationer utan också för medier, arbetsmarknadens parter, företag, forskarsamfundet och kulturella kretsar, sammanslutningar och alla andra krafter i det civila samhället.

2.   Möta globaliseringens utmaningar med ett angreppssätt som också är globalt

| 2.1 | Det europeiska samarbetet har sedan allra första början utvecklats genom att öppna sig. Genom att successivt avskaffa de inre gränserna har EU lyckats skapa en stor inre marknad, modernisera sin ekonomi, utveckla sin infrastruktur och bli en ledande aktör inom det internationella handelsutbytet. |
| --- | --- |

2.1

Det europeiska samarbetet har sedan allra första början utvecklats genom att öppna sig. Genom att successivt avskaffa de inre gränserna har EU lyckats skapa en stor inre marknad, modernisera sin ekonomi, utveckla sin infrastruktur och bli en ledande aktör inom det internationella handelsutbytet.

| 2.2 | Den europeiska integrationen är mycket mer än en inre marknad. Europeiska unionen har fastställt gemensamma regler, ett gemensamt rätts- och domstolssystem, en stadga om grundläggande rättigheter och gemensamma politikområden. Politiken för ekonomisk och social sammanhållning bör särskilt nämnas. Den är en drivfjäder när det gäller principen om solidaritet mellan länderna och regionerna och har som syfte att minska skillnaderna i utvecklingsnivå, vilka ökat efter de senaste utvidgningarna. |
| --- | --- |

2.2

Den europeiska integrationen är mycket mer än en inre marknad. Europeiska unionen har fastställt gemensamma regler, ett gemensamt rätts- och domstolssystem, en stadga om grundläggande rättigheter och gemensamma politikområden. Politiken för ekonomisk och social sammanhållning bör särskilt nämnas. Den är en drivfjäder när det gäller principen om solidaritet mellan länderna och regionerna och har som syfte att minska skillnaderna i utvecklingsnivå, vilka ökat efter de senaste utvidgningarna.

| 2.3 | I dag skall globaliseringens utmaningar ses mot en bakgrund av mycket varierande förhållanden och betingelser, som bland annat utmärks av styrelseformer på det internationella planet som fortfarande ligger i sin linda, av tendenser till hegemoni och av ökande spänningar mellan utvecklingsländerna och tillväxtekonomierna. Dessa globala obalanser är något helt nytt för EU. |
| --- | --- |

2.3

I dag skall globaliseringens utmaningar ses mot en bakgrund av mycket varierande förhållanden och betingelser, som bland annat utmärks av styrelseformer på det internationella planet som fortfarande ligger i sin linda, av tendenser till hegemoni och av ökande spänningar mellan utvecklingsländerna och tillväxtekonomierna. Dessa globala obalanser är något helt nytt för EU.

| 2.4 | Det europeiska projektet var till en början inte alls ”eurocentriskt”. Redan Europas fäder såg framför sig hur Europeiska gemenskaperna skulle kunna öppnas för alla folk i Europa, när dessa en gång befriats från sina diktaturer, och tjäna som modell för en ny världsordning grundad på rättsstatsbegreppet, öppenhet och förtroende. |
| --- | --- |

2.4

Det europeiska projektet var till en början inte alls ”eurocentriskt”. Redan Europas fäder såg framför sig hur Europeiska gemenskaperna skulle kunna öppnas för alla folk i Europa, när dessa en gång befriats från sina diktaturer, och tjäna som modell för en ny världsordning grundad på rättsstatsbegreppet, öppenhet och förtroende.

| 2.5 | Globaliseringen uppvisar således stora likheter med de positiva effekter som följt av att EU-länderna öppnat sig för varandra. Utnyttjande av komparativa fördelar och stordriftsfördelar samt tillvaratagande av ny utvecklingsdynamik och nya marknader är ett par exempel. |
| --- | --- |

2.5

Globaliseringen uppvisar således stora likheter med de positiva effekter som följt av att EU-länderna öppnat sig för varandra. Utnyttjande av komparativa fördelar och stordriftsfördelar samt tillvaratagande av ny utvecklingsdynamik och nya marknader är ett par exempel.

| 2.6 | Men globaliseringen skapar också många nya utmaningar, som ofta kräver mycket komplexa svar och anpassningar. Bland annat ger de upphov till många svårigheter och snedvridningar vad gäller marknadstillträde, kompetensflykt, bevarande av flerspråkighet och kulturell mångfald, migrationsströmmar, mycket stora skillnader i arbets- och produktionsvillkor, internationalisering av kapitalet och finansmarknaderna i en aldrig tidigare skådad skala, försvagning av de sociala landvinningarna i utvecklingsländerna till följd av den globala konkurrensutsättningen och slutligen stora utmaningar när det gäller att skydda miljö, hälsa och säkerhet. |
| --- | --- |

2.6

Men globaliseringen skapar också många nya utmaningar, som ofta kräver mycket komplexa svar och anpassningar. Bland annat ger de upphov till många svårigheter och snedvridningar vad gäller marknadstillträde, kompetensflykt, bevarande av flerspråkighet och kulturell mångfald, migrationsströmmar, mycket stora skillnader i arbets- och produktionsvillkor, internationalisering av kapitalet och finansmarknaderna i en aldrig tidigare skådad skala, försvagning av de sociala landvinningarna i utvecklingsländerna till följd av den globala konkurrensutsättningen och slutligen stora utmaningar när det gäller att skydda miljö, hälsa och säkerhet.

| 2.7 | Globaliseringen medför inte samma konsekvenser på alla områden; i vissa delar av världen befrämjar den ekonomisk och social utveckling, i andra har den motsatt effekt: utvecklade regioner utsätts för en hårdare konkurrens, medan underutvecklade länder lämnas i sticket. |
| --- | --- |

2.7

Globaliseringen medför inte samma konsekvenser på alla områden; i vissa delar av världen befrämjar den ekonomisk och social utveckling, i andra har den motsatt effekt: utvecklade regioner utsätts för en hårdare konkurrens, medan underutvecklade länder lämnas i sticket.

| 2.8 | För att anta dessa utmaningar måste EU visa att man kan dra fördel av globaliseringen och att det inte är en situation som man bara måste utstå. Man måste ta till vara alla tillfällen som globaliseringen erbjuder och samtidigt ringa in hur regionerna, sektorerna och de olika befolkningsgrupperna berörs för att tillsammans med medlemsstaterna, arbetsmarknadsparterna och andra berörda aktörer i det civila samhället fastställa vilka konkreta åtgärder som kan göra det möjligt att genomföra de anpassningar som behövs. |
| --- | --- |

2.8

För att anta dessa utmaningar måste EU visa att man kan dra fördel av globaliseringen och att det inte är en situation som man bara måste utstå. Man måste ta till vara alla tillfällen som globaliseringen erbjuder och samtidigt ringa in hur regionerna, sektorerna och de olika befolkningsgrupperna berörs för att tillsammans med medlemsstaterna, arbetsmarknadsparterna och andra berörda aktörer i det civila samhället fastställa vilka konkreta åtgärder som kan göra det möjligt att genomföra de anpassningar som behövs.

| 2.9 | Globaliseringen kan inte bara bemötas med ett ekonomiskt angreppssätt. De politiska, sociala, miljömässiga och även kulturella frågorna är också viktiga. EU:s svar bör omfatta alla dessa områden, eftersom det annars riskerar att inte vara tillräckligt övertygande. |
| --- | --- |

2.9

Globaliseringen kan inte bara bemötas med ett ekonomiskt angreppssätt. De politiska, sociala, miljömässiga och även kulturella frågorna är också viktiga. EU:s svar bör omfatta alla dessa områden, eftersom det annars riskerar att inte vara tillräckligt övertygande.

| 2.10 | Den strategi för regional integration som kännetecknar EU gör att unionen kan föra medlemsstaternas talan i WTO. Det finns andra exempel på regional integration i världen, men de har inte nått lika långt som EU. Med undantag för Karibiska gemenskapen, som förenar länderna i Västindien, intar dessa regioner ingen gemensam ståndpunkt i WTO. En sådan utveckling skulle vara mycket positiv för att uppnå ett mer strukturerat och effektivt globalt styre. |
| --- | --- |

2.10

Den strategi för regional integration som kännetecknar EU gör att unionen kan föra medlemsstaternas talan i WTO. Det finns andra exempel på regional integration i världen, men de har inte nått lika långt som EU. Med undantag för Karibiska gemenskapen, som förenar länderna i Västindien, intar dessa regioner ingen gemensam ståndpunkt i WTO. En sådan utveckling skulle vara mycket positiv för att uppnå ett mer strukturerat och effektivt globalt styre.

| 2.11 | I EU kan man konstatera att globaliseringen uppfattas på olika sätt i olika länder och av olika befolkningskategorier. Denna mångfald kan skapa rikedom, men globaliseringens utmaningar kommer allt snabbare, blir allt större och kräver i dag en gemensam strategi från EU:s sida samt konkreta åtgärder. |
| --- | --- |

2.11

I EU kan man konstatera att globaliseringen uppfattas på olika sätt i olika länder och av olika befolkningskategorier. Denna mångfald kan skapa rikedom, men globaliseringens utmaningar kommer allt snabbare, blir allt större och kräver i dag en gemensam strategi från EU:s sida samt konkreta åtgärder.

3.   Bidra till mer verksamma internationella bestämmelser för att främja en globalisering med ett ”mänskligt ansikte”

| 3.1 | De värderingar som EU-projektet förmedlar (bland annat mångfald och sammanhållning, rättsstatsbegreppet, subsidiaritet och en balans mellan de ekonomiska och sociala frågorna och en hållbar utveckling) är i dag inte tillräckligt utbredda på den internationella arenan. |
| --- | --- |

3.1

De värderingar som EU-projektet förmedlar (bland annat mångfald och sammanhållning, rättsstatsbegreppet, subsidiaritet och en balans mellan de ekonomiska och sociala frågorna och en hållbar utveckling) är i dag inte tillräckligt utbredda på den internationella arenan.

| 3.2 | Förbindelserna på subnationell nivå kan inte greppa hela globaliseringsfenomenet, som bland annat rör migrationsströmmar, penningflöden, föroreningar och klimatrelaterade skador samt olika informationskanaler, framför allt Internet. På har inte bara staterna utan även de multinationella företagen, finansmarknaderna, medierna, forskarsamfundet, det organiserade civila samhället och dess institutioner, arbetsmarknadsparterna, de icke-statliga organisationerna och många andra aktörer också globaliserats. |
| --- | --- |

3.2

Förbindelserna på subnationell nivå kan inte greppa hela globaliseringsfenomenet, som bland annat rör migrationsströmmar, penningflöden, föroreningar och klimatrelaterade skador samt olika informationskanaler, framför allt Internet. På har inte bara staterna utan även de multinationella företagen, finansmarknaderna, medierna, forskarsamfundet, det organiserade civila samhället och dess institutioner, arbetsmarknadsparterna, de icke-statliga organisationerna och många andra aktörer också globaliserats.

| 3.3 | Det är därför viktigt att EU fortsätter att på ett mer beslutsamt sätt verka för en global styrelseform genom att driva följande frågor:






  — | Återlansering av Dohaprocessen inom WTO till förmån för en större öppning av handeln, åtföljd av regler som möjliggör en mer balanserad och rättvisare handel. |
| --- | --- | --- |

3.3

Det är därför viktigt att EU fortsätter att på ett mer beslutsamt sätt verka för en global styrelseform genom att driva följande frågor:

—

Återlansering av Dohaprocessen inom WTO till förmån för en större öppning av handeln, åtföljd av regler som möjliggör en mer balanserad och rättvisare handel.

| — | Utformning och ett verkligt genomförande av andra globala bestämmelser som ILO:s konventioner (om arbetsrätt), Unescos konventioner på kulturområdet (om mångfald), Kyotoprotokollet på miljöområdet, Internationella atomenergiorganets (IAEA) beslut på energiområdet, WIPO:s konventioner på området immaterialrätt och WHO:s riktlinjer på hälsoområdet, ONUDI:s industriella samarbete, samt övriga bestämmelser. |
| --- | --- |

—

Utformning och ett verkligt genomförande av andra globala bestämmelser som ILO:s konventioner (om arbetsrätt), Unescos konventioner på kulturområdet (om mångfald), Kyotoprotokollet på miljöområdet, Internationella atomenergiorganets (IAEA) beslut på energiområdet, WIPO:s konventioner på området immaterialrätt och WHO:s riktlinjer på hälsoområdet, ONUDI:s industriella samarbete, samt övriga bestämmelser.

| — | Samordning mellan de olika instrumenten för styresformer i världen under beskydd av FN, så att det kan skapas ”riktlinjer” för en rättsstat med reglerings- och rättsmekanismer och som grundar sig på respekt för mångfalden. |
| --- | --- |

—

Samordning mellan de olika instrumenten för styresformer i världen under beskydd av FN, så att det kan skapas ”riktlinjer” för en rättsstat med reglerings- och rättsmekanismer och som grundar sig på respekt för mångfalden.

| 3.4 | I detta syfte bör man vad gäller internationella handelsbestämmelser främst vidta följande åtgärder:






  — | Nå en överenskommelse om WTO:s avtal om handelsunderlättande åtgärder (”Trade Facilitation Agreement”) i syfte att fastställa standarder för tullregler och tullförfaranden. Bland annat bör ett system med en enda kontaktpunkt (”Single Window”) inrättas, och man bör främja verksamma och tydliga bestämmelser samt användningen av IT-verktyg. |
| --- | --- | --- |

3.4

I detta syfte bör man vad gäller internationella handelsbestämmelser främst vidta följande åtgärder:

—

Nå en överenskommelse om WTO:s avtal om handelsunderlättande åtgärder (”Trade Facilitation Agreement”) i syfte att fastställa standarder för tullregler och tullförfaranden. Bland annat bör ett system med en enda kontaktpunkt (”Single Window”) inrättas, och man bör främja verksamma och tydliga bestämmelser samt användningen av IT-verktyg.

| — | Säkerställa antagandet, tillämpningen och respekten för sanitära och fytosanitära åtgärder och WTO:s SPS-avtal (livsmedelssäkerhet, djurhälsa och växtskydd) samt beakta djurskydd och djurens välfärd. |
| --- | --- |

—

Säkerställa antagandet, tillämpningen och respekten för sanitära och fytosanitära åtgärder och WTO:s SPS-avtal (livsmedelssäkerhet, djurhälsa och växtskydd) samt beakta djurskydd och djurens välfärd.

| — | Mer verksamt bekämpa pirattillverkning och förfalskning, som vållar betydande och allt större skada för europeisk tillverkning, bland annat genom att utarbeta en verklig strategi för att skydda de immateriella rättigheterna genom TRIPS-avtalet. |
| --- | --- |

—

Mer verksamt bekämpa pirattillverkning och förfalskning, som vållar betydande och allt större skada för europeisk tillverkning, bland annat genom att utarbeta en verklig strategi för att skydda de immateriella rättigheterna genom TRIPS-avtalet.

| — | Etablera en koppling mellan framstegen inom handeln och respekten för sociala och etiska bestämmelser samt miljöbestämmelser. |
| --- | --- |

—

Etablera en koppling mellan framstegen inom handeln och respekten för sociala och etiska bestämmelser samt miljöbestämmelser.

| — | Bidra till att utveckla kapaciteten i tillväxtekonomierna (bland annat Kina och Indien) och utvecklingsländerna på dessa områden. |
| --- | --- |

—

Bidra till att utveckla kapaciteten i tillväxtekonomierna (bland annat Kina och Indien) och utvecklingsländerna på dessa områden.

3.5   Övriga bestämmelser:

| 3.5.1 | Även om betydande framgångar uppnåddes i alla dessa handelsfrågor skulle detta inte i sig vara tillräckligt för att skapa förutsättningar för en verkligt ”hållbar utveckling”, en målsättning som ändå uttryckligen erkänts av WTO i Dohaagendan. För att uppnå ett sådant mål kommer det att krävas andra åtgärder, och också här kan EU fungera som en drivande kraft. Det handlar framför allt om miljö, säkerhet, grundläggande rättigheter, arbetsvillkor och kulturell mångfald. |
| --- | --- |

3.5.1

Även om betydande framgångar uppnåddes i alla dessa handelsfrågor skulle detta inte i sig vara tillräckligt för att skapa förutsättningar för en verkligt ”hållbar utveckling”, en målsättning som ändå uttryckligen erkänts av WTO i Dohaagendan. För att uppnå ett sådant mål kommer det att krävas andra åtgärder, och också här kan EU fungera som en drivande kraft. Det handlar framför allt om miljö, säkerhet, grundläggande rättigheter, arbetsvillkor och kulturell mångfald.

| 3.5.2 | Ett grundläggande krav är skyddet av miljön mot de allt större hoten (skyddet av livsmiljön, artskyddet, bekämpningen av växthuseffekten och föroreningarna m.m.). Denna utmaning, som per definition sträcker sig över alla gränser, hänger oupplösligt samman med själva globaliseringsfenomenet. Det bör bli ett fullvärdigt led i handelsförhandlingarna och beaktas i alla de olika förhandlingarna. Europeiska unionen bör särskilt prioritera detta krav.






  — | Det kan ske dels genom att man tar initiativ till en förnyelse av Kyotoavtalen om minskade utsläpp av växthusgaser med målsättningen att få alla världens länder att hjälpa till att begränsa den globala uppvärmningen (rapporten från FN:s klimatpanel (Intergovernmental Panel on Climate Change, IPCC) som upprättats på internationell nivå, stödjer EU:s mål): |
| --- | --- | --- |

3.5.2

Ett grundläggande krav är skyddet av miljön mot de allt större hoten (skyddet av livsmiljön, artskyddet, bekämpningen av växthuseffekten och föroreningarna m.m.). Denna utmaning, som per definition sträcker sig över alla gränser, hänger oupplösligt samman med själva globaliseringsfenomenet. Det bör bli ett fullvärdigt led i handelsförhandlingarna och beaktas i alla de olika förhandlingarna. Europeiska unionen bör särskilt prioritera detta krav.

—

Det kan ske dels genom att man tar initiativ till en förnyelse av Kyotoavtalen om minskade utsläpp av växthusgaser med målsättningen att få alla världens länder att hjälpa till att begränsa den globala uppvärmningen (rapporten från FN:s klimatpanel (Intergovernmental Panel on Climate Change, IPCC) som upprättats på internationell nivå, stödjer EU:s mål):

| — | Dels kan man gemensamt utveckla forskning och miljöteknik och inför de nya globala behoven erbjuda central kompetens i fråga om förfaranden, produkter och tjänster på olika områden (jordbruk och landsbygdsområden, vatten och energi, industri och återvinning, boende och stadsplanering osv.). |
| --- | --- |

—

Dels kan man gemensamt utveckla forskning och miljöteknik och inför de nya globala behoven erbjuda central kompetens i fråga om förfaranden, produkter och tjänster på olika områden (jordbruk och landsbygdsområden, vatten och energi, industri och återvinning, boende och stadsplanering osv.).

| 3.5.3 | Säkerhetsbehoven har också blivit mycket viktigare och tar sig olika uttryck. Som exempel kan nämnas hälsoskydd mot bland annat pandemier, bekämpning av brottslighet, övervakning av kärnkraft, dataskydd, produktsäkerhet och framför allt livsmedelssäkerhet. Globaliseringen får under inga omständigheter likställas med ökad osäkerhet. Det handlar därför om att finna verksamma bestämmelser som kan utgöra en säkrare ram både för handelns utveckling, de grundläggande uppgifter som staterna har att utföra och levnadsvillkoren. Dessa framsteg måste också gå hand i hand med bättre metoder för samhällsstyrning och bättre åtgärder för bekämpning av korruption och risker av alla slag. |
| --- | --- |

3.5.3

Säkerhetsbehoven har också blivit mycket viktigare och tar sig olika uttryck. Som exempel kan nämnas hälsoskydd mot bland annat pandemier, bekämpning av brottslighet, övervakning av kärnkraft, dataskydd, produktsäkerhet och framför allt livsmedelssäkerhet. Globaliseringen får under inga omständigheter likställas med ökad osäkerhet. Det handlar därför om att finna verksamma bestämmelser som kan utgöra en säkrare ram både för handelns utveckling, de grundläggande uppgifter som staterna har att utföra och levnadsvillkoren. Dessa framsteg måste också gå hand i hand med bättre metoder för samhällsstyrning och bättre åtgärder för bekämpning av korruption och risker av alla slag.

| 3.5.4 | Den sociala aspekten på globaliseringen och motsvarande arbetsnormer, som grundar sig på ILO:s konventioner (1) måste få en effektiv tillämpning runt om i världen. Med hjälp av begreppen anständigt arbete och rättvis och korrekt handel kan EU i partnerskap med ILO bygga upp en bas av värderingar och exempel på bra metoder. Frågan måste ställas hur ILO:s konventioner skall kunna tillämpas på ett effektivt sätt, eventuellt via upprättande av en rättspraxis på området. |
| --- | --- |

3.5.4

Den sociala aspekten på globaliseringen och motsvarande arbetsnormer, som grundar sig på ILO:s konventioner (1) måste få en effektiv tillämpning runt om i världen. Med hjälp av begreppen anständigt arbete och rättvis och korrekt handel kan EU i partnerskap med ILO bygga upp en bas av värderingar och exempel på bra metoder. Frågan måste ställas hur ILO:s konventioner skall kunna tillämpas på ett effektivt sätt, eventuellt via upprättande av en rättspraxis på området.

| 3.5.5 | Ett flertal mycket uppmuntrande sociala initiativ har påbörjats i utvecklingsländerna av icke-statliga aktörer, företag och arbetsmarknadens parter. Här kan nämnas de politikinsatser som lanserats av ett antal europeiska företag på grundval av de riktlinjer som överenskommits inom ramen för OECD liksom ILO:s sociala normer. Särskilt kan nämnas de icke-statliga aktörernas initiativ på området sysselsättning, yrkesutbildning, hälsofrågor, levnads- och arbetsvillkor samt de initiativ som lanserats inom ramen för en regional social dialog bortom nationsgränserna. EU bör öka sitt stöd till sådana initiativ, till att börja med initiativen i AVS-länderna. EU:s stöd bör också i högre grad inriktas på program i vilka aktörerna i det civila samhället aktivt deltar, särskilt program på regional nivå. |
| --- | --- |

3.5.5

Ett flertal mycket uppmuntrande sociala initiativ har påbörjats i utvecklingsländerna av icke-statliga aktörer, företag och arbetsmarknadens parter. Här kan nämnas de politikinsatser som lanserats av ett antal europeiska företag på grundval av de riktlinjer som överenskommits inom ramen för OECD liksom ILO:s sociala normer. Särskilt kan nämnas de icke-statliga aktörernas initiativ på området sysselsättning, yrkesutbildning, hälsofrågor, levnads- och arbetsvillkor samt de initiativ som lanserats inom ramen för en regional social dialog bortom nationsgränserna. EU bör öka sitt stöd till sådana initiativ, till att börja med initiativen i AVS-länderna. EU:s stöd bör också i högre grad inriktas på program i vilka aktörerna i det civila samhället aktivt deltar, särskilt program på regional nivå.

| 3.5.6 | Inför en tilltagande internationalisering av finansmarknaderna måste EU kunna agera med en röst för att göra internationella valutafonden till ett verkligt stabiliseringsinstrument. Länderna i eurozonen bör bestämma sig för att harmonisera sitt deltagande i internationella valutafonden, vilket skulle ge Europa ökad tyngd. Samtidigt bör EU med OECD-konventionerna som grund främja globala styresformer när det gäller att bekämpa penningtvätt och bedrägerier. |
| --- | --- |

3.5.6

Inför en tilltagande internationalisering av finansmarknaderna måste EU kunna agera med en röst för att göra internationella valutafonden till ett verkligt stabiliseringsinstrument. Länderna i eurozonen bör bestämma sig för att harmonisera sitt deltagande i internationella valutafonden, vilket skulle ge Europa ökad tyngd. Samtidigt bör EU med OECD-konventionerna som grund främja globala styresformer när det gäller att bekämpa penningtvätt och bedrägerier.

| 3.5.7 | Frågan om utbildning och kunskapsspridning är av grundläggande betydelse för globala styrelseformer i folkets tjänst. Man bör vidareutveckla Unescos projekt och stödja nätverk som låter så många som möjligt få del av kunskaper och färdigheter inom ramen för ett pluralistiskt tänkande och en interkulturell dialog. I EU:s strategi för bättre styrelseformer på internationell nivå bör man beakta frågan om kulturell mångfald och flerspråkighet. Det är Europas starka sidor, men dessa är nu hotade. |
| --- | --- |

3.5.7

Frågan om utbildning och kunskapsspridning är av grundläggande betydelse för globala styrelseformer i folkets tjänst. Man bör vidareutveckla Unescos projekt och stödja nätverk som låter så många som möjligt få del av kunskaper och färdigheter inom ramen för ett pluralistiskt tänkande och en interkulturell dialog. I EU:s strategi för bättre styrelseformer på internationell nivå bör man beakta frågan om kulturell mångfald och flerspråkighet. Det är Europas starka sidor, men dessa är nu hotade.

| 3.5.8 | Vad gäller grundläggande rättigheter måste EU-länderna gemensamt verka för att, med hänsyn till den kulturella mångfalden, effektivisera bestämmelserna i FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna och utöka Internationella krigsförbrytartribunalens roll. |
| --- | --- |

3.5.8

Vad gäller grundläggande rättigheter måste EU-länderna gemensamt verka för att, med hänsyn till den kulturella mångfalden, effektivisera bestämmelserna i FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna och utöka Internationella krigsförbrytartribunalens roll.

3.6   Det unika med EU:s bidrag

| 3.6.1 | När det gäller stärkta globala styrelseformer kan EU även dra nytta av sin erfarenhet på områden som kan framstå som centrala för att så många som möjligt skall kunna acceptera dem:






  — | Subsidiaritetsprincipen, som gör det möjligt att fördela ansvaret till lämpligaste nivå och därmed ge staterna, regionerna och även det civila samhällets aktörer ett verkligt manöverutrymme. |
| --- | --- | --- |

3.6.1

När det gäller stärkta globala styrelseformer kan EU även dra nytta av sin erfarenhet på områden som kan framstå som centrala för att så många som möjligt skall kunna acceptera dem:

—

Subsidiaritetsprincipen, som gör det möjligt att fördela ansvaret till lämpligaste nivå och därmed ge staterna, regionerna och även det civila samhällets aktörer ett verkligt manöverutrymme.

| — | Den praktiska erfarenheten av att hantera komplexa situationer i olika takt och med respekt för den kulturella mångfalden. |
| --- | --- |

—

Den praktiska erfarenheten av att hantera komplexa situationer i olika takt och med respekt för den kulturella mångfalden.

| — | Samråd med och medverkan av ekonomiska och sociala aktörer i beslutsprocesserna. |
| --- | --- |

—

Samråd med och medverkan av ekonomiska och sociala aktörer i beslutsprocesserna.

| 3.6.2 | I likhet med EU:s förhållningssätt gentemot AVS-länderna bör unionen när så är möjligt välja ett regionalt synsätt i sina politiska, ekonomiska och handelsmässiga förbindelser med sina partner. En sådan utveckling av förbindelserna mellan EU och andra regionala myndigheter skulle i en anda av konkurrens och ömsesidig öppenhet gagna alla berörda parter och samtidigt utan tvekan på ett avgörande sätt komplettera och stärka WTO:s multilaterala ramar. |
| --- | --- |

3.6.2

I likhet med EU:s förhållningssätt gentemot AVS-länderna bör unionen när så är möjligt välja ett regionalt synsätt i sina politiska, ekonomiska och handelsmässiga förbindelser med sina partner. En sådan utveckling av förbindelserna mellan EU och andra regionala myndigheter skulle i en anda av konkurrens och ömsesidig öppenhet gagna alla berörda parter och samtidigt utan tvekan på ett avgörande sätt komplettera och stärka WTO:s multilaterala ramar.

4.   Utveckla en gemensam strategi för internationell handel för EU

4.1   Multilateralism eller bilateralism?

Denna strategi skisseras inom ramen för ett meddelande från Europeiska kommissionen om ”Ett konkurrenskraftigt Europa i världen” av den 4 oktober 2006.

| 4.1.1 | WTO:s svårigheter att nå framsteg i Dohaagendan och bristerna i denna agenda måste sporra EU till nya initiativ. EESK gläder sig därför över att kommissionen i sitt meddelande från oktober 2006 rekommenderade en ny handelsstrategi med både bilaterala och multilaterala angreppssätt. |
| --- | --- |

4.1.1

WTO:s svårigheter att nå framsteg i Dohaagendan och bristerna i denna agenda måste sporra EU till nya initiativ. EESK gläder sig därför över att kommissionen i sitt meddelande från oktober 2006 rekommenderade en ny handelsstrategi med både bilaterala och multilaterala angreppssätt.

| 4.1.2 | Det multilaterala sättet att angripa de problem som hänger samman med globaliseringen är att föredra, eftersom det är den bästa garantin för väl avvägda och hållbara resultat. Kommittén instämmer därför i kommissionens stöd till multilateralismens och WTO:s inneboende meriter. Målsättningen är fortfarande att genomföra Dohaagendan inom en övergripande ram och få alla deltagarländer att hålla sig till gemensamma bestämmelser. |
| --- | --- |

4.1.2

Det multilaterala sättet att angripa de problem som hänger samman med globaliseringen är att föredra, eftersom det är den bästa garantin för väl avvägda och hållbara resultat. Kommittén instämmer därför i kommissionens stöd till multilateralismens och WTO:s inneboende meriter. Målsättningen är fortfarande att genomföra Dohaagendan inom en övergripande ram och få alla deltagarländer att hålla sig till gemensamma bestämmelser.

| 4.1.3 | Kommittén vill understryka behovet av att ge stöd åt kommissionens förslag enligt vilka EU för närvarande, med tanke på de ihållande svårigheterna i WTO-förhandlingarna, mer aktivt måste utforska andra kompletterande, bilaterala angreppssätt. Det handlar bland annat om att fördjupa samtalen med de framväxande ekonomierna där tillväxten är kraftig (Kina, Indien, Asean, Mercosur, Golfstaterna), men vi måste också stärka våra strategiska band med grannekonomierna (Ryssland, Ukraina, Moldavien och Medelhavsområdet) och modernisera våra förbindelser med AVS-länderna (Afrika, Västindien, Stillahavsområdet) genom de regionala avtal om ekonomiskt partnerskap som håller på att förhandlas fram. |
| --- | --- |

4.1.3

Kommittén vill understryka behovet av att ge stöd åt kommissionens förslag enligt vilka EU för närvarande, med tanke på de ihållande svårigheterna i WTO-förhandlingarna, mer aktivt måste utforska andra kompletterande, bilaterala angreppssätt. Det handlar bland annat om att fördjupa samtalen med de framväxande ekonomierna där tillväxten är kraftig (Kina, Indien, Asean, Mercosur, Golfstaterna), men vi måste också stärka våra strategiska band med grannekonomierna (Ryssland, Ukraina, Moldavien och Medelhavsområdet) och modernisera våra förbindelser med AVS-länderna (Afrika, Västindien, Stillahavsområdet) genom de regionala avtal om ekonomiskt partnerskap som håller på att förhandlas fram.

| 4.1.4 | Kommittén vill understryka att en omläggning av EU:s internationella strategi till bilaterala strategier inte kan ersätta den multilaterala strategin, som bör utgöra den grundläggande målsättningen eftersom den stämmer överens med de europeiska värderingarna. |
| --- | --- |

4.1.4

Kommittén vill understryka att en omläggning av EU:s internationella strategi till bilaterala strategier inte kan ersätta den multilaterala strategin, som bör utgöra den grundläggande målsättningen eftersom den stämmer överens med de europeiska värderingarna.

| 4.1.5 | Man bör inte bara se till att dessa angreppssätt är förenliga med WTO:s åtaganden, ett krav som kommissionen påminner om, utan






  — | man bör inte heller motverka möjligheterna till framsteg i de multilaterala förhandlingarna, |
| --- | --- | --- |

4.1.5

Man bör inte bara se till att dessa angreppssätt är förenliga med WTO:s åtaganden, ett krav som kommissionen påminner om, utan

—

man bör inte heller motverka möjligheterna till framsteg i de multilaterala förhandlingarna,

| — | man bör när allt kommer omkring snarare underlätta dessa sedan man fördjupat samtalen och ståndpunkterna närmat sig varandra genom bilaterala angreppssätt. |
| --- | --- |

—

man bör när allt kommer omkring snarare underlätta dessa sedan man fördjupat samtalen och ståndpunkterna närmat sig varandra genom bilaterala angreppssätt.

| 4.1.6 | EU:s bilaterala strategier borde alltså begränsas till att komplettera de multilaterala strategierna med följande målsättning:






  — | Förbereda terrängen för multilaterala förhandlingar genom att bland annat lyfta fram EU:s viktigaste frågor (de som inte har beaktats i Doharundan, affärsmetoder, bekämpning av varumärkesförfalskning, offentlig upphandling osv.). |
| --- | --- | --- |

4.1.6

EU:s bilaterala strategier borde alltså begränsas till att komplettera de multilaterala strategierna med följande målsättning:

—

Förbereda terrängen för multilaterala förhandlingar genom att bland annat lyfta fram EU:s viktigaste frågor (de som inte har beaktats i Doharundan, affärsmetoder, bekämpning av varumärkesförfalskning, offentlig upphandling osv.).

| — | Få till stånd en bilateral utveckling på andra områden för globala styrelseformer: politik, sociala frågor, miljö, kulturpolitik och energi. |
| --- | --- |

—

Få till stånd en bilateral utveckling på andra områden för globala styrelseformer: politik, sociala frågor, miljö, kulturpolitik och energi.

| 4.1.7 | Många förtydliganden och justeringar återstår att göra, framför allt när det gäller formerna för tillämpningen av kriterierna och vilken politik man bör föra gentemot vissa länder, framför allt Kina, Korea, Indien och Ryssland. |
| --- | --- |

4.1.7

Många förtydliganden och justeringar återstår att göra, framför allt när det gäller formerna för tillämpningen av kriterierna och vilken politik man bör föra gentemot vissa länder, framför allt Kina, Korea, Indien och Ryssland.

4.2   Utvidga grannrelationerna och de särskilda kontakterna

| 4.2.1 | Grannländerna (dvs. Ryssland, Ukraina, Vitryssland, Moldavien, Medelhavsländerna) bör också ägnas särskild uppmärksamhet, med privilegierade partnerskap inom ramen för en sammanhängande grannskapsstrategi. |
| --- | --- |

4.2.1

Grannländerna (dvs. Ryssland, Ukraina, Vitryssland, Moldavien, Medelhavsländerna) bör också ägnas särskild uppmärksamhet, med privilegierade partnerskap inom ramen för en sammanhängande grannskapsstrategi.

| 4.2.2 | EU och USA bör gå vidare i den transatlantiska dialogen och se till att uppnå större överensstämmelse när det gäller sättet att se på globaliseringen och ge sitt samarbete och sina utbyten en stabil ram. |
| --- | --- |

4.2.2

EU och USA bör gå vidare i den transatlantiska dialogen och se till att uppnå större överensstämmelse när det gäller sättet att se på globaliseringen och ge sitt samarbete och sina utbyten en stabil ram.

| 4.2.3 | EU bör också fortsätta att genom sina bilaterala förbindelser främja regional integration på andra kontinenter (t.ex. AVS-länderna, Mercosur och Asean) som kommer att möjliggöra bättre struktur och balans i världshandeln och hjälpa diskussionerna inom WTO framåt. Vid sidan av integrationens egenart måste de erfarenheter som EU skaffat sig av integration fortsätta att på andra håll inspirera och stödja sådan regional integration som behövs för varje hållbar och strukturerad globalisering. Denna strategi är särskilt värdefull i förhållandet till utvecklingsländer som t.ex. AVS-länderna. Partnerskapsförhandlingarna med AVS-länderna bör åtföljas av stöd till den regionala integrationsprocessen som utan tvekan är en grundförutsättning om man vill undvika att dessa länder lämnas åt sidan som en följd av globaliseringen. Det positiva exemplet Karibiska gemenskapen är särskilt betydelsefullt och hoppingivande i detta sammanhang. EU måste i lika hög grad stödja den administrativa kapaciteten i fråga om regional integration och grupperingar av aktörer i det civila samhället. |
| --- | --- |

4.2.3

EU bör också fortsätta att genom sina bilaterala förbindelser främja regional integration på andra kontinenter (t.ex. AVS-länderna, Mercosur och Asean) som kommer att möjliggöra bättre struktur och balans i världshandeln och hjälpa diskussionerna inom WTO framåt. Vid sidan av integrationens egenart måste de erfarenheter som EU skaffat sig av integration fortsätta att på andra håll inspirera och stödja sådan regional integration som behövs för varje hållbar och strukturerad globalisering. Denna strategi är särskilt värdefull i förhållandet till utvecklingsländer som t.ex. AVS-länderna. Partnerskapsförhandlingarna med AVS-länderna bör åtföljas av stöd till den regionala integrationsprocessen som utan tvekan är en grundförutsättning om man vill undvika att dessa länder lämnas åt sidan som en följd av globaliseringen. Det positiva exemplet Karibiska gemenskapen är särskilt betydelsefullt och hoppingivande i detta sammanhang. EU måste i lika hög grad stödja den administrativa kapaciteten i fråga om regional integration och grupperingar av aktörer i det civila samhället.

| 4.2.4 | Man kan försöka dra lärdom av bra och dåliga metoder i andra länder eller regionala sammanslutningar. EU bör fortsätta att främja och gynna regionala sammanslutningar som i olika takt och med olika syften följer en väg som liknar EU:s: Mercosur, Asean, osv. |
| --- | --- |

4.2.4

Man kan försöka dra lärdom av bra och dåliga metoder i andra länder eller regionala sammanslutningar. EU bör fortsätta att främja och gynna regionala sammanslutningar som i olika takt och med olika syften följer en väg som liknar EU:s: Mercosur, Asean, osv.

| 4.2.5 | Inom ramen för en sådan bilateral strategi får man inte underskatta den roll som det civila samhällets aktörer spelar och deras insatser. EESK:s medverkan i den dialog med det civila samhället som upprättats av kommissionen för uppföljning av WTO-förhandlingarna samt EESK:s verksamhet via olika strukturer som inrättats av kommittén visar på detta sätt prov på sin strategiska betydelse och måste bli synligare och få ökat erkännande. |
| --- | --- |

4.2.5

Inom ramen för en sådan bilateral strategi får man inte underskatta den roll som det civila samhällets aktörer spelar och deras insatser. EESK:s medverkan i den dialog med det civila samhället som upprättats av kommissionen för uppföljning av WTO-förhandlingarna samt EESK:s verksamhet via olika strukturer som inrättats av kommittén visar på detta sätt prov på sin strategiska betydelse och måste bli synligare och få ökat erkännande.

4.3   En öppning mot ett ansvarsfullare utbyte

| 4.3.1 | Man bör även försäkra sig om att det görs konsekvensbedömningar av vilka fördelar, begränsningar och eftergifter varje avtal innebär. Här bör man ta vederbörlig hänsyn till de ekonomiska och sociala konsekvenserna, framför allt på branschnivå (bland annat inom jordbruket och de arbetskraftsintensiva branscherna). I dessa bedömningar, som för varje ny förhandling genomförs på initiativ av kommissionen, borde lokala sakkunniga och företrädare för det civila samhället involveras i högre grad. Man bör också gå djupare in på den strategi för riskhantering som kommissionen tar upp i sitt meddelande. |
| --- | --- |

4.3.1

Man bör även försäkra sig om att det görs konsekvensbedömningar av vilka fördelar, begränsningar och eftergifter varje avtal innebär. Här bör man ta vederbörlig hänsyn till de ekonomiska och sociala konsekvenserna, framför allt på branschnivå (bland annat inom jordbruket och de arbetskraftsintensiva branscherna). I dessa bedömningar, som för varje ny förhandling genomförs på initiativ av kommissionen, borde lokala sakkunniga och företrädare för det civila samhället involveras i högre grad. Man bör också gå djupare in på den strategi för riskhantering som kommissionen tar upp i sitt meddelande.

| 4.3.2 | Kommittén har yttrat sig positivt om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. Man anser att den bör användas som ett strategiskt instrument för stöd till personer och regioner som drabbats av globaliseringens följder. Även om den utgör ett komplement till medlemsstaternas finansiering bör dess roll vara synlig och nå en kritisk massa. Kommittén anser att det är viktigt att denna fond liksom Europeiska socialfonden förvaltas av en trepartskommitté i vilken arbetsmarknadsparterna deltar. |
| --- | --- |

4.3.2

Kommittén har yttrat sig positivt om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. Man anser att den bör användas som ett strategiskt instrument för stöd till personer och regioner som drabbats av globaliseringens följder. Även om den utgör ett komplement till medlemsstaternas finansiering bör dess roll vara synlig och nå en kritisk massa. Kommittén anser att det är viktigt att denna fond liksom Europeiska socialfonden förvaltas av en trepartskommitté i vilken arbetsmarknadsparterna deltar.

| 4.3.3 | Jordbrukssektorn bör i detta sammanhang ägnas särskild uppmärksamhet. Om man bortser från jordbruksproduktionen i sig, bör man ta hänsyn till livsmedelsindustrin, som står för 14 % av det europeiska mervärdet och 4 miljoner arbetstillfällen. Det var för att möjliggöra en överenskommelse inom WTO som den gemensamma jordbrukspolitiken reformerades radikalt från och med 2003, vilket innebar stora uppoffringar från de berörda yrkeskategoriernas sida. En framtida överenskommelse inom WTO bör därför innehålla ömsesidigt marknadstillträde och en motsvarande och omfattande sänkning av de bidrag som de amerikanska producenterna erhåller. |
| --- | --- |

4.3.3

Jordbrukssektorn bör i detta sammanhang ägnas särskild uppmärksamhet. Om man bortser från jordbruksproduktionen i sig, bör man ta hänsyn till livsmedelsindustrin, som står för 14 % av det europeiska mervärdet och 4 miljoner arbetstillfällen. Det var för att möjliggöra en överenskommelse inom WTO som den gemensamma jordbrukspolitiken reformerades radikalt från och med 2003, vilket innebar stora uppoffringar från de berörda yrkeskategoriernas sida. En framtida överenskommelse inom WTO bör därför innehålla ömsesidigt marknadstillträde och en motsvarande och omfattande sänkning av de bidrag som de amerikanska producenterna erhåller.

4.4   Gemensamma insatser på de yttre marknaderna

| 4.4.1 | Slutligen bör medlemsstaterna i högre grad ägna sig åt målsättningarna för en verkligt gemensam strategi för tillträde till världsmarknaderna och medlen för att uppfylla dessa, framför allt genom att fylla tre luckor: |
| --- | --- |

4.4.1

Slutligen bör medlemsstaterna i högre grad ägna sig åt målsättningarna för en verkligt gemensam strategi för tillträde till världsmarknaderna och medlen för att uppfylla dessa, framför allt genom att fylla tre luckor:

| 4.4.2 | Systemen med exportkreditförsäkringar är fortfarande i huvudsak nationella, trots den politiska, ekonomiska, finansiella och monetära (genom euron) integrationen i Europa. EU borde stödja dessa nationella mekanismer för att samordna och harmonisera dem för samtliga europeiska företag, särskilt de små och medelstora företagen. |
| --- | --- |

4.4.2

Systemen med exportkreditförsäkringar är fortfarande i huvudsak nationella, trots den politiska, ekonomiska, finansiella och monetära (genom euron) integrationen i Europa. EU borde stödja dessa nationella mekanismer för att samordna och harmonisera dem för samtliga europeiska företag, särskilt de små och medelstora företagen.

| 4.4.3 | Våra stora handelspartner får besök av den ena nationella handelsdelegationen efter den andra, som konkurrerar med varandra. Det handlar inte om att ifrågasätta dessa bilaterala strategier, som ofta bygger på förekomsten av historiska förbindelser, utan om att, när så är ekonomiskt berättigat, utöka dem och stärka dem genom europeiska delegationer som skall främja olika sektorer och som framhäver vår gemensamma identitet. |
| --- | --- |

4.4.3

Våra stora handelspartner får besök av den ena nationella handelsdelegationen efter den andra, som konkurrerar med varandra. Det handlar inte om att ifrågasätta dessa bilaterala strategier, som ofta bygger på förekomsten av historiska förbindelser, utan om att, när så är ekonomiskt berättigat, utöka dem och stärka dem genom europeiska delegationer som skall främja olika sektorer och som framhäver vår gemensamma identitet.

| 4.4.4 | Kunskapen om de handelspolitiska skyddsinstrumenten (bland annat antidumpningsåtgärderna) måste öka och dessa instrument måste utnyttjas bättre genom tilldelning av ökade resurser. |
| --- | --- |

4.4.4

Kunskapen om de handelspolitiska skyddsinstrumenten (bland annat antidumpningsåtgärderna) måste öka och dessa instrument måste utnyttjas bättre genom tilldelning av ökade resurser.

5.   En stärkt integration för att globaliseringen skall utgöra en möjlighet för Europas folk

EU måste möta globaliseringens utmaningar genom att stödja sig på sin ekonomiska integration, sin solidaritet och sina ständiga ansträngningar för att öka den egna produktiviteten, som står i centrum för EU:s Lissabonstrategi. Endast ett stärkt EU kommer att kunna påverka globaliseringen gentemot de kontinentala handelsmakter som finns.

5.1   Göra EU mer attraktivt för investerare

| 5.1.1 | Vi måste först och främst kunna stödja oss på en inre marknad som är tillräckligt integrerad, verksam och högpresterande. Vi kan inte förvänta oss några eftergifter från våra internationella partner om vi inte är beredda att göra samma eftergifter för varandra inom EU. Vi sackar fortfarande efter på detta område. |
| --- | --- |

5.1.1

Vi måste först och främst kunna stödja oss på en inre marknad som är tillräckligt integrerad, verksam och högpresterande. Vi kan inte förvänta oss några eftergifter från våra internationella partner om vi inte är beredda att göra samma eftergifter för varandra inom EU. Vi sackar fortfarande efter på detta område.

| 5.1.2 | Många gamla hinder finns kvar, och de europeiska företagen har knappast fått de medel som krävs för att de skall känna sig ”europeiska”. Tjänstemarknaderna, som står för två tredjedelar av BNP, är fortfarande i stor utsträckning slutna. När det gäller de offentliga upphandlingarna i medlemsstaterna, oavsett om det handlar om utrustning, tjänster eller arbete för försvaret, ger de senaste seriösa studierna, som inte uppdaterats på tio år, vid handen att mer än 90 % av dessa offentliga kontrakt tilldelas inhemska leverantörer. |
| --- | --- |

5.1.2

Många gamla hinder finns kvar, och de europeiska företagen har knappast fått de medel som krävs för att de skall känna sig ”europeiska”. Tjänstemarknaderna, som står för två tredjedelar av BNP, är fortfarande i stor utsträckning slutna. När det gäller de offentliga upphandlingarna i medlemsstaterna, oavsett om det handlar om utrustning, tjänster eller arbete för försvaret, ger de senaste seriösa studierna, som inte uppdaterats på tio år, vid handen att mer än 90 % av dessa offentliga kontrakt tilldelas inhemska leverantörer.

| 5.1.3 | Man måste se upp så att inte gemenskapens regelverk hotas av en ofruktbar konkurrens mellan medlemsstaterna: dumpning, subventioner, politiska strategier för att främja företag som har en stark position på den nationella marknaden och nya barriärer och hinder. Utvecklingen av en europeisk industripolitik, även på försvarsområdet, skulle kraftigt bidra till att stärka EU:s ekonomiska och tekniska ställning mot bakgrund av globaliseringen. Det är nödvändigt att stärka gemenskapens konkurrenspolitik, och man måste skapa en tydlig skattemässig och social ram inom EU och bekämpa dubbelbeskattning och de mest påfallande exemplen på konkurrenssnedvridning och momsbedrägerier inom gemenskapen. |
| --- | --- |

5.1.3

Man måste se upp så att inte gemenskapens regelverk hotas av en ofruktbar konkurrens mellan medlemsstaterna: dumpning, subventioner, politiska strategier för att främja företag som har en stark position på den nationella marknaden och nya barriärer och hinder. Utvecklingen av en europeisk industripolitik, även på försvarsområdet, skulle kraftigt bidra till att stärka EU:s ekonomiska och tekniska ställning mot bakgrund av globaliseringen. Det är nödvändigt att stärka gemenskapens konkurrenspolitik, och man måste skapa en tydlig skattemässig och social ram inom EU och bekämpa dubbelbeskattning och de mest påfallande exemplen på konkurrenssnedvridning och momsbedrägerier inom gemenskapen.

| 5.1.4 | Bristerna när det gäller en verklig europeisk infrastruktur (transport, energi, ny teknik, teknikparker, forskningscentrum osv.) påverkar i dag EU:s förmåga att erbjuda bästa möjliga investeringsmöjligheter på en marknad som fortfarande är världsledande. |
| --- | --- |

5.1.4

Bristerna när det gäller en verklig europeisk infrastruktur (transport, energi, ny teknik, teknikparker, forskningscentrum osv.) påverkar i dag EU:s förmåga att erbjuda bästa möjliga investeringsmöjligheter på en marknad som fortfarande är världsledande.

| 5.2 | Utveckla européernas kvalifikationer och utbildning för att skapa ett samhälle som grundar sig på kunskap åt alla. |
| --- | --- |

5.2

Utveckla européernas kvalifikationer och utbildning för att skapa ett samhälle som grundar sig på kunskap åt alla.

| 5.2.1 | Europa är fattigt på råvaror och kan inte konkurrera med resten av världen genom social dumpning, miljödumpning eller skattedumpning. Europa får inte heller bli världens snabbköp och låta Asien spela rollen som världens fabrik. Europas framtid beror framför allt på dess förmåga till innovation och entreprenörskap och de talanger som dess invånare, både kvinnor och män, har. Långsiktiga investeringar i livslångt lärande är nyckeln till en harmonisk utveckling. Det är därför viktigt att främja inte bara allt som har med utbildning att göra utan också frivillig rörlighet inom EU – genom mångspråkighet och karriärplaner – också inom den offentliga sektorn, med en europeisk och en internationell dimension. |
| --- | --- |

5.2.1

Europa är fattigt på råvaror och kan inte konkurrera med resten av världen genom social dumpning, miljödumpning eller skattedumpning. Europa får inte heller bli världens snabbköp och låta Asien spela rollen som världens fabrik. Europas framtid beror framför allt på dess förmåga till innovation och entreprenörskap och de talanger som dess invånare, både kvinnor och män, har. Långsiktiga investeringar i livslångt lärande är nyckeln till en harmonisk utveckling. Det är därför viktigt att främja inte bara allt som har med utbildning att göra utan också frivillig rörlighet inom EU – genom mångspråkighet och karriärplaner – också inom den offentliga sektorn, med en europeisk och en internationell dimension.

| 5.2.2 | Det finns fortfarande alltför många skiljeväggar i EU. EESK förespråkar storskaliga projekt: verklig mångspråkighet i skolorna, ett rörlighetsprogram för ungdomar som riktar sig till såväl skolungdomar som lärlingar och unga arbetstagare, europeiska universitet, europeiska utbildningsbanor för livslångt lärande och en gemensam ram för erkännande av alla kvalifikationer. |
| --- | --- |

5.2.2

Det finns fortfarande alltför många skiljeväggar i EU. EESK förespråkar storskaliga projekt: verklig mångspråkighet i skolorna, ett rörlighetsprogram för ungdomar som riktar sig till såväl skolungdomar som lärlingar och unga arbetstagare, europeiska universitet, europeiska utbildningsbanor för livslångt lärande och en gemensam ram för erkännande av alla kvalifikationer.

| 5.2.3 | EU förtjänar följaktligen ett omfattande europeiskt initiativ som avser utbildning och kunskapsspridning. Personer och territorier som drabbas av omstruktureringar och utlokaliseringar bör särskilt uppmärksammas. Åtgärder bör vidtas för att organisera utbildning och skapa nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

5.2.3

EU förtjänar följaktligen ett omfattande europeiskt initiativ som avser utbildning och kunskapsspridning. Personer och territorier som drabbas av omstruktureringar och utlokaliseringar bör särskilt uppmärksammas. Åtgärder bör vidtas för att organisera utbildning och skapa nya arbetstillfällen.

5.3   Ordna fram de medel som krävs för att möta globaliseringens utmaningar

| 5.3.1 | Globaliseringen tvingar EU att göra sina varor och tjänster mer konkurrenskraftiga. EU:s ekonomiska intressen är inte bara stora utan också mycket olika. För att behålla sin ledande roll inom världshandeln måste EU stärka alla sina positioner, både när det gäller högkvalitativa varor och tjänster, som står för hälften av EU:s export och en tredjedel av den globala efterfrågan, och andra typer av varor och tjänster som invånarna efterfrågar. |
| --- | --- |

5.3.1

Globaliseringen tvingar EU att göra sina varor och tjänster mer konkurrenskraftiga. EU:s ekonomiska intressen är inte bara stora utan också mycket olika. För att behålla sin ledande roll inom världshandeln måste EU stärka alla sina positioner, både när det gäller högkvalitativa varor och tjänster, som står för hälften av EU:s export och en tredjedel av den globala efterfrågan, och andra typer av varor och tjänster som invånarna efterfrågar.

| 5.3.2 | En europeisk politik till stöd för företagaranda och innovation bör liksom utbildning och kunskapsspridning utgöra en viktig prioritering under de kommande åren inom ramen för en ny europeisk strategi ”efter Lissabon”. EESK föreslår att man på detta område utarbetar en färdplan som inbegriper medlemsstaternas och EU:s insatser, den offentliga finansieringen och privata bidrag. |
| --- | --- |

5.3.2

En europeisk politik till stöd för företagaranda och innovation bör liksom utbildning och kunskapsspridning utgöra en viktig prioritering under de kommande åren inom ramen för en ny europeisk strategi ”efter Lissabon”. EESK föreslår att man på detta område utarbetar en färdplan som inbegriper medlemsstaternas och EU:s insatser, den offentliga finansieringen och privata bidrag.

| 5.3.3 | Om det inte längre handlar om att ge EU en bättre budget för 2007-2013 återstår bara att förbättra utnyttjandet och framför allt att






  — | se till att de prioriterade transeuropeiska nätverken faktiskt erhåller finansiering, med hjälp av offentlig-privata partnerskap, |
| --- | --- | --- |

5.3.3

Om det inte längre handlar om att ge EU en bättre budget för 2007-2013 återstår bara att förbättra utnyttjandet och framför allt att

—

se till att de prioriterade transeuropeiska nätverken faktiskt erhåller finansiering, med hjälp av offentlig-privata partnerskap,

| — | öka EU:s förmåga att ge lån och garantier och utveckla en mer innovativ finansiell ingenjörskonst för strukturfonderna, som i dag är alldeles för begränsade till vanliga bidrag. |
| --- | --- |

—

öka EU:s förmåga att ge lån och garantier och utveckla en mer innovativ finansiell ingenjörskonst för strukturfonderna, som i dag är alldeles för begränsade till vanliga bidrag.

| 5.3.4 | Euron, som inte bara blivit gemensam valuta för tretton medlemsstater utan också blivit viktig som internationell reserv- och växlingsvaluta, är en stor tillgång för Europa i dag. Euron är för allt fler länder i världen ett trovärdigt och användbart alternativ till dollarn. Den gör det lättare för våra företag att ingå handelsavtal och gör dessa avtal säkrare ur finansiell synvinkel. Det skapar både inom och utanför gemenskapen en sann känsla av att Europa är förenat. Euron saknar ett verkligt beslutscentrum när det gäller den ekonomiska politiken, och detta bromsar i dag de positiva resultat som man skulle kunna vänta sig av den gemensamma valutan. |
| --- | --- |

5.3.4

Euron, som inte bara blivit gemensam valuta för tretton medlemsstater utan också blivit viktig som internationell reserv- och växlingsvaluta, är en stor tillgång för Europa i dag. Euron är för allt fler länder i världen ett trovärdigt och användbart alternativ till dollarn. Den gör det lättare för våra företag att ingå handelsavtal och gör dessa avtal säkrare ur finansiell synvinkel. Det skapar både inom och utanför gemenskapen en sann känsla av att Europa är förenat. Euron saknar ett verkligt beslutscentrum när det gäller den ekonomiska politiken, och detta bromsar i dag de positiva resultat som man skulle kunna vänta sig av den gemensamma valutan.

| 5.3.5 | Det är den gemensamma politiken som ligger till grund för EU:s sammanhållning. Även om kolet och stålet i dag inte längre kan betraktas som sammanhållningens hörnstenar, har de ekonomiska och sociala aktörerna ändå mycket höga förväntningar på att EU skall ta på sig ett större ansvar i fråga om energipolitik (bevarande av resurser, försörjningstrygghet, nyinvesteringar i icke-förorenande energikällor, energieffektivitet och energibesparing) samt miljöskydd. Dessa båda områden kräver mer av Europa i form av verkliga gemensamma politiska insatser. |
| --- | --- |

5.3.5

Det är den gemensamma politiken som ligger till grund för EU:s sammanhållning. Även om kolet och stålet i dag inte längre kan betraktas som sammanhållningens hörnstenar, har de ekonomiska och sociala aktörerna ändå mycket höga förväntningar på att EU skall ta på sig ett större ansvar i fråga om energipolitik (bevarande av resurser, försörjningstrygghet, nyinvesteringar i icke-förorenande energikällor, energieffektivitet och energibesparing) samt miljöskydd. Dessa båda områden kräver mer av Europa i form av verkliga gemensamma politiska insatser.

| 5.3.6 | Unionen måste också utforma en mer global och konsekvent migrationspolitik med hjälp av samordnade insatser för integration och mottagande som är förenliga med EU:s stadga om grundläggande rättigheter och Genèvekonventionen om rätt till asyl. EU-länderna måste också mer effektivt gemensamt kämpa mot illegala kanaler. EU bör också mer aktivt verka för att det skapas kvalificerade arbetstillfällen i utvecklingsländerna genom en partnerskapspolitik och incitament till regional integration som kan erbjuda möjligheter till rörlighet, fortbildning och nya handelsutbyten. |
| --- | --- |

5.3.6

Unionen måste också utforma en mer global och konsekvent migrationspolitik med hjälp av samordnade insatser för integration och mottagande som är förenliga med EU:s stadga om grundläggande rättigheter och Genèvekonventionen om rätt till asyl. EU-länderna måste också mer effektivt gemensamt kämpa mot illegala kanaler. EU bör också mer aktivt verka för att det skapas kvalificerade arbetstillfällen i utvecklingsländerna genom en partnerskapspolitik och incitament till regional integration som kan erbjuda möjligheter till rörlighet, fortbildning och nya handelsutbyten.

5.4   Ge globaliseringen ett mänskligt ansikte

| 5.4.1 | Genom att anta globaliseringens utmaningar kan EU åter engagera EU-medborgarna i integrationsprojektet. |
| --- | --- |

5.4.1

Genom att anta globaliseringens utmaningar kan EU åter engagera EU-medborgarna i integrationsprojektet.

| 5.4.2 | Generellt sett vill EESK framhålla att det är viktigt att arbetsmarknadens parter och de olika aktörer som företräder det organiserade civila samhället engageras fullt ut i den nya övergripande strategi som man förespråkar för att komma till rätta med globaliseringens utmaningar. Det bör framföras högre krav på att rådet och kommissionen skall medge större insyn, även i frågor som rör handelsförhandlingarna. Tillsammans med sina partner i det civila samhället i tredje land skulle EESK särskilt vilja delta i såväl multilaterala som bilaterala initiativ. |
| --- | --- |

5.4.2

Generellt sett vill EESK framhålla att det är viktigt att arbetsmarknadens parter och de olika aktörer som företräder det organiserade civila samhället engageras fullt ut i den nya övergripande strategi som man förespråkar för att komma till rätta med globaliseringens utmaningar. Det bör framföras högre krav på att rådet och kommissionen skall medge större insyn, även i frågor som rör handelsförhandlingarna. Tillsammans med sina partner i det civila samhället i tredje land skulle EESK särskilt vilja delta i såväl multilaterala som bilaterala initiativ.

| 5.4.3 | EESK vill helt konkret förorda att arbetsmarknadens parter och övriga aktörer i det civila samhället skall delta i






  — | europeiska informationskampanjer och debatter om globaliseringens utmaningar i samarbete med det civila samhällets organisationer, |
| --- | --- | --- |

5.4.3

EESK vill helt konkret förorda att arbetsmarknadens parter och övriga aktörer i det civila samhället skall delta i

—

europeiska informationskampanjer och debatter om globaliseringens utmaningar i samarbete med det civila samhällets organisationer,

| — | regelbundna informationsmöten och samråd om kommissionens och rådets nya internationella strategi i likhet med dem som EESK anordnade om den europeiska konventionen, |
| --- | --- |

—

regelbundna informationsmöten och samråd om kommissionens och rådets nya internationella strategi i likhet med dem som EESK anordnade om den europeiska konventionen,

| — | konsekvensanalyserna om de ekonomiska och sociala effekterna av de nya handelsavtalen samt i förvaltningen av fonden för justering för globaliseringseffekter, |
| --- | --- |

—

konsekvensanalyserna om de ekonomiska och sociala effekterna av de nya handelsavtalen samt i förvaltningen av fonden för justering för globaliseringseffekter,

| — | uppföljningen av de bilaterala förhandlingarna med regionala sammanslutningar, exempelvis avtalen om ekonomiskt partnerskap med AVS-länderna, där EESK kan tillföra den sakkunskap som kommittén själv liksom dess partner i det civila samhället i tredjeländer besitter, |
| --- | --- |

—

uppföljningen av de bilaterala förhandlingarna med regionala sammanslutningar, exempelvis avtalen om ekonomiskt partnerskap med AVS-länderna, där EESK kan tillföra den sakkunskap som kommittén själv liksom dess partner i det civila samhället i tredjeländer besitter,

| — | de politikområden som krävs för att stärka EU:s politik (gemensamma marknaden, samarbets- och sammanhållningsstrategier, euron m.m.), |
| --- | --- |

—

de politikområden som krävs för att stärka EU:s politik (gemensamma marknaden, samarbets- och sammanhållningsstrategier, euron m.m.),

| — | stöd till en verksam social dialog om de olika aspekterna på anpassningar och reformer som behöver genomföras inom EU, medlemsstaterna och regionerna, också på gränsöverskridande nivå. |
| --- | --- |

—

stöd till en verksam social dialog om de olika aspekterna på anpassningar och reformer som behöver genomföras inom EU, medlemsstaterna och regionerna, också på gränsöverskridande nivå.

| 5.4.4 | EESK förespråkar en utformning av tjänster av allmänt intresse på EU-nivå, som utöver ett rent samarbete innebär integrerade resurser i fråga om ekonomisk säkerhet, räddningstjänst och miljöskydd, tullövervakning av de yttre gränserna, polisen och till och med försvaret, i stället för att låta ett sådant koncept kvävas i nationella fästningar som motverkar nya europeiska framsteg. |
| --- | --- |

5.4.4

EESK förespråkar en utformning av tjänster av allmänt intresse på EU-nivå, som utöver ett rent samarbete innebär integrerade resurser i fråga om ekonomisk säkerhet, räddningstjänst och miljöskydd, tullövervakning av de yttre gränserna, polisen och till och med försvaret, i stället för att låta ett sådant koncept kvävas i nationella fästningar som motverkar nya europeiska framsteg.

| 5.4.5 | EESK ställer sig vidare bakom en strategi för den gemensamma marknaden som stimulerar större deltagande och uppmuntrar föreningsinitiativ, social dialog, företagens sociala ansvar samt självreglering och samreglering på arbetsmarknaden (framför allt för tjänster, handel, finansiella marknader, miljö, energi, sociala aspekter och konsumenternas rättigheter). |
| --- | --- |

5.4.5

EESK ställer sig vidare bakom en strategi för den gemensamma marknaden som stimulerar större deltagande och uppmuntrar föreningsinitiativ, social dialog, företagens sociala ansvar samt självreglering och samreglering på arbetsmarknaden (framför allt för tjänster, handel, finansiella marknader, miljö, energi, sociala aspekter och konsumenternas rättigheter).

| 5.4.6 | Aktörerna inom det organiserade civila samhället har också själva en direkt och autonom roll att spela när det gäller att utveckla kontakterna med sina motsvarigheter i länder och regionala sammanslutningar som är handelspartner till EU. |
| --- | --- |

5.4.6

Aktörerna inom det organiserade civila samhället har också själva en direkt och autonom roll att spela när det gäller att utveckla kontakterna med sina motsvarigheter i länder och regionala sammanslutningar som är handelspartner till EU.

| 5.4.7 | Att ge globaliseringen och den europeiska integrationen ett mänskligt ansikte är angelägenheter som rör medborgarna och det organiserade civila samhället. Om medborgarna är välinformerade, har deltagit i samråd och medverkat regelbundet, kommer de också att stödja en strategi som de själva har påverkat och som de kan ta till sig. |
| --- | --- |

5.4.7

Att ge globaliseringen och den europeiska integrationen ett mänskligt ansikte är angelägenheter som rör medborgarna och det organiserade civila samhället. Om medborgarna är välinformerade, har deltagit i samråd och medverkat regelbundet, kommer de också att stödja en strategi som de själva har påverkat och som de kan ta till sig.

Bryssel den 31 maj 2007.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Ordförande

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  ILO:s konventioner: Nr 87 om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten, nr 98 angående tillämpning av principerna för organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten, nr 29 angående tvångs- eller obligatoriskt arbete, nr 138 om minimiålder för tillträde till arbete, nr 182 om förbud mot och omedelbara åtgärder för att avskaffa de värsta formerna av barnarbete, nr 100 angående lika lön för män och kvinnor för arbete av lika värde, nr 111 angående diskriminering i fråga om anställning och yrkesutövning.

1

---

| 27.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 175/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 175/65

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Grönbok – En modern arbetsrätt för att möta 2000-talets utmaningar”

KOM(2006) 708 slutlig

(2007/C 175/17)

Den 22 november 2006 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Grönbok – En modern arbetsrätt för att möta 2000-talets utmaningar”.

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 2 maj 2007. Föredragande var Daniel Retureau.

Vid sin 436:e plenarsession den 30-31 maj 2007 (sammanträdet den 30 maj 2007) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 140 röster för, 82 röster emot och 4 nedlagda röster.

1.   Inledning

| 1.1 | Grönboken om en modern arbetsrätt har följande syften:






  — | Att kartlägga viktiga utmaningar på områden där det finns ett tydligt glapp mellan befintliga bestämmelser i lagar och avtal å ena sidan, och arbetslivets realiteter å den andra. Tyngdpunkten ligger på arbetsrättens tillämpning på den enskilda individen snarare än på frågor som rör kollektiv arbetsrätt. |
| --- | --- | --- |

1.1

Grönboken om en modern arbetsrätt har följande syften:

—

Att kartlägga viktiga utmaningar på områden där det finns ett tydligt glapp mellan befintliga bestämmelser i lagar och avtal å ena sidan, och arbetslivets realiteter å den andra. Tyngdpunkten ligger på arbetsrättens tillämpning på den enskilda individen snarare än på frågor som rör kollektiv arbetsrätt.

| — | Att lansera en debatt om hur arbetsrätten kan bidra till att främja flexibilitet i kombination med trygghet oavsett anställningsform, och därigenom bidra till ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet. |
| --- | --- |

—

Att lansera en debatt om hur arbetsrätten kan bidra till att främja flexibilitet i kombination med trygghet oavsett anställningsform, och därigenom bidra till ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet.

| — | Att stimulera till diskussion om hur olika slag av avtalsmässiga förhållanden tillsammans med de rättigheter i arbetslivet som gäller för alla arbetstagare kan bidra till att hjälpa både arbetstagarna och företagen genom att underlätta övergångar på arbetsmarknaden, främja livslångt lärande och stimulera arbetstagarnas kreativitet. |
| --- | --- |

—

Att stimulera till diskussion om hur olika slag av avtalsmässiga förhållanden tillsammans med de rättigheter i arbetslivet som gäller för alla arbetstagare kan bidra till att hjälpa både arbetstagarna och företagen genom att underlätta övergångar på arbetsmarknaden, främja livslångt lärande och stimulera arbetstagarnas kreativitet.

| — | Att bidra till ”bättre lagstiftning” genom att främja modernisering av arbetsrätten med beaktande av de totala fördelarna och kostnaderna samt särskilt små och medelstora företags eventuella problem. |
| --- | --- |

—

Att bidra till ”bättre lagstiftning” genom att främja modernisering av arbetsrätten med beaktande av de totala fördelarna och kostnaderna samt särskilt små och medelstora företags eventuella problem.

| 1.2 | Grönboken behandlar på ett värdefullt sätt skiftande företeelser som trepartsförhållanden, egenföretagare som i realiteten är ekonomiskt beroende av en arbetsgivare men också översynen av ”arbetstidsdirektivet” och den viktiga frågan om odeklarerat arbete. |
| --- | --- |

1.2

Grönboken behandlar på ett värdefullt sätt skiftande företeelser som trepartsförhållanden, egenföretagare som i realiteten är ekonomiskt beroende av en arbetsgivare men också översynen av ”arbetstidsdirektivet” och den viktiga frågan om odeklarerat arbete.

| 1.3 | När det gäller möjliga riktningar på en modernisering av arbetsrätten, där EU kan komplettera medlemsstaternas insatser, är den centrala tanken bakom grönboken att traditionella anställningsavtal (fast anställning på heltid) och det skydd som de ger kan visa sig vara olämpliga för många arbetstagare och arbetsgivare och försvåra företagens anpassning till marknadsutvecklingen och att de därmed kan utgöra ett hinder för skapandet av nya arbetstillfällen, samt att man därför måste föreslå ändringar i arbetsrätten. |
| --- | --- |

1.3

När det gäller möjliga riktningar på en modernisering av arbetsrätten, där EU kan komplettera medlemsstaternas insatser, är den centrala tanken bakom grönboken att traditionella anställningsavtal (fast anställning på heltid) och det skydd som de ger kan visa sig vara olämpliga för många arbetstagare och arbetsgivare och försvåra företagens anpassning till marknadsutvecklingen och att de därmed kan utgöra ett hinder för skapandet av nya arbetstillfällen, samt att man därför måste föreslå ändringar i arbetsrätten.

| 1.4 | Kommissionen anger att debatten om grönboken inte bara avser individuella anställningsavtal utan att den också skall bidra till ett meddelande om flexibilitet och trygghet (”flexicurity”) i juni 2007. Avsikten är att utveckla detta koncept, som finns i flera medlemsländer och som förefaller innebära att arbetstagarnas externa och interna flexibilitet skall kombineras med trygghet. Hur omfattande denna trygghet skall vara och hur den skall finansieras anges dock inte i detta skede. Debatten under andra halvåret i år kommer således att vidgas. Den bör då självfallet även omfatta de inslag av flexibilitet och trygghet som redan har uppnåtts via lagstiftning eller kollektivavtal och finansieringen av denna flexibilitet och trygghet, utan fokusering på en viss modell. |
| --- | --- |

1.4

Kommissionen anger att debatten om grönboken inte bara avser individuella anställningsavtal utan att den också skall bidra till ett meddelande om flexibilitet och trygghet (”flexicurity”) i juni 2007. Avsikten är att utveckla detta koncept, som finns i flera medlemsländer och som förefaller innebära att arbetstagarnas externa och interna flexibilitet skall kombineras med trygghet. Hur omfattande denna trygghet skall vara och hur den skall finansieras anges dock inte i detta skede. Debatten under andra halvåret i år kommer således att vidgas. Den bör då självfallet även omfatta de inslag av flexibilitet och trygghet som redan har uppnåtts via lagstiftning eller kollektivavtal och finansieringen av denna flexibilitet och trygghet, utan fokusering på en viss modell.

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | Kommittén noterar med intresse att kommissionen har inlett en debatt om hur arbetsrätten kan stödja Lissabonmålen i en strävan efter hållbar tillväxt i kombination med fler arbetstillfällen, som också är av högre kvalitet, utöver social sammanhållning och hållbar utveckling. Vi beklagar dock att tidsfristen för samrådet är så snäv och att det saknas flera förberedande arbeten. |
| --- | --- |

2.1

Kommittén noterar med intresse att kommissionen har inlett en debatt om hur arbetsrätten kan stödja Lissabonmålen i en strävan efter hållbar tillväxt i kombination med fler arbetstillfällen, som också är av högre kvalitet, utöver social sammanhållning och hållbar utveckling. Vi beklagar dock att tidsfristen för samrådet är så snäv och att det saknas flera förberedande arbeten.

| 2.2 | Wim Kok framhöll i sin rapport från november 2003 att man bör ”främja flexibilitet i kombination med trygghet på arbetsmarknaden genom att fokusera på att förbättra arbetsorganisationen och göra traditionella och atypiska anställningsavtal mer attraktiva både för arbetstagare och arbetsgivare för att undvika framväxten av en tudelad arbetsmarknad. Synen på anställningstrygghet måste moderniseras och vidgas så att den inte bara omfattar anställningsskydd utan också stärker arbetstagarnas förmåga att förbli yrkesverksamma och fortsätta att utvecklas. Det är viktigt att skapa maximalt antal arbetstillfällen och att öka produktiviteten genom att undanröja hindren för att starta nya företag och genom att på ett bättre sätt försöka förutse och hantera omstruktureringar”. |
| --- | --- |

2.2

Wim Kok framhöll i sin rapport från november 2003 att man bör ”främja flexibilitet i kombination med trygghet på arbetsmarknaden genom att fokusera på att förbättra arbetsorganisationen och göra traditionella och atypiska anställningsavtal mer attraktiva både för arbetstagare och arbetsgivare för att undvika framväxten av en tudelad arbetsmarknad. Synen på anställningstrygghet måste moderniseras och vidgas så att den inte bara omfattar anställningsskydd utan också stärker arbetstagarnas förmåga att förbli yrkesverksamma och fortsätta att utvecklas. Det är viktigt att skapa maximalt antal arbetstillfällen och att öka produktiviteten genom att undanröja hindren för att starta nya företag och genom att på ett bättre sätt försöka förutse och hantera omstruktureringar”.

| 2.3 | Det finns skäl att påminna om alla dessa olika inslag i slutsatserna från arbetsgruppen eftersom de ger en fullständigare bild av de arbetsmarknadsreformer som görs i enlighet med den reviderade Lissabonsstrategin än kommissionens grönbok, som begränsar sig till olika punkter i individuella anställningsavtal. De frågor som Wim Kok uppmärksammar behandlas endast delvis i grönboken och man undviker frågan om ”en tryggare omgivning”, som behandlas i den socialpolitiska agendan. |
| --- | --- |

2.3

Det finns skäl att påminna om alla dessa olika inslag i slutsatserna från arbetsgruppen eftersom de ger en fullständigare bild av de arbetsmarknadsreformer som görs i enlighet med den reviderade Lissabonsstrategin än kommissionens grönbok, som begränsar sig till olika punkter i individuella anställningsavtal. De frågor som Wim Kok uppmärksammar behandlas endast delvis i grönboken och man undviker frågan om ”en tryggare omgivning”, som behandlas i den socialpolitiska agendan.

| 2.4 | Ett förenklat synsätt riskerar att leda till ett minskat förtroende bland EU:s medborgare, som redan ställer sig alltmer tvivlande till det europeiska sociala projektet. Kommissionen framställer det som att medlemsstaterna måste överväga att se över graden av flexibilitet i de traditionella anställningsavtalen (fast anställning på heltid) när det gäller uppsägningstid, kostnader och förfaranden vid individuell eller kollektiv uppsägning eller definitionen av ”ogrundad uppsägning”, trots att dessa inslag historiskt sett utgör en hörnsten i anställningstryggheten. |
| --- | --- |

2.4

Ett förenklat synsätt riskerar att leda till ett minskat förtroende bland EU:s medborgare, som redan ställer sig alltmer tvivlande till det europeiska sociala projektet. Kommissionen framställer det som att medlemsstaterna måste överväga att se över graden av flexibilitet i de traditionella anställningsavtalen (fast anställning på heltid) när det gäller uppsägningstid, kostnader och förfaranden vid individuell eller kollektiv uppsägning eller definitionen av ”ogrundad uppsägning”, trots att dessa inslag historiskt sett utgör en hörnsten i anställningstryggheten.

| 2.5 | Kommittén oroas av den antydan enligt vilken dagens arbetsrätt inte skulle vara förenlig med den reviderade Lissabonstrategin eftersom den hindrar sysselsättningen, och att arbetsrätten i sin nuvarande utformning inte skulle kunna garantera att företagen och arbetstagarna är tillräckligt anpassningsbara. |
| --- | --- |

2.5

Kommittén oroas av den antydan enligt vilken dagens arbetsrätt inte skulle vara förenlig med den reviderade Lissabonstrategin eftersom den hindrar sysselsättningen, och att arbetsrätten i sin nuvarande utformning inte skulle kunna garantera att företagen och arbetstagarna är tillräckligt anpassningsbara.

| 2.6 | Kommittén konstaterar att strategin som fastställdes år 2000 inte har nått alla sina mål. Vi måste dock vara försiktiga i analysen av orsakerna till denna situation och undvika att enbart fokusera på arbetsrätten. Den reviderade Lissabonstrategin måste syfta till att Europa skall bli mer konkurrenskraftigt och återgå till full sysselsättning i ett samhälle som är mer inriktat på balans mellan familjeliv och yrkesliv och bättre anpassat till olika karriärval genom investeringar i människors anpassningsförmåga och kamp mot social utslagning. Moderniseringen av arbetsrätten är endast ett instrument bland andra för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

2.6

Kommittén konstaterar att strategin som fastställdes år 2000 inte har nått alla sina mål. Vi måste dock vara försiktiga i analysen av orsakerna till denna situation och undvika att enbart fokusera på arbetsrätten. Den reviderade Lissabonstrategin måste syfta till att Europa skall bli mer konkurrenskraftigt och återgå till full sysselsättning i ett samhälle som är mer inriktat på balans mellan familjeliv och yrkesliv och bättre anpassat till olika karriärval genom investeringar i människors anpassningsförmåga och kamp mot social utslagning. Moderniseringen av arbetsrätten är endast ett instrument bland andra för att uppnå dessa mål.

| 2.7 | Innan vi framför våra synpunkter om färdriktningen vid en eventuell modernisering av arbetsrätten i Europa vill vi fästa uppmärksamheten på en rad överväganden och initiativ från kommissionen, däribland den rapport som kommissionen har beställt av professor Alain Supiot och som uppmärksammas alltför lite i detta sammanhang samt slutsatserna från rådets (sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) möten den 30 november och 1 december 2006 om ”en värdig sysselsättning för alla”. Supiot-rapporten syftar till att ur ett interkulturellt och tvärvetenskapligt perspektiv göra en bred och konstruktiv undersökning av sysselsättningens och arbetsrättens framtid i ett EU-sammanhang, men grönboken tycks inte ha tagit tillräckligt intryck av den. |
| --- | --- |

2.7

Innan vi framför våra synpunkter om färdriktningen vid en eventuell modernisering av arbetsrätten i Europa vill vi fästa uppmärksamheten på en rad överväganden och initiativ från kommissionen, däribland den rapport som kommissionen har beställt av professor Alain Supiot och som uppmärksammas alltför lite i detta sammanhang samt slutsatserna från rådets (sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) möten den 30 november och 1 december 2006 om ”en värdig sysselsättning för alla”. Supiot-rapporten syftar till att ur ett interkulturellt och tvärvetenskapligt perspektiv göra en bred och konstruktiv undersökning av sysselsättningens och arbetsrättens framtid i ett EU-sammanhang, men grönboken tycks inte ha tagit tillräckligt intryck av den.

| 2.8 | Vilka slutsatser kan dras av statistik om arbetsrättens skyddsram när det gäller positiva konsekvenser för målet ”fler och bättre jobb”? |
| --- | --- |

2.8

Vilka slutsatser kan dras av statistik om arbetsrättens skyddsram när det gäller positiva konsekvenser för målet ”fler och bättre jobb”?

| 2.9 | I Supiot-gruppens slutrapport behandlas en rad ämnen som rör arbetsrättens utveckling: globaliseringen av konkurrensen och ekonomin, konsumtionsmönstrens effekter, marknadsliberaliseringen, tekniska förändringar, förändringar bland arbetstagarna (som är bättre utbildade och kvalificerade, mer självständiga, rörliga och individualistiska), men också ny praxis inom företagen när det gäller personalförvaltning, löner, krav på mångsidighet och arbetstidens flexibilitet. Supiot-rapporten behandlade frågan om flexibilitet och trygghet samt det mycket viktiga temat övergångar på arbetsmarknaden och förkunnade ”slutet för modellen med linjära yrkeskarriärer”. |
| --- | --- |

2.9

I Supiot-gruppens slutrapport behandlas en rad ämnen som rör arbetsrättens utveckling: globaliseringen av konkurrensen och ekonomin, konsumtionsmönstrens effekter, marknadsliberaliseringen, tekniska förändringar, förändringar bland arbetstagarna (som är bättre utbildade och kvalificerade, mer självständiga, rörliga och individualistiska), men också ny praxis inom företagen när det gäller personalförvaltning, löner, krav på mångsidighet och arbetstidens flexibilitet. Supiot-rapporten behandlade frågan om flexibilitet och trygghet samt det mycket viktiga temat övergångar på arbetsmarknaden och förkunnade ”slutet för modellen med linjära yrkeskarriärer”.

| 2.10 | Bland de specifika demokratiska krav som arbetsrätten har fört in i näringsliv och samhälle har Supiot-gruppen uppmärksammat följande fyra punkter som fortfarande är lika aktuella i debatten om grönboken: (1).






  — | Kravet på jämlikhet, inklusive jämställdhet mellan kvinnor och män och mer allmänt icke-diskriminering, är fortfarande aktuellt eftersom detta prisma på ett bättre sätt kan synliggöra lösningar på problem i form av otrygghet och en tudelad arbetsmarknad. |
| --- | --- | --- |

2.10

Bland de specifika demokratiska krav som arbetsrätten har fört in i näringsliv och samhälle har Supiot-gruppen uppmärksammat följande fyra punkter som fortfarande är lika aktuella i debatten om grönboken: (1).

—

Kravet på jämlikhet, inklusive jämställdhet mellan kvinnor och män och mer allmänt icke-diskriminering, är fortfarande aktuellt eftersom detta prisma på ett bättre sätt kan synliggöra lösningar på problem i form av otrygghet och en tudelad arbetsmarknad.

| — | Kravet på frihet, som innebär att arbetstagaren skyddas mot beroende, är fortfarande en lösning på problem som rör dolda anställningsförhållanden, falskt egenföretagande och svartarbete. |
| --- | --- |

—

Kravet på frihet, som innebär att arbetstagaren skyddas mot beroende, är fortfarande en lösning på problem som rör dolda anställningsförhållanden, falskt egenföretagande och svartarbete.

| — | Kravet på individuell trygghet är fortfarande ett svar på den tilltagande allmänna sociala otrygghet som upplevs av arbetstagare och bidragstagare. |
| --- | --- |

—

Kravet på individuell trygghet är fortfarande ett svar på den tilltagande allmänna sociala otrygghet som upplevs av arbetstagare och bidragstagare.

| — | De kollektiva rättigheter som tar sig uttryck i de anställdas medinflytande över arbetets mål och mening samt över den ekonomiska utvecklingen. |
| --- | --- |

—

De kollektiva rättigheter som tar sig uttryck i de anställdas medinflytande över arbetets mål och mening samt över den ekonomiska utvecklingen.

| 2.11 | Kommittén anser att kommissionen borde orientera debatten om modernisering av arbetsrätten och om det traditionella arbetsrättsliga skyddet i form av hälsa och säkerhet, olyckor på arbetsplatsen, arbetstid, betald semester osv, med inspiration från tidigare krav. |
| --- | --- |

2.11

Kommittén anser att kommissionen borde orientera debatten om modernisering av arbetsrätten och om det traditionella arbetsrättsliga skyddet i form av hälsa och säkerhet, olyckor på arbetsplatsen, arbetstid, betald semester osv, med inspiration från tidigare krav.

| 2.12 | Grönboken visar på den stora klyfta som finns i de flesta länder mellan å ena sidan de rättsliga och avtalsrättsliga ramarna och å andra sidan de reella anställningsvillkoren på arbetsmarknaden, en klyfta som växte fram under en relativt kort tidsperiod i slutet av 1980-talet och början av 1990-talet. Det sägs dock ingenting om den allmänna skyddande och frigörande roll som arbetsrätten historiskt sett har spelat, bland annat via kollektivförhandlingarna, i medlemsstaterna beroende på ländernas olika kulturella, sociala, ekonomiska och rättsliga förhållanden. |
| --- | --- |

2.12

Grönboken visar på den stora klyfta som finns i de flesta länder mellan å ena sidan de rättsliga och avtalsrättsliga ramarna och å andra sidan de reella anställningsvillkoren på arbetsmarknaden, en klyfta som växte fram under en relativt kort tidsperiod i slutet av 1980-talet och början av 1990-talet. Det sägs dock ingenting om den allmänna skyddande och frigörande roll som arbetsrätten historiskt sett har spelat, bland annat via kollektivförhandlingarna, i medlemsstaterna beroende på ländernas olika kulturella, sociala, ekonomiska och rättsliga förhållanden.

| 2.13 | Upprätthållandet av en viss balans mellan parterna garanteras inte bara av arbetsrätten utan även av den sociala dialogen. |
| --- | --- |

2.13

Upprätthållandet av en viss balans mellan parterna garanteras inte bara av arbetsrätten utan även av den sociala dialogen.

| 2.14 | Alla resonemang som utgår från att en skyddande arbetsrätt skulle kunna utgöra ett hinder för tillväxt och sysselsättning bygger på ett förenklat synsätt som reducerar arbetsrätten till ett ordinärt arbetsmarknadspolitiskt verktyg eller en ekonomisk variabel. |
| --- | --- |

2.14

Alla resonemang som utgår från att en skyddande arbetsrätt skulle kunna utgöra ett hinder för tillväxt och sysselsättning bygger på ett förenklat synsätt som reducerar arbetsrätten till ett ordinärt arbetsmarknadspolitiskt verktyg eller en ekonomisk variabel.

| 2.15 | Eftersom arbetstagarna alltid är i beroendeställning till arbetsgivarna måste därför arbetsrättens fundamentala skyddande och frigörande roll tvärtom lyftas fram. Efterlevnaden av arbetsrätten borde säkerställas bättre för att undvika ökande tryck på arbetstagarna mot bakgrund av de nya utmaningarna i samband med globaliseringen och den åldrande befolkningen. Här har Europeiska unionen en uppenbar roll att spela gentemot medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.15

Eftersom arbetstagarna alltid är i beroendeställning till arbetsgivarna måste därför arbetsrättens fundamentala skyddande och frigörande roll tvärtom lyftas fram. Efterlevnaden av arbetsrätten borde säkerställas bättre för att undvika ökande tryck på arbetstagarna mot bakgrund av de nya utmaningarna i samband med globaliseringen och den åldrande befolkningen. Här har Europeiska unionen en uppenbar roll att spela gentemot medlemsstaterna.

| 2.16 | År 2000 lanserade kommissionen ett initiativ vars syfte var att inleda en diskussion om behovet av att se över huvudinslagen i lagstiftningen och kollektivavtalen för att de skulle medge en modern men också bättre organisering av arbetsförhållandena. |
| --- | --- |

2.16

År 2000 lanserade kommissionen ett initiativ vars syfte var att inleda en diskussion om behovet av att se över huvudinslagen i lagstiftningen och kollektivavtalen för att de skulle medge en modern men också bättre organisering av arbetsförhållandena.

| 2.17 | Initiativet fullföljdes inte, trots att det uppenbarligen borde ha genomförts för att förverkliga målsättningen att modernisera och förbättra arbetsvillkoren, en målsättning som den nuvarande kommissionen återupptog flera år senare ur en annan synvinkel. |
| --- | --- |

2.17

Initiativet fullföljdes inte, trots att det uppenbarligen borde ha genomförts för att förverkliga målsättningen att modernisera och förbättra arbetsvillkoren, en målsättning som den nuvarande kommissionen återupptog flera år senare ur en annan synvinkel.

| 2.18 | EESK kan bara konstatera att det finns en rad stora brister som allvarligt underminerar resonemanget och perspektiven i grönboken. Kommittén vill därför uppmärksamma några punkter som tyvärr inte har fördjupats eller belysts:






  — | Strävan efter en stark ekonomisk tillväxt står inte i strid mot den sociala dimensionen i den europeiska integrationen och dess utveckling. |
| --- | --- | --- |

2.18

EESK kan bara konstatera att det finns en rad stora brister som allvarligt underminerar resonemanget och perspektiven i grönboken. Kommittén vill därför uppmärksamma några punkter som tyvärr inte har fördjupats eller belysts:

—

Strävan efter en stark ekonomisk tillväxt står inte i strid mot den sociala dimensionen i den europeiska integrationen och dess utveckling.

| — | Arbetsrätten består inte endast av individuella anställningsavtal utan också av kollektiv arbetsrätt. |
| --- | --- |

—

Arbetsrätten består inte endast av individuella anställningsavtal utan också av kollektiv arbetsrätt.

| — | Vi måste förverkliga den idé om ”värdig sysselsättning” som har lyfts fram i samarbetet mellan EU och ILO (Internationella arbetsorganisationen) och de positiva ansatser som redovisades av medlemsstaterna och kandidatländerna i juni 2006 i samband med antagandet av ILO:s rekommendation nr 198 om arbetsförhållanden, som innehåller klara definitioner och praktiskt tillämpbara principer i avsikt att undanröja osäkerheten om existensen av ett anställningsavtal och garantera lojal konkurrens och ett effektivt skydd för arbetstagare inom ramen för ett anställningsförhållande (2). |
| --- | --- |

—

Vi måste förverkliga den idé om ”värdig sysselsättning” som har lyfts fram i samarbetet mellan EU och ILO (Internationella arbetsorganisationen) och de positiva ansatser som redovisades av medlemsstaterna och kandidatländerna i juni 2006 i samband med antagandet av ILO:s rekommendation nr 198 om arbetsförhållanden, som innehåller klara definitioner och praktiskt tillämpbara principer i avsikt att undanröja osäkerheten om existensen av ett anställningsavtal och garantera lojal konkurrens och ett effektivt skydd för arbetstagare inom ramen för ett anställningsförhållande (2).

| — | Arbetsmarknadens parter på både EU-nivå och medlemsstatsnivå har redan genom sina överenskommelser och kollektivavtal bidragit till tryggare nya former av anställningsavtal, även atypiska, och därmed visat prov på sin förmåga att anpassa arbetsförhållandena till nya villkor och överväga olika former av flexibilitet med lämpliga garantier. |
| --- | --- |

—

Arbetsmarknadens parter på både EU-nivå och medlemsstatsnivå har redan genom sina överenskommelser och kollektivavtal bidragit till tryggare nya former av anställningsavtal, även atypiska, och därmed visat prov på sin förmåga att anpassa arbetsförhållandena till nya villkor och överväga olika former av flexibilitet med lämpliga garantier.

| — | Den sociala dialogen är ett medel för samreglering och bör därför uppmuntras och effektiviseras så att den på ett bättre sätt kan sätta tydligare ramar för flexibla anställningsavtal. |
| --- | --- |

—

Den sociala dialogen är ett medel för samreglering och bör därför uppmuntras och effektiviseras så att den på ett bättre sätt kan sätta tydligare ramar för flexibla anställningsavtal.

| — | Trygghet i arbetsförhållandena utgör en förutsättning för ökad produktivitet eftersom otrygghet inte skapar några nya arbetstillfällen. Rörlighet och flexibilitet kan leda till ökad produktivitet och trygghet men förändringarna skall inte genomföras så att de ger upphov till fler fattiga arbetstagare. |
| --- | --- |

—

Trygghet i arbetsförhållandena utgör en förutsättning för ökad produktivitet eftersom otrygghet inte skapar några nya arbetstillfällen. Rörlighet och flexibilitet kan leda till ökad produktivitet och trygghet men förändringarna skall inte genomföras så att de ger upphov till fler fattiga arbetstagare.

| — | Lösningen får inte bestå i att man ställer arbetstagarna mot varandra och lägger ansvaret på dem själva för att hitta en lösning på arbetslösheten och på gapet mellan utbildningsnivå och kompetenskrav. |
| --- | --- |

—

Lösningen får inte bestå i att man ställer arbetstagarna mot varandra och lägger ansvaret på dem själva för att hitta en lösning på arbetslösheten och på gapet mellan utbildningsnivå och kompetenskrav.

| — | Den nya standardtypen av flexibla anställningsavtal som är tänkt att lösa konflikten mellan arbetstagare som befinner sig ”innanför” respektive ”utanför” får inte leda till att ansvaret för att finna en utväg ur den tudelade arbetsmarknaden skjuts över på arbetstagarna själva. Dessutom skulle detta anställningsavtal om det infördes inte undanröja de verkliga hindren för skapandet av nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

—

Den nya standardtypen av flexibla anställningsavtal som är tänkt att lösa konflikten mellan arbetstagare som befinner sig ”innanför” respektive ”utanför” får inte leda till att ansvaret för att finna en utväg ur den tudelade arbetsmarknaden skjuts över på arbetstagarna själva. Dessutom skulle detta anställningsavtal om det infördes inte undanröja de verkliga hindren för skapandet av nya arbetstillfällen.

| 2.19 | Kommittén anser att tiden är inne för att göra en fullständig och grundlig analys som huvudsakligen bygger på följande:






  — | En utvärdering av de rättsliga systemen i medlemsstaterna i fråga om skydd, systemens mål och effektivitet samt möjligheten att utnyttja rättsliga och utomrättsliga tvistlösningsorgan och tvistlösningsförfaranden. |
| --- | --- | --- |

2.19

Kommittén anser att tiden är inne för att göra en fullständig och grundlig analys som huvudsakligen bygger på följande:

—

En utvärdering av de rättsliga systemen i medlemsstaterna i fråga om skydd, systemens mål och effektivitet samt möjligheten att utnyttja rättsliga och utomrättsliga tvistlösningsorgan och tvistlösningsförfaranden.

| — | Den sociala dialogens bidrag till en modernisering och förbättring av arbetsrätten, till ett värdigt arbete och kampen mot svartarbete samt till frågan om arbetsmarknadens funktionssätt och arbetets organisering inom företagen på adekvat nivå (europeisk, nationell och regional nivå, företags- och gruppnivå samt transnationell nivå). |
| --- | --- |

—

Den sociala dialogens bidrag till en modernisering och förbättring av arbetsrätten, till ett värdigt arbete och kampen mot svartarbete samt till frågan om arbetsmarknadens funktionssätt och arbetets organisering inom företagen på adekvat nivå (europeisk, nationell och regional nivå, företags- och gruppnivå samt transnationell nivå).

| — | En undersökning av de offentliga tjänsterna och den aktiva roll som effektiva offentliga tjänster av hög kvalitet kan ha för sysselsättningen och tillväxten. |
| --- | --- |

—

En undersökning av de offentliga tjänsterna och den aktiva roll som effektiva offentliga tjänster av hög kvalitet kan ha för sysselsättningen och tillväxten.

| — | En undersökning av företagsledning, arbetstagarnas medinflytande och kontroll- och informationsmekanismer inom arbetstagarnas representativa organisationer (särskilt inom företagsråd) i samband med anpassning till förändringar och omstruktureringar. |
| --- | --- |

—

En undersökning av företagsledning, arbetstagarnas medinflytande och kontroll- och informationsmekanismer inom arbetstagarnas representativa organisationer (särskilt inom företagsråd) i samband med anpassning till förändringar och omstruktureringar.

| — | Situationen för äkta egenföretagare, som har en grundläggande betydelse för att främja företagarandan och skapandet av småföretag, däribland inom den sociala ekonomin, och införandet av ett fullgott skydd för ekonomiskt beroende arbetstagare, med hänsyn tagen till den specifika situationen för vissa egenföretagare (t.ex. de som ägnar sig åt direkt försäljning). |
| --- | --- |

—

Situationen för äkta egenföretagare, som har en grundläggande betydelse för att främja företagarandan och skapandet av småföretag, däribland inom den sociala ekonomin, och införandet av ett fullgott skydd för ekonomiskt beroende arbetstagare, med hänsyn tagen till den specifika situationen för vissa egenföretagare (t.ex. de som ägnar sig åt direkt försäljning).

| — | Främjande av ILO:s rekommendation nr 198 (2006) om arbetsförhållanden. |
| --- | --- |

—

Främjande av ILO:s rekommendation nr 198 (2006) om arbetsförhållanden.

| — | Svartarbetets konsekvenser och åtgärder mot svartarbete genom en bättre europeisk samordning av de berörda myndigheterna – ett socialt Europol? |
| --- | --- |

—

Svartarbetets konsekvenser och åtgärder mot svartarbete genom en bättre europeisk samordning av de berörda myndigheterna – ett socialt Europol?

| — | Migrationsrörelsernas konsekvenser, som kräver ökad samordning. |
| --- | --- |

—

Migrationsrörelsernas konsekvenser, som kräver ökad samordning.

| — | Lösningar som gynnar alla, det vill säga en förnuftig användning av flexibilitet i förhållande till företagens behov och de anställdas behov och krav, vilket innebär att arbetstagarna kan återta kontrollen över sina liv. |
| --- | --- |

—

Lösningar som gynnar alla, det vill säga en förnuftig användning av flexibilitet i förhållande till företagens behov och de anställdas behov och krav, vilket innebär att arbetstagarna kan återta kontrollen över sina liv.

| — | Diskussioner och initiativ beträffande grundutbildning och vidareutbildning för arbetstagare som har jobb, hotas av omstruktureringar eller återgår till arbetsmarknaden efter en längre tids frånvaro av personliga skäl; ett tryggare yrkesliv, i stället för att överväga olika förslag om ett hypotetiskt ”standardanställningsavtal”. |
| --- | --- |

—

Diskussioner och initiativ beträffande grundutbildning och vidareutbildning för arbetstagare som har jobb, hotas av omstruktureringar eller återgår till arbetsmarknaden efter en längre tids frånvaro av personliga skäl; ett tryggare yrkesliv, i stället för att överväga olika förslag om ett hypotetiskt ”standardanställningsavtal”.

| 2.20 | Det tyska ordförandeskapets dagordning, fokuseringen på arbetets ”kvalitet” under det inofficiella mötet mellan EU:s arbetsmarknads- och socialministrar i januari 2007 och det brev som nyligen undertecknades av nio arbetsmarknadsministrar med ett upprop om ”en nystart för ett socialt Europa”, där bilagan innehöll förslag om åtgärder för sysselsättning och flexibilitet och trygghet, har banat väg för den grundliga analys som EESK efterlyser och för en ny satsning på den sociala dimensionen i den europeiska integrationen. |
| --- | --- |

2.20

Det tyska ordförandeskapets dagordning, fokuseringen på arbetets ”kvalitet” under det inofficiella mötet mellan EU:s arbetsmarknads- och socialministrar i januari 2007 och det brev som nyligen undertecknades av nio arbetsmarknadsministrar med ett upprop om ”en nystart för ett socialt Europa”, där bilagan innehöll förslag om åtgärder för sysselsättning och flexibilitet och trygghet, har banat väg för den grundliga analys som EESK efterlyser och för en ny satsning på den sociala dimensionen i den europeiska integrationen.

3.   Särskilda kommentarer: svar och kommentarer beträffande de frågor som ställs av Europeiska kommissionen

3.1   Vad bör prioriteras i en ändamålsenlig reformagenda inom det arbetsrättsliga området?

| 3.1.1 | Arbetsrätten har inte förlorat sin giltighet som en lagstiftning som skyddar både arbetstagare och arbetsgivare. Den ger arbetstagarna en rättvis utgångspunkt för att ingå ett juridiskt bindande anställningsavtal som skapar en balans mellan rättigheter och skyldigheter, med hänsyn till att de är underställda arbetsgivarnas makt att besluta i ledningsfrågor och arbetets uppläggning. Den ger också arbetsgivarna en ytterst viktig rättslig säkerhet eftersom de olika traditionella anställningsavtalen är klart reglerade och deras huvudbestämmelser klart fastställda eller reglerade från fall till fall, även vid ensidig uppsägning. I ansvarsfrågor ger till exempel arbetsrätten både arbetstagarna och arbetsgivarna garantier och en rättslig säkerhet i samband med ersättning för och erkännande av arbetsskador och ett begränsat ansvar för arbetsgivaren om säkerhetsföreskrifterna har följts. Kollektivförhandlingarna och de rådgivande institutionerna bidrar till goda arbetsmarknadsrelationer och till möjligheten att lösa eventuella tvister. |
| --- | --- |

3.1.1

Arbetsrätten har inte förlorat sin giltighet som en lagstiftning som skyddar både arbetstagare och arbetsgivare. Den ger arbetstagarna en rättvis utgångspunkt för att ingå ett juridiskt bindande anställningsavtal som skapar en balans mellan rättigheter och skyldigheter, med hänsyn till att de är underställda arbetsgivarnas makt att besluta i ledningsfrågor och arbetets uppläggning. Den ger också arbetsgivarna en ytterst viktig rättslig säkerhet eftersom de olika traditionella anställningsavtalen är klart reglerade och deras huvudbestämmelser klart fastställda eller reglerade från fall till fall, även vid ensidig uppsägning. I ansvarsfrågor ger till exempel arbetsrätten både arbetstagarna och arbetsgivarna garantier och en rättslig säkerhet i samband med ersättning för och erkännande av arbetsskador och ett begränsat ansvar för arbetsgivaren om säkerhetsföreskrifterna har följts. Kollektivförhandlingarna och de rådgivande institutionerna bidrar till goda arbetsmarknadsrelationer och till möjligheten att lösa eventuella tvister.

| 3.1.2 | Vad gäller prioriterade förändringar bör arbetsrätten, med vederbörlig respekt för lagstiftning och praxis i de olika medlemsstaterna, omfatta de nya formerna av flexibla anställningsavtal och även i fortsättningen, men under nya villkor, ge skydd och skapa balans i arbetsförhållandena samt utgöra en garant för rättslig säkerhet för parterna vid sakligt grundad uppsägning, arbetsolyckor och yrkessjukdomar. Dessutom bör en modern arbetsrätt ge utrymme för arbetstagarna att hävda rättigheter som rör deras karriär under hela deras yrkesliv så att de kan alternera mellan fortbildning, olika anställningsavtal som är bättre anpassade till deras individuella behov när det gäller arbetsliv och privatliv, befordran, omskolning osv. Detta gör det möjligt för arbetsgivarna att uppnå långsiktiga fördelar i form av ett gott arbete som nöjda arbetstagare utför. |
| --- | --- |

3.1.2

Vad gäller prioriterade förändringar bör arbetsrätten, med vederbörlig respekt för lagstiftning och praxis i de olika medlemsstaterna, omfatta de nya formerna av flexibla anställningsavtal och även i fortsättningen, men under nya villkor, ge skydd och skapa balans i arbetsförhållandena samt utgöra en garant för rättslig säkerhet för parterna vid sakligt grundad uppsägning, arbetsolyckor och yrkessjukdomar. Dessutom bör en modern arbetsrätt ge utrymme för arbetstagarna att hävda rättigheter som rör deras karriär under hela deras yrkesliv så att de kan alternera mellan fortbildning, olika anställningsavtal som är bättre anpassade till deras individuella behov när det gäller arbetsliv och privatliv, befordran, omskolning osv. Detta gör det möjligt för arbetsgivarna att uppnå långsiktiga fördelar i form av ett gott arbete som nöjda arbetstagare utför.

| 3.1.3 | Förändringar inom arbetsrätten måste främja positiva åtgärder till förmån för dem som utesluts mest på arbetsmarknaden. Utan att skapa otrygg sysselsättning måste därför förändringar inom arbetsrätten bidra till att hitta vägar till arbetsmarknaden samt stödja tillgången till livslångt lärande och initiativ rörande den sociala ekonomin som sörjer för en integration på arbetsmarknaden |
| --- | --- |

3.1.3

Förändringar inom arbetsrätten måste främja positiva åtgärder till förmån för dem som utesluts mest på arbetsmarknaden. Utan att skapa otrygg sysselsättning måste därför förändringar inom arbetsrätten bidra till att hitta vägar till arbetsmarknaden samt stödja tillgången till livslångt lärande och initiativ rörande den sociala ekonomin som sörjer för en integration på arbetsmarknaden

| 3.1.4 | Man bör också stärka skyddet i trepartsförhållanden och fastställa rättigheter och skyldigheter för alla berörda parter, även civilrättsligt eller straffrättsligt ansvar. De som är ekonomiskt beroende av en huvudarbetsgivare som de är underställda vid utförandet av arbetet, bör också omfattas av ett adekvat skydd, framför allt i fråga om arbetsolyckor, yrkessjukdomar och social trygghet. Ändringar i normerna på detta område bör dock endast företas med stor försiktighet och med hänsyn till den särskilda situation som olika grupper av ekonomiskt beroende egenföretagare (t.ex. de som bedriver direkt försäljning) befinner sig i, för att de inte skall förlora sina inkomstkällor och möjligheten att bedriva sin verksamhet på ett sätt som motsvarar deras förväntningar |
| --- | --- |

3.1.4

Man bör också stärka skyddet i trepartsförhållanden och fastställa rättigheter och skyldigheter för alla berörda parter, även civilrättsligt eller straffrättsligt ansvar. De som är ekonomiskt beroende av en huvudarbetsgivare som de är underställda vid utförandet av arbetet, bör också omfattas av ett adekvat skydd, framför allt i fråga om arbetsolyckor, yrkessjukdomar och social trygghet. Ändringar i normerna på detta område bör dock endast företas med stor försiktighet och med hänsyn till den särskilda situation som olika grupper av ekonomiskt beroende egenföretagare (t.ex. de som bedriver direkt försäljning) befinner sig i, för att de inte skall förlora sina inkomstkällor och möjligheten att bedriva sin verksamhet på ett sätt som motsvarar deras förväntningar

| 3.1.5 | Dessutom är det nödvändigt att bekämpa odeklarerat arbete och att formalisera arbetsförhållanden i lag. I detta sammanhang bör man öka arbetsinspektionerna, även för att mer allmänt säkerställa efterlevnaden av lagar och avtal. |
| --- | --- |

3.1.5

Dessutom är det nödvändigt att bekämpa odeklarerat arbete och att formalisera arbetsförhållanden i lag. I detta sammanhang bör man öka arbetsinspektionerna, även för att mer allmänt säkerställa efterlevnaden av lagar och avtal.

| 3.1.6 | ILO:s rekommendation nr 198 om arbetsförhållanden, som antogs vid Internationella arbetskonferensens sammanträde i juni 2006, utgör en viktig inspirationskälla för medlemsstaterna vid anpassning av arbetsrätten till den tekniska, ekonomiska och sociala utvecklingen, som sedan mer än tjugo år tillbaka har medfört genomgripande förändringar när det gäller produktion, tjänster och handel i världen (3). |
| --- | --- |

3.1.6

ILO:s rekommendation nr 198 om arbetsförhållanden, som antogs vid Internationella arbetskonferensens sammanträde i juni 2006, utgör en viktig inspirationskälla för medlemsstaterna vid anpassning av arbetsrätten till den tekniska, ekonomiska och sociala utvecklingen, som sedan mer än tjugo år tillbaka har medfört genomgripande förändringar när det gäller produktion, tjänster och handel i världen (3).

3.2   Kan en anpassning av arbetsrätten och kollektivavtalen bidra till ökad flexibilitet och anställningstrygghet och till minskad segmentering på arbetsmarknaden? Ja/nej

| 3.2.1 | Vi vet av erfarenhet att utan effektiv lagstiftning leder spridningen av flexibla anställningsavtal till ökad segmentering på arbetsmarknaden och till större otrygghet, till exempel till lägre löner för de vanligaste anställningarna (deltid) som inte räcker för att tillgodose de grundläggande behoven och ett svagare socialt skydd (miniminivå för att få rätt till arbetslöshetsersättning, tilläggspension och fortbildning). Man måste också ta hänsyn till arbetsdagens totala längd. Om del- eller heltidsarbetet är utspritt över dagen kan de anställda nämligen i praktiken inte utnyttja sin lediga tid. |
| --- | --- |

3.2.1

Vi vet av erfarenhet att utan effektiv lagstiftning leder spridningen av flexibla anställningsavtal till ökad segmentering på arbetsmarknaden och till större otrygghet, till exempel till lägre löner för de vanligaste anställningarna (deltid) som inte räcker för att tillgodose de grundläggande behoven och ett svagare socialt skydd (miniminivå för att få rätt till arbetslöshetsersättning, tilläggspension och fortbildning). Man måste också ta hänsyn till arbetsdagens totala längd. Om del- eller heltidsarbetet är utspritt över dagen kan de anställda nämligen i praktiken inte utnyttja sin lediga tid.

| 3.2.2 | Vi vet också av erfarenhet att den vanligaste formen av flexibla avtal (visstids- och deltidsanställningar) ofta omfattar personer som hellre vill arbeta heltid. Sådana avtal kan visserligen vara en god utgångspunkt för inträdet i arbetslivet för ungdomar och en möjlighet att förena arbete och familj, eller studier och arbete men valet är inte alltid frivilligt. Äldre arbetstagare har svårt att få arbete, även tillfälliga anställningar. Uppsplittringen av arbetsmarknaden kan inte skyllas på arbetstagarna. Den beror på de val som arbetsgivarna gör, och det är i sista hand arbetsgivarna som bestämmer avtalsformen. Arbetsrätten måste ha som målsättning att förhindra diskriminering mellan ungdomar, kvinnor och äldre vid anställning och lönesättning. |
| --- | --- |

3.2.2

Vi vet också av erfarenhet att den vanligaste formen av flexibla avtal (visstids- och deltidsanställningar) ofta omfattar personer som hellre vill arbeta heltid. Sådana avtal kan visserligen vara en god utgångspunkt för inträdet i arbetslivet för ungdomar och en möjlighet att förena arbete och familj, eller studier och arbete men valet är inte alltid frivilligt. Äldre arbetstagare har svårt att få arbete, även tillfälliga anställningar. Uppsplittringen av arbetsmarknaden kan inte skyllas på arbetstagarna. Den beror på de val som arbetsgivarna gör, och det är i sista hand arbetsgivarna som bestämmer avtalsformen. Arbetsrätten måste ha som målsättning att förhindra diskriminering mellan ungdomar, kvinnor och äldre vid anställning och lönesättning.

| 3.2.3 | Om flexibilitet skall vara ett frivilligt val snarare än en diskrimineringseffekt och om man skall öka tryggheten, göra det möjligt för arbetstagarna att leva ett självständigt liv (unga med visstidsanställning som tvingas bo kvar hos sina föräldrar på grund av för höga hyreskostnader, ensamstående föräldrar som tvingas arbeta deltid och som ofta kan beskrivas som fattiga) så krävs det genomgripande reformer av arbetsrätten i den riktning som har antytts i svaret på den första frågan, främst via tre- eller tvåpartssamtal mellan arbetsmarknadens parter på adekvat nivå, allt beroende på land. |
| --- | --- |

3.2.3

Om flexibilitet skall vara ett frivilligt val snarare än en diskrimineringseffekt och om man skall öka tryggheten, göra det möjligt för arbetstagarna att leva ett självständigt liv (unga med visstidsanställning som tvingas bo kvar hos sina föräldrar på grund av för höga hyreskostnader, ensamstående föräldrar som tvingas arbeta deltid och som ofta kan beskrivas som fattiga) så krävs det genomgripande reformer av arbetsrätten i den riktning som har antytts i svaret på den första frågan, främst via tre- eller tvåpartssamtal mellan arbetsmarknadens parter på adekvat nivå, allt beroende på land.

3.3   Är gällande bestämmelser (lagar och/eller kollektivavtal) ett hinder eller en hjälp för företag och arbetstagare som vill utnyttja möjligheterna att öka produktiviteten och anpassa sig till ny teknik och förändringar som hänger samman med den internationella konkurrensen? Hur kan de bestämmelser som påverkar små och medelstora företag bli bättre utan att det inverkar på deras syfte?

| 3.3.1 | Kommittén kan inte besvara denna fråga för de 27 medlemsstaternas räkning. Vi vill dock framföra några specifika kommentarer och börja med att påpeka att bästa sättet att konkurrera oftast är att tänka innovativt eller att utnyttja sina kvalitetsfördelar. |
| --- | --- |

3.3.1

Kommittén kan inte besvara denna fråga för de 27 medlemsstaternas räkning. Vi vill dock framföra några specifika kommentarer och börja med att påpeka att bästa sättet att konkurrera oftast är att tänka innovativt eller att utnyttja sina kvalitetsfördelar.

| 3.3.2 | De reella produktivitetsfaktorerna är arbetstagarnas kompetens, och därmed utbildning och erfarenhet, samt tillämpning av ny teknik, vilket förutsätter både offentliga och privata investeringar i utbildning samt forskning och utveckling (det saknas framför allt privata investeringar i Europa). |
| --- | --- |

3.3.2

De reella produktivitetsfaktorerna är arbetstagarnas kompetens, och därmed utbildning och erfarenhet, samt tillämpning av ny teknik, vilket förutsätter både offentliga och privata investeringar i utbildning samt forskning och utveckling (det saknas framför allt privata investeringar i Europa).

| 3.3.3 | Bestämmelserna (i lag eller avtal, såsom arbetsmarknadens parters handlingsprogram för utbildning) måste således syfta till att underlätta utbildning och anpassning till ny teknik inom ramen för arbetet eller yrkeslivet och tillämpas rättvist för de olika yrkeskategorierna. Företag som vill bygga upp kompetens och behålla den måste göra en ansträngning, tillsammans med de offentliga myndigheterna eller lämpliga instanser. Företagen kommer emellertid att få konkurrensfördelar och arbetstagarna kommer att gynnas genom ökad anställbarhet. Lagstiftningen kan främja ökad kompetens och bättre kvalifikationer genom att reglera eller underlätta tillgång till finansiering och utbildningsstrukturer samt rätt till och stimulans till utbildning (tjänstledighet för utbildning, inarbetad tid) under yrkeslivet (och under olika avtal och arbetsgivare) i enlighet med befintliga eller framtida lagar och praxis samt kollektivavtal (4). |
| --- | --- |

3.3.3

Bestämmelserna (i lag eller avtal, såsom arbetsmarknadens parters handlingsprogram för utbildning) måste således syfta till att underlätta utbildning och anpassning till ny teknik inom ramen för arbetet eller yrkeslivet och tillämpas rättvist för de olika yrkeskategorierna. Företag som vill bygga upp kompetens och behålla den måste göra en ansträngning, tillsammans med de offentliga myndigheterna eller lämpliga instanser. Företagen kommer emellertid att få konkurrensfördelar och arbetstagarna kommer att gynnas genom ökad anställbarhet. Lagstiftningen kan främja ökad kompetens och bättre kvalifikationer genom att reglera eller underlätta tillgång till finansiering och utbildningsstrukturer samt rätt till och stimulans till utbildning (tjänstledighet för utbildning, inarbetad tid) under yrkeslivet (och under olika avtal och arbetsgivare) i enlighet med befintliga eller framtida lagar och praxis samt kollektivavtal (4).

| 3.3.4 | Gemensamma utbildningsinsatser och gemensam lokal finansiering för till exempel små och medelstora företag kan främjas via lagstiftning för att sprida kostnaderna över lokalområdet, eftersom det är omöjligt för mikroföretag och oberoende arbetstagare att anordna och finansiera utbildning under längre tid, förutom att förvärva kunskaper i själva arbetet. |
| --- | --- |

3.3.4

Gemensamma utbildningsinsatser och gemensam lokal finansiering för till exempel små och medelstora företag kan främjas via lagstiftning för att sprida kostnaderna över lokalområdet, eftersom det är omöjligt för mikroföretag och oberoende arbetstagare att anordna och finansiera utbildning under längre tid, förutom att förvärva kunskaper i själva arbetet.

| 3.3.5 | Arbetsrätten i vid mening kan dock endast i begränsad utsträckning (fortbildning, medinflytande) reglera de villkor som krävs för att hantera ny teknik och anpassning till industriella och sociala omvandlingar. Högre utbildning, forskning, riskkapital, företagskuvöser och innovationscentrum spelar också en viktig roll i en konkurrenskraftig och samordnad industripolitik på regional, nationell och europeisk nivå. |
| --- | --- |

3.3.5

Arbetsrätten i vid mening kan dock endast i begränsad utsträckning (fortbildning, medinflytande) reglera de villkor som krävs för att hantera ny teknik och anpassning till industriella och sociala omvandlingar. Högre utbildning, forskning, riskkapital, företagskuvöser och innovationscentrum spelar också en viktig roll i en konkurrenskraftig och samordnad industripolitik på regional, nationell och europeisk nivå.

3.4   Hur kan rekryteringen av fast anställda och visstidsanställda underlättas genom lagar eller kollektivavtal för att skapa större flexibilitet inom ramen för dessa avtal, samtidigt som adekvata standarder för anställningstrygghet och socialt skydd upprätthålls?

| 3.4.1 | Ett sådant synsätt är svårt att acceptera om flexibilitet handlar om fler eller mer osäkra anställningsformer. ”Flexicurity” definieras som möjligheten att kombinera olika typer av arbetsmarknadsflexibilitet och säkerhet för att på ett balanserat sätt stärka anpassningsförmågan för arbetstagare och företag samtidigt som man skyddar dem mot risker. Flexicurity är således mer än balansen mellan extern flexibilitet och sociala trygghetssystem. Ju flexiblare avtalet är, desto sämre är anställningstryggheten, vilket i sin tur skulle kräva starkare skydd (socialt skydd, trygga yrkeskarriärer eller trygghet under hela yrkeslivet) (5). |
| --- | --- |

3.4.1

Ett sådant synsätt är svårt att acceptera om flexibilitet handlar om fler eller mer osäkra anställningsformer. ”Flexicurity” definieras som möjligheten att kombinera olika typer av arbetsmarknadsflexibilitet och säkerhet för att på ett balanserat sätt stärka anpassningsförmågan för arbetstagare och företag samtidigt som man skyddar dem mot risker. Flexicurity är således mer än balansen mellan extern flexibilitet och sociala trygghetssystem. Ju flexiblare avtalet är, desto sämre är anställningstryggheten, vilket i sin tur skulle kräva starkare skydd (socialt skydd, trygga yrkeskarriärer eller trygghet under hela yrkeslivet) (5).

| 3.4.2 | Frågan förutsätter att flexibilitet skapar arbetstillfällen; inga fakta eller bevis bär upp detta påstående. Tryggheten är i högre grad kopplad till sociallagstiftningen, som inte behandlas i grönboken. |
| --- | --- |

3.4.2

Frågan förutsätter att flexibilitet skapar arbetstillfällen; inga fakta eller bevis bär upp detta påstående. Tryggheten är i högre grad kopplad till sociallagstiftningen, som inte behandlas i grönboken.

3.5   Skulle det vara lämpligt att överväga en kombination av mer flexibel lagstiftning om anställningsskydd och väl genomtänkta stödåtgärder för arbetslösa, både i form av inkomstersättning (dvs. passiva arbetsmarknadsåtgärder) och aktiva arbetsmarknadsåtgärder?

| 3.5.1 | Verkligt väl genomtänkta stödåtgärder för arbetslösa måste, under alla förhållanden och oavsett graden av anställningstrygghet, kombineras med seriös utbildning eller trovärdig omskolning. Det måste också finnas skräddarsydda stödåtgärder för företag som är beredda att anställa personer i marginalen på arbetsmarknaden (långtidsarbetslösa, osv.). En ”aktiv arbetsmarknadspolitik” innebär inte att man skall vara ”skyldig att acceptera alla arbeten som erbjuds, även lågkvalificerade och lågavlönade, för att inte förlora sin rätt till bidrag”. |
| --- | --- |

3.5.1

Verkligt väl genomtänkta stödåtgärder för arbetslösa måste, under alla förhållanden och oavsett graden av anställningstrygghet, kombineras med seriös utbildning eller trovärdig omskolning. Det måste också finnas skräddarsydda stödåtgärder för företag som är beredda att anställa personer i marginalen på arbetsmarknaden (långtidsarbetslösa, osv.). En ”aktiv arbetsmarknadspolitik” innebär inte att man skall vara ”skyldig att acceptera alla arbeten som erbjuds, även lågkvalificerade och lågavlönade, för att inte förlora sin rätt till bidrag”.

| 3.5.2 | Lösningarna måste variera från land till land beroende på historiska och sociala förhållanden samt på kollektivförhandlingarnas roll. Subsidiaritetsprincipen bör spela en viktig roll i arbetsrättsliga frågor, även vid genomförandet av EU-direktiv, oavsett om direktiven har sitt ursprung i en europeisk ramavtal eller i ett gemenskapsinitiativ. EU måste självfallet också ta sitt ansvar, uppmuntra förhandlingar och lägga fram konkreta förslag på sina behörighetsområden, utan att blanda ihop ”bättre lagstiftning” med ”avreglering”. |
| --- | --- |

3.5.2

Lösningarna måste variera från land till land beroende på historiska och sociala förhållanden samt på kollektivförhandlingarnas roll. Subsidiaritetsprincipen bör spela en viktig roll i arbetsrättsliga frågor, även vid genomförandet av EU-direktiv, oavsett om direktiven har sitt ursprung i en europeisk ramavtal eller i ett gemenskapsinitiativ. EU måste självfallet också ta sitt ansvar, uppmuntra förhandlingar och lägga fram konkreta förslag på sina behörighetsområden, utan att blanda ihop ”bättre lagstiftning” med ”avreglering”.

3.6   Vilken roll kan lagar respektive kollektivavtal som förhandlats fram mellan arbetsmarknadens parter ha när det gäller att främja tillgång till utbildning och underlätta övergången mellan olika anställningsformer för att främja rörlighet uppåt under ett aktivt yrkesliv?

| 3.6.1 | Det är viktigt att det finns solida och bestående regelverk som underlag för fortbildning och övergångar på arbetsmarknaden. Lagstiftningens och kollektivavtalens respektive tyngd varierar i de ”modeller” som finns i de olika länderna, som präglas av varierande rättsliga och sociala förhållanden, facklig organisationsgrad och seder och bruk beroende på ländernas socialhistoriska utveckling och förmåga att på mycket lång sikt säkerställa efterlevnaden av de åtaganden som arbetsmarknadens parter har enats om. Det skulle kräva att man skapar ett verkligt skyddsregelverk för löntagarna. |
| --- | --- |

3.6.1

Det är viktigt att det finns solida och bestående regelverk som underlag för fortbildning och övergångar på arbetsmarknaden. Lagstiftningens och kollektivavtalens respektive tyngd varierar i de ”modeller” som finns i de olika länderna, som präglas av varierande rättsliga och sociala förhållanden, facklig organisationsgrad och seder och bruk beroende på ländernas socialhistoriska utveckling och förmåga att på mycket lång sikt säkerställa efterlevnaden av de åtaganden som arbetsmarknadens parter har enats om. Det skulle kräva att man skapar ett verkligt skyddsregelverk för löntagarna.

| 3.6.2 | Det system som införs bör innefatta såväl anställningsavtal – och systemet måste förankras i institutioner som garanterar stöd vid övergångsperioder, ekonomiskt stöd (formerna för finansieringen skall förhandlas fram eller diskuteras) – som offentliga, kollektiva och gemensamma utbildningsinrättningar eller utbildningsarrangemang på arbetsplatsen (kompetensföretag) med erkännande av de kvalifikationer som uppnåtts. |
| --- | --- |

3.6.2

Det system som införs bör innefatta såväl anställningsavtal – och systemet måste förankras i institutioner som garanterar stöd vid övergångsperioder, ekonomiskt stöd (formerna för finansieringen skall förhandlas fram eller diskuteras) – som offentliga, kollektiva och gemensamma utbildningsinrättningar eller utbildningsarrangemang på arbetsplatsen (kompetensföretag) med erkännande av de kvalifikationer som uppnåtts.

| 3.6.3 | Det är på detta område som arbetsrätten på ett effektivt sätt skulle kunna bidra till Lissabonmålen, både för att främja kunskapssamhället och garantera en trygghet som gör det möjligt för arbetstagarna att planera sitt liv och sin framtid, vilket i sin tur bidrar direkt till produktiviteten och arbetets kvalitet. |
| --- | --- |

3.6.3

Det är på detta område som arbetsrätten på ett effektivt sätt skulle kunna bidra till Lissabonmålen, både för att främja kunskapssamhället och garantera en trygghet som gör det möjligt för arbetstagarna att planera sitt liv och sin framtid, vilket i sin tur bidrar direkt till produktiviteten och arbetets kvalitet.

3.7   Behövs större tydlighet i medlemsstaternas rättsliga definitioner av anställning och egenföretagande för att underlätta övergångar mellan dessa sysselsättningssituationer?

| 3.7.1 | En debatt om denna fråga skulle mycket väl kunna utgå från ingående komparativa studier, men frågan är i hög grad teoretisk eftersom en harmonisering av arbetsrätten eller de sociala trygghetssystemen inte är aktuell. Medlemsstaternas rättsliga definitioner och rättspraxis har visat sig fungera, och det förefaller lämpligare att bevara dem eftersom det finns en klar uppdelning mellan arbetsrätten och civilrätten (handelsrätten). |
| --- | --- |

3.7.1

En debatt om denna fråga skulle mycket väl kunna utgå från ingående komparativa studier, men frågan är i hög grad teoretisk eftersom en harmonisering av arbetsrätten eller de sociala trygghetssystemen inte är aktuell. Medlemsstaternas rättsliga definitioner och rättspraxis har visat sig fungera, och det förefaller lämpligare att bevara dem eftersom det finns en klar uppdelning mellan arbetsrätten och civilrätten (handelsrätten).

3.8   Behövs minimirättigheter som tillämpas på arbetsvillkoren för alla arbetstagare oavsett anställningsform? Vilka konsekvenser anser du sådana minimikrav skulle få för skapandet av arbetstillfällen och arbetstagarnas skydd?

| 3.8.1 | Allt beror på vad man lägger in i dessa ”minimirättigheter som tillämpas på arbetsvillkoren”. Om det handlar om till exempel arbetstidens längd, flextid och löner så regleras de av anställningsformen och de lagstadgade allmänna villkoren. |
| --- | --- |

3.8.1

Allt beror på vad man lägger in i dessa ”minimirättigheter som tillämpas på arbetsvillkoren”. Om det handlar om till exempel arbetstidens längd, flextid och löner så regleras de av anställningsformen och de lagstadgade allmänna villkoren.

| 3.8.2 | Rättigheter som medinflytande, grundläggande friheter, principen om jämställdhet och icke-diskriminering, rätt till skydd mot oförutsedda händelser – olyckor, sjukdomar, arbetslöshet osv. – är självfallet till sin natur oberoende av anställningsavtalet eftersom de är grundläggande rättigheter. Det vore helt uteslutet att acceptera att de betecknas som ”minimikrav” och omfattas av ”större flexibilitet”. |
| --- | --- |

3.8.2

Rättigheter som medinflytande, grundläggande friheter, principen om jämställdhet och icke-diskriminering, rätt till skydd mot oförutsedda händelser – olyckor, sjukdomar, arbetslöshet osv. – är självfallet till sin natur oberoende av anställningsavtalet eftersom de är grundläggande rättigheter. Det vore helt uteslutet att acceptera att de betecknas som ”minimikrav” och omfattas av ”större flexibilitet”.

3.9   Anser du att ansvarsområdena för de olika parterna inom flerpartsförhållanden bör förtydligas så att det framgår vem som ansvarar för efterlevnaden av anställningsrättigheterna? Skulle subsidiärt ansvar vara ett effektivt och rimligt sätt att fastställa det ansvaret när det gäller underleverantörer? Eller finns det andra sätt att säkerställa ett adekvat skydd för arbetstagare i ett ”trepartsförhållande”?

| 3.9.1 | Arbetsrätten vilar på en sociallagstiftning som är bindande för alla parter. Uppdragsgivaren måste ha en viss möjlighet att kontrollera eller övervaka sina underleverantörer och vidta försiktighetsåtgärden att skriva in vissa principer (efterlevnad av sociala och tekniska normer) i kontrakten om de inte oavsiktligt vill bli medskyldiga till överträdelse av arbetsrätten eller andra nationella normer som är tillämpliga på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

3.9.1

Arbetsrätten vilar på en sociallagstiftning som är bindande för alla parter. Uppdragsgivaren måste ha en viss möjlighet att kontrollera eller övervaka sina underleverantörer och vidta försiktighetsåtgärden att skriva in vissa principer (efterlevnad av sociala och tekniska normer) i kontrakten om de inte oavsiktligt vill bli medskyldiga till överträdelse av arbetsrätten eller andra nationella normer som är tillämpliga på arbetsplatsen.

| 3.9.2 | Ett solidariskt ansvar i kombination med uppdragsgivarens rätt att vidta rättsliga åtgärder mot försumliga underleverantörer förefaller vara den lösning som bäst värnar om arbetstagarnas rättigheter, eftersom de själva har mycket svårt att försvara sig om underleverantören har sitt säte i ett annat land, eventuellt i tredje land, medan de själva arbetar på uppdragsgivarens arbetsplats, under dennes ledning. Denna regel om solidariskt ansvar för arbetsvillkoren och lönegarantin bör tillämpas oavsett om uppdragsgivaren är en privatperson- eller en juridisk offentligrättslig person, eller en blandform. |
| --- | --- |

3.9.2

Ett solidariskt ansvar i kombination med uppdragsgivarens rätt att vidta rättsliga åtgärder mot försumliga underleverantörer förefaller vara den lösning som bäst värnar om arbetstagarnas rättigheter, eftersom de själva har mycket svårt att försvara sig om underleverantören har sitt säte i ett annat land, eventuellt i tredje land, medan de själva arbetar på uppdragsgivarens arbetsplats, under dennes ledning. Denna regel om solidariskt ansvar för arbetsvillkoren och lönegarantin bör tillämpas oavsett om uppdragsgivaren är en privatperson- eller en juridisk offentligrättslig person, eller en blandform.

| 3.9.3 | Skyddet för arbetstagare som arbetar utomlands måste förbättras. Utländska underleverantörer måste göra inbetalningar till kassor eller institutioner som garanterar betalning av löntagarnas fordringar om arbetsgivaren skulle vara försumlig. Bestämmelser om ersättning för eventuell hemresa bör också ingå i uppdragsgivarens skyldigheter om underleverantören inte uppfyller sina skyldigheter. |
| --- | --- |

3.9.3

Skyddet för arbetstagare som arbetar utomlands måste förbättras. Utländska underleverantörer måste göra inbetalningar till kassor eller institutioner som garanterar betalning av löntagarnas fordringar om arbetsgivaren skulle vara försumlig. Bestämmelser om ersättning för eventuell hemresa bör också ingå i uppdragsgivarens skyldigheter om underleverantören inte uppfyller sina skyldigheter.

| 3.9.4 | Ett problem vid arbetsförhållanden med tre eller fler parter är att risken är större för de anställda/arbetstagarna att en av länkarna i kedjan brister och att ansvaret späds ut. Endast solidariskt ansvar mellan uppdragsgivaren å ena sidan och samtliga underleverantörer å den andra erbjuder – med stöd av rättsliga bestämmelser – ett skydd som är fullgott nog för att säkerställa respekten för rättigheterna och betalning av löner och sociala avgifter när det gäller utländska underleverantörers arbetstagare. Lämpliga nationella garantisystem, upprättade på grundval av direktivet om garanterad betalning av löntagarnas fordringar om arbetsgivaren skulle vara försumlig, borde vara tillräckligt effektiva och skulle till och med kunna omfatta företag i tredje land om deras nationella garantisystem är otillräckliga eller obefintliga. I så fall minskar uppdragsgivarens solidariska ansvar proportionellt. Dessutom måste de nationella rättssystemen skapa en mekanism som medger ett omedelbart utnyttjande av en dela av betalningarna från uppdragsgivarna till utländska underleverantörer för att täcka en underleverantörs utestående ekonomiska skyldigheter gentemot sina anställda. (6) |
| --- | --- |

3.9.4

Ett problem vid arbetsförhållanden med tre eller fler parter är att risken är större för de anställda/arbetstagarna att en av länkarna i kedjan brister och att ansvaret späds ut. Endast solidariskt ansvar mellan uppdragsgivaren å ena sidan och samtliga underleverantörer å den andra erbjuder – med stöd av rättsliga bestämmelser – ett skydd som är fullgott nog för att säkerställa respekten för rättigheterna och betalning av löner och sociala avgifter när det gäller utländska underleverantörers arbetstagare. Lämpliga nationella garantisystem, upprättade på grundval av direktivet om garanterad betalning av löntagarnas fordringar om arbetsgivaren skulle vara försumlig, borde vara tillräckligt effektiva och skulle till och med kunna omfatta företag i tredje land om deras nationella garantisystem är otillräckliga eller obefintliga. I så fall minskar uppdragsgivarens solidariska ansvar proportionellt. Dessutom måste de nationella rättssystemen skapa en mekanism som medger ett omedelbart utnyttjande av en dela av betalningarna från uppdragsgivarna till utländska underleverantörer för att täcka en underleverantörs utestående ekonomiska skyldigheter gentemot sina anställda. (6)

3.10   Behövs det ett förtydligande av anställningsstatusen för personal som hyrs ut av bemanningsföretag?

| 3.10.1 | Avsaknaden av en rättslig ram i EU innebär en risk för missbruk, till exempel kringgående av lagen om tillfällig utstationering av arbetstagare. Man måste intensivt söka samförstånd i rådet så att man kan reglera principerna för bemanningsföretagens verksamhet på EU-nivå. |
| --- | --- |

3.10.1

Avsaknaden av en rättslig ram i EU innebär en risk för missbruk, till exempel kringgående av lagen om tillfällig utstationering av arbetstagare. Man måste intensivt söka samförstånd i rådet så att man kan reglera principerna för bemanningsföretagens verksamhet på EU-nivå.

3.11   Hur kan minimikraven avseende arbetstidens förläggning ändras för att ge både arbetsgivare och arbetstagare större flexibilitet, samtidigt som en hög nivå på skyddet av arbetstagarnas hälsa och säkerhet bibehålls? Vilka aspekter av arbetstidens förläggning bör prioriteras av gemenskapen?

| 3.11.1 | Gällande direktiv från 1993 ger, under förutsättning att också EG-domstolens rättspraxis införlivas, en skyddsram som vid behov kan förbättras, kompletteras eller utvecklas på nationell nivå, bland annat via kollektivförhandlingar på olika nivåer. |
| --- | --- |

3.11.1

Gällande direktiv från 1993 ger, under förutsättning att också EG-domstolens rättspraxis införlivas, en skyddsram som vid behov kan förbättras, kompletteras eller utvecklas på nationell nivå, bland annat via kollektivförhandlingar på olika nivåer.

| 3.11.2 | Det ligger underförstått i frågan att det finns ett samband mellan arbetstidens längd/omfattning och risken för olyckor eller hälsoproblem. Det finns i själva verket ett sådant samband, och en minskning av den faktiska arbetstiden kan på lång sikt förbättra arbetstagarnas hälsa, framför allt genom att stressen och den ständiga tröttheten minskar. Det kan också göra det möjligt att skapa nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

3.11.2

Det ligger underförstått i frågan att det finns ett samband mellan arbetstidens längd/omfattning och risken för olyckor eller hälsoproblem. Det finns i själva verket ett sådant samband, och en minskning av den faktiska arbetstiden kan på lång sikt förbättra arbetstagarnas hälsa, framför allt genom att stressen och den ständiga tröttheten minskar. Det kan också göra det möjligt att skapa nya arbetstillfällen.

3.12   Hur kan anställningsrättigheterna för arbetstagare på en arbetsmarknad över gränserna – särskilt för gränsarbetare – säkerställas i hela EU? Behövs en mer harmoniserad definition av ”arbetstagare” i EU-direktiven för att se till att dessa arbetstagare kan utöva sina anställningsrättigheter oavsett i vilken medlemsstat de arbetar? Eller bör medlemsstaterna även i fortsättningen avgöra detta själva?

| 3.12.1 | Se svaret på fråga 1 och ILO:s rekommendation 198. I och med de nuvarande nationella skillnaderna bör definitionen förbli medlemsstaternas behörighet, eftersom den inte bara berör anställningsavtal utan också sociallagstiftningen (definition av bidragsberättigade, bidragsvillkor). |
| --- | --- |

3.12.1

Se svaret på fråga 1 och ILO:s rekommendation 198. I och med de nuvarande nationella skillnaderna bör definitionen förbli medlemsstaternas behörighet, eftersom den inte bara berör anställningsavtal utan också sociallagstiftningen (definition av bidragsberättigade, bidragsvillkor).

| 3.12.2 | EU-direktiven tycks inte förorsaka några egentliga problem eftersom de definierar vilka personer som avses utifrån lagstiftningens natur. Det behövs tveklöst en ingående undersökning av detta ämne innan man överväger en eventuell ändring. |
| --- | --- |

3.12.2

EU-direktiven tycks inte förorsaka några egentliga problem eftersom de definierar vilka personer som avses utifrån lagstiftningens natur. Det behövs tveklöst en ingående undersökning av detta ämne innan man överväger en eventuell ändring.

3.13   Anser du det nödvändigt att förstärka det administrativa samarbetet mellan berörda myndigheter för att de skall kunna genomföra gemenskapens arbetsrättsliga bestämmelser mer effektivt? Bör arbetsmarknadens parter delta i ett sådant samarbete?

| 3.13.1 | Arbetsmarknadsparternas har en omistlig roll, i samband med den sociala dialogen och i enlighet med fördragen och den sociala stadgan, vid tillämpningen och efterlevnaden av gemenskapens arbetsrätt. |
| --- | --- |

3.13.1

Arbetsmarknadsparternas har en omistlig roll, i samband med den sociala dialogen och i enlighet med fördragen och den sociala stadgan, vid tillämpningen och efterlevnaden av gemenskapens arbetsrätt.

3.14   Anser du att det behövs ytterligare initiativ på EU-nivå för att stödja medlemsstaternas kamp mot odeklarerat arbete?

| 3.14.1 | Eurostats roll bör utökas för att vi skall kunna få en bättre förståelse av förhållandena i de olika länderna. Det finns tecken på att det informella arbetet eller svartarbetet underskattas vid beräkningen av medlemsstaternas BNP. Om orsakerna snarare kan tillskrivas de speciella förhållandena i de enskilda medlemsstaterna, vilket några studier ger vid handen, så är det framför allt medlemsstaternas egna insatser som måste stödjas och uppmuntras. |
| --- | --- |

3.14.1

Eurostats roll bör utökas för att vi skall kunna få en bättre förståelse av förhållandena i de olika länderna. Det finns tecken på att det informella arbetet eller svartarbetet underskattas vid beräkningen av medlemsstaternas BNP. Om orsakerna snarare kan tillskrivas de speciella förhållandena i de enskilda medlemsstaterna, vilket några studier ger vid handen, så är det framför allt medlemsstaternas egna insatser som måste stödjas och uppmuntras.

| 3.14.2 | Men eftersom vi har dålig kännedom om dessa fenomen behövs det ytterligare kunskaper om sambandet mellan dessa arbetsformer och varumärkesförfalskning, de kriminella nätverkens inblandning i odeklarerat arbete och kopplingen till olaglig invandring. Det skulle motivera ett aktivt rättsligt samarbete inom EU och en utökad roll för EU eftersom dessa arbetsformer dessutom påverkar inre marknaden och konkurrensen. |
| --- | --- |

3.14.2

Men eftersom vi har dålig kännedom om dessa fenomen behövs det ytterligare kunskaper om sambandet mellan dessa arbetsformer och varumärkesförfalskning, de kriminella nätverkens inblandning i odeklarerat arbete och kopplingen till olaglig invandring. Det skulle motivera ett aktivt rättsligt samarbete inom EU och en utökad roll för EU eftersom dessa arbetsformer dessutom påverkar inre marknaden och konkurrensen.

| 3.14.3 | Arbetsmarknadens parter har en central roll när det gäller att bekämpa svartarbete och minska den informella ekonomin. Man bör med hjälp av åtgärder på EU-nivå sporra arbetsmarknadsparterna att inleda nationella och sektorsspecifika projekt med varandra och med myndigheterna för att lösa dessa problem. Arbetsmarknadsparterna skulle på EU-nivå tillsammans kunna analysera och informera om välfungerande lösningar i de olika medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.14.3

Arbetsmarknadens parter har en central roll när det gäller att bekämpa svartarbete och minska den informella ekonomin. Man bör med hjälp av åtgärder på EU-nivå sporra arbetsmarknadsparterna att inleda nationella och sektorsspecifika projekt med varandra och med myndigheterna för att lösa dessa problem. Arbetsmarknadsparterna skulle på EU-nivå tillsammans kunna analysera och informera om välfungerande lösningar i de olika medlemsstaterna.

| 3.14.4 | Kampen mot svartarbete kräver ett effektivt gränsöverskridande samarbete mellan medlemsstaternas myndigheter, övervakning samt information om de sanktioner som vidtas om man låter utföra eller själv utför svartarbete. |
| --- | --- |

3.14.4

Kampen mot svartarbete kräver ett effektivt gränsöverskridande samarbete mellan medlemsstaternas myndigheter, övervakning samt information om de sanktioner som vidtas om man låter utföra eller själv utför svartarbete.

Bryssel den 30 maj 2007.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Ordförande

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Au délà de l'emploi, éditions Flammarion 1999, s. 294 och framåt.

1

Au délà de l'emploi

(2)  Arbetsgivargruppen ställde sig inte bakom antagandet av ILO:s rekommendation nr 198 om arbetsförhållanden.

2

(3)  Arbetsgivargruppen ställde sig inte bakom antagandet av ILO:s rekommendation nr 198 om arbetsförhållanden.

3

(4)  Se OECD, PISA 2003 och PISA 2006 om utbildningssystemens effektivitet; de nordiska länderna placerar sig högt, med Finland i topp.

4

(5)  Mot denna bakgrund är det viktigt att påminna om att 78 % av anställningsavtalen i EU avser tillsvidareanställningar på heltid och att 18,4 % av arbetstagarna är deltidsanställda på tillsvidarekontrakt. Tidsbegränsade avtal omfattar ca 14,5 % av arbetskraften i EU och det tillfälliga arbetet står för ca 2 % av sysselsättningen i EU-27. Icke desto mindre är över 60 % av nya anställningsavtal flexibla.

5

(6)  Se Rådets direktiv 80/987/EEG av den 20 oktober 1980 om skydd för arbetstagare vid arbetsgivarens insolvens (EUT L 283, 28.10.1980, s. 23).

6

---

BILAGA

till yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Följande ändringsförslag avslogs men fick mer än en fjärdedel av rösterna:

Ersätt hela yttrandet med följande:

”I dag står EU inför viktiga utmaningar – en ekonomi där man från industriekonomi går över till en tjänste- och kunskapsbaserad ekonomi, globaliseringen, en snabb teknisk utveckling, en åldrande europeisk befolkning, minskande födelsetal och förändringar av samhället och dess behov.

För att vi skall kunna bemöta dessa utmaningar och bevara vår europeiska sociala modell måste vi bland annat att modernisera arbetsrätten.

Därför välkomnar Europeiska ekonomiska och sociala kommittén kommissionens grönbok som inleder en offentlig debatt om arbetsrättens modernisering. Bidragen till denna grönbok kommer att ligga till grund för kommissionens planerade meddelande om flexicurity. Balansen mellan flexibilitet och säkerhet måste tillfredsställa både arbetstagarnas och företagens behov.

Det är viktigt att moderniseringen av arbetsrätten stödjer Lissabonstrategins målsättningar om tillväxt, konkurrenskraft, fler och bättre jobb samt social integration. För att dessa målsättningar skall kunna uppfyllas föreslår EESK följande:

| 1. | De olika former av anställningsavtal som för närvarande finns bör bevaras under förutsättning att det inrättas ett stabilt rättsligt ramverk som tar hänsyn till såväl arbetstagarnas som företagens behov, särskilt de små och medelstora företagen. 78 % av anställningsavtalen avser permanenta heltidsanställningar, men antalet nya flexibla avtalsformer håller på att öka i hela Europa. Flexibla arbetsavtal som deltids- och visstidsavtal kan bidra till att utveckla kompetens som inte kan förvärvas i klassrummet samt öka möjligheterna att få ett permanent heltidskontrakt. Flexibla arbetsavtal kan utgöra en god utgångspunkt för ungdomarna i deras framtida arbetsliv och en utmärkt möjlighet att förena arbets- och familjeliv; på så vis kan de bidra till att skapa en arbetsmarknad för alla. Det diskrimineringsskydd som fastställs i de europeiska direktiven om deltidsarbete och visstidsarbete som baseras på överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter på EU-nivå är viktigt för dessa arbetstagare. |
| --- | --- |

1.

De olika former av anställningsavtal som för närvarande finns bör bevaras under förutsättning att det inrättas ett stabilt rättsligt ramverk som tar hänsyn till såväl arbetstagarnas som företagens behov, särskilt de små och medelstora företagen. 78 % av anställningsavtalen avser permanenta heltidsanställningar, men antalet nya flexibla avtalsformer håller på att öka i hela Europa. Flexibla arbetsavtal som deltids- och visstidsavtal kan bidra till att utveckla kompetens som inte kan förvärvas i klassrummet samt öka möjligheterna att få ett permanent heltidskontrakt. Flexibla arbetsavtal kan utgöra en god utgångspunkt för ungdomarna i deras framtida arbetsliv och en utmärkt möjlighet att förena arbets- och familjeliv; på så vis kan de bidra till att skapa en arbetsmarknad för alla. Det diskrimineringsskydd som fastställs i de europeiska direktiven om deltidsarbete och visstidsarbete som baseras på överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter på EU-nivå är viktigt för dessa arbetstagare.

| 2. | Moderniseringen av arbetsrätten måste i första hand ske på medlemsstatsnivå. Eftersom arbetsrätten endast är en del av principen om flexicurity, måste en lämplig balans mellan flexibilitet och säkerhet fastställas inom de olika nationella ramverken. Nationella reformer bör kompletteras med europeiska insatser som fokuserar på att öka medvetenheten genom att identifiera och förenkla utbytet av bästa praxis. |
| --- | --- |

2.

Moderniseringen av arbetsrätten måste i första hand ske på medlemsstatsnivå. Eftersom arbetsrätten endast är en del av principen om flexicurity, måste en lämplig balans mellan flexibilitet och säkerhet fastställas inom de olika nationella ramverken. Nationella reformer bör kompletteras med europeiska insatser som fokuserar på att öka medvetenheten genom att identifiera och förenkla utbytet av bästa praxis.

| 3. | Den viktiga roll som arbetsmarknadens parter spelar på nationell nivå, företagsnivå och branschnivå när det gäller att modernisera arbetsrätten och finna en jämvikt mellan flexibilitet och säkerhet måste stödjas. De kollektiva förhandlingarna måste baseras på principen om arbetsmarknadsparternas oberoende ställning, och kommer att variera beroende på historia och kultur när det gäller arbetsmarknadsrelationerna i de olika medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.

Den viktiga roll som arbetsmarknadens parter spelar på nationell nivå, företagsnivå och branschnivå när det gäller att modernisera arbetsrätten och finna en jämvikt mellan flexibilitet och säkerhet måste stödjas. De kollektiva förhandlingarna måste baseras på principen om arbetsmarknadsparternas oberoende ställning, och kommer att variera beroende på historia och kultur när det gäller arbetsmarknadsrelationerna i de olika medlemsstaterna.

| 4. | Ett flexiblare anställningsskydd inom ramen för tillsvidareanställningar bör kombineras med en aktiv arbetsmarknadspolitik med ett skräddarsytt fortbildningsstöd för anställda som uppgraderar sina kvalifikationer i linje med arbetsmarknadens behov. Fokus bör ligga på anställningstryggheten snarare än på att skydda enskilda tjänster. Positiva insatser från den sociala ekonomins och företagens sida i syfte att integrera de utslagna på arbetsmarknaden bör få stöd. Ett nära trepartssamarbete mellan arbetsgivare, arbetstagare och den offentliga sektorn bidrar till att ringa in behoven och dela den finansiella bördan. Ett sysselsättningsvänligt socialt trygghetssystem för både arbetstagare och egenföretagare kan bidra till att underlätta övergången mellan olika arbetsformer. |
| --- | --- |

4.

Ett flexiblare anställningsskydd inom ramen för tillsvidareanställningar bör kombineras med en aktiv arbetsmarknadspolitik med ett skräddarsytt fortbildningsstöd för anställda som uppgraderar sina kvalifikationer i linje med arbetsmarknadens behov. Fokus bör ligga på anställningstryggheten snarare än på att skydda enskilda tjänster. Positiva insatser från den sociala ekonomins och företagens sida i syfte att integrera de utslagna på arbetsmarknaden bör få stöd. Ett nära trepartssamarbete mellan arbetsgivare, arbetstagare och den offentliga sektorn bidrar till att ringa in behoven och dela den finansiella bördan. Ett sysselsättningsvänligt socialt trygghetssystem för både arbetstagare och egenföretagare kan bidra till att underlätta övergången mellan olika arbetsformer.

| 5. | Egenföretagandet är mycket viktigt för företagarandan, ett område där EU släpar efter i jämförelse med dess största konkurrenter i världen, och det är det främsta kännetecknet på en dynamisk, modern ekonomi. Det bör emellertid göras en tydlig skillnad mellan ekonomiskt beroende egenföretagande och ’oäkta egenföretagande’: ’Oäkta egenföretagare’ bör ges samma skyddsnivå som anställda när det gäller socialförsäkring, säkerhet, hälsovård och anställningsskydd. |
| --- | --- |

5.

Egenföretagandet är mycket viktigt för företagarandan, ett område där EU släpar efter i jämförelse med dess största konkurrenter i världen, och det är det främsta kännetecknet på en dynamisk, modern ekonomi. Det bör emellertid göras en tydlig skillnad mellan ekonomiskt beroende egenföretagande och ’oäkta egenföretagande’: ’Oäkta egenföretagare’ bör ges samma skyddsnivå som anställda när det gäller socialförsäkring, säkerhet, hälsovård och anställningsskydd.

| 6. | Odeklarerat arbete snedvrider konkurrensen och förstör de nationella sociala trygghetssystemens och skattesystemens ekonomiska grund. Odeklarerat arbete är ett komplext fenomen och orsakerna är många. Att bekämpa odeklarerat arbete kräver följaktligen en lämplig blandning av olika politiska strategier, med en anpassning av arbetsrätten, en förenkling av de administrativa skyldigheterna, en konsekvent lönepolitik, skatteincitament, förbättringar av infrastrukturen och de offentliga tjänsterna men också kontroller och avskräckande påföljder. Europeiska kommissionen bör därför inta en ledande roll, samla in exempel på bästa praxis och underlätta spridningen bland medlemsstaterna i syfte att främja insatserna för att bekämpa odeklarerat arbete.” |
| --- | --- |

6.

Odeklarerat arbete snedvrider konkurrensen och förstör de nationella sociala trygghetssystemens och skattesystemens ekonomiska grund. Odeklarerat arbete är ett komplext fenomen och orsakerna är många. Att bekämpa odeklarerat arbete kräver följaktligen en lämplig blandning av olika politiska strategier, med en anpassning av arbetsrätten, en förenkling av de administrativa skyldigheterna, en konsekvent lönepolitik, skatteincitament, förbättringar av infrastrukturen och de offentliga tjänsterna men också kontroller och avskräckande påföljder. Europeiska kommissionen bör därför inta en ledande roll, samla in exempel på bästa praxis och underlätta spridningen bland medlemsstaterna i syfte att främja insatserna för att bekämpa odeklarerat arbete.”

Motivering

Ges muntligt.

Röstresultat

För: 89

Emot: 126

Nedlagda: 7

Ny punkt 3.9.2

Lägg till enligt följande:

”Generellt sett har en uppdragsgivare inte något inflytande över hur underleverantören sköter sina löntagares fordringar på löpande basis, uppdragsgivaren känner inte till och har inte heller något inflytande över underleverantörens finansiella ställning och är därför inte heller i stånd att bedöma om denne kommer att kunna betala ut fordringarna till arbetstagarna. Han kan därför inte ta på sig den finansiella risk som hänger samman med detta.”

Motivering

Kommissionens fråga i grönboken har generell karaktär och gäller inte enbart transnationella relationer. Jag föreslår därför att en ny punkt med generell karaktär läggs till mellan punkt 3.9.1 och 3.9.2. I så fall skulle punkt 3.9.2, som i detalj beskriver undantaget från denna allmänna framställning (transnationella relationer), vara OK.

Röstresultat

För: 75

Emot: 122

Nedlagda: 12

---

| 27.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 175/74 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 175/74

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets rekommendation om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande”

KOM(2006) 479 slutlig – 2006/0163 (COD)

(2007/C 175/18)

Den 19 oktober 2006 beslutade rådet att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 2 maj 2007. Föredragande var José Isaías Rodríguez García-Caro.

Vid sin 436:e plenarsession den 30 och 31 maj 2007 (sammanträdet den 30 maj 2007) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 156 röster för, 1 röst emot och 1 nedlagd röst:

1.   Slutsats

| 1.1 | EESK betraktar förslaget att skapa en europeisk referensram som nödvändigt. En tydligare definition av kvalifikationer och kompetens främjar rörligheten inom EU och gör det enklare för fler människor att få tillträde till en arbetsmarknad på EU-nivå, eftersom det gör det möjligt att i en medlemsstat använda utbildningsbevis som utfärdats i en annan medlemsstat. Vi vill dock peka på en rad svårigheter i den föreslagna modellen som kan hindra det praktiska genomförandet. |
| --- | --- |

1.1

EESK betraktar förslaget att skapa en europeisk referensram som nödvändigt. En tydligare definition av kvalifikationer och kompetens främjar rörligheten inom EU och gör det enklare för fler människor att få tillträde till en arbetsmarknad på EU-nivå, eftersom det gör det möjligt att i en medlemsstat använda utbildningsbevis som utfärdats i en annan medlemsstat. Vi vill dock peka på en rad svårigheter i den föreslagna modellen som kan hindra det praktiska genomförandet.

| 1.2 | EESK konstaterar att rekommendation är den rättsliga form som valts för antagandet av förslaget, en form som i enlighet med artikel 249 i EG-fördraget inte är bindande. |
| --- | --- |

1.2

EESK konstaterar att rekommendation är den rättsliga form som valts för antagandet av förslaget, en form som i enlighet med artikel 249 i EG-fördraget inte är bindande.

| 1.3 | EESK anser att det krävs ökad tydlighet och enkelhet i fråga om beskrivningarna av modellen, särskilt för yrkeskvalifikationer, för att det skall bli lättare för medborgare i allmänhet, företag och sakkunniga att förstå dem. Denna förenkling borde åtföljas av en bilaga med referenser som medlemsstaterna kan stödja sig på för att komplettera de nationella referensramarna för kvalifikationer. Det skulle bidra till att göra hela det referenssystem som man avser att inrätta enhetligt. |
| --- | --- |

1.3

EESK anser att det krävs ökad tydlighet och enkelhet i fråga om beskrivningarna av modellen, särskilt för yrkeskvalifikationer, för att det skall bli lättare för medborgare i allmänhet, företag och sakkunniga att förstå dem. Denna förenkling borde åtföljas av en bilaga med referenser som medlemsstaterna kan stödja sig på för att komplettera de nationella referensramarna för kvalifikationer. Det skulle bidra till att göra hela det referenssystem som man avser att inrätta enhetligt.

2.   Inledning

| 2.1 | Det förslag som EESK behandlar i föreliggande yttrande har lagts fram till följd av ett av de mål som fastställdes av Europeiska rådet i Lissabon år 2000. En slutsats från detta möte var att man genom att klarare definiera kvalifikationer och främja livslångt lärande skulle kunna anpassa de europeiska utbildningssystemen för att uppnå rådets mål i fråga om konkurrenskraft, tillväxt, sysselsättning och social sammanhållning i Europa. |
| --- | --- |

2.1

Det förslag som EESK behandlar i föreliggande yttrande har lagts fram till följd av ett av de mål som fastställdes av Europeiska rådet i Lissabon år 2000. En slutsats från detta möte var att man genom att klarare definiera kvalifikationer och främja livslångt lärande skulle kunna anpassa de europeiska utbildningssystemen för att uppnå rådets mål i fråga om konkurrenskraft, tillväxt, sysselsättning och social sammanhållning i Europa.

| 2.2 | Denna slutsats bekräftades år 2002 av Europeiska rådet i Barcelona. I resolutionen från detta möte uppmanades medlemsstaterna att främja samarbete och bygga broar mellan formellt, icke-formellt och informellt lärande, vilket sågs som en förutsättning för skapandet av ett europeiskt område för livslångt lärande, där man byggde vidare på resultaten av Bolognaprocessen. Syftet var att göra den europeiska utbildningen till en kvalitetsreferens i världsklass senast år 2010. |
| --- | --- |

2.2

Denna slutsats bekräftades år 2002 av Europeiska rådet i Barcelona. I resolutionen från detta möte uppmanades medlemsstaterna att främja samarbete och bygga broar mellan formellt, icke-formellt och informellt lärande, vilket sågs som en förutsättning för skapandet av ett europeiskt område för livslångt lärande, där man byggde vidare på resultaten av Bolognaprocessen. Syftet var att göra den europeiska utbildningen till en kvalitetsreferens i världsklass senast år 2010.

| 2.3 | Samma år uppmanade Europeiska rådet i Sevilla kommissionen att i nära samarbete med rådet och medlemsstaterna utarbeta en ram för erkännande av kvalifikationer på utbildningsområdet. |
| --- | --- |

2.3

Samma år uppmanade Europeiska rådet i Sevilla kommissionen att i nära samarbete med rådet och medlemsstaterna utarbeta en ram för erkännande av kvalifikationer på utbildningsområdet.

| 2.4 | I rådets och kommissionens gemensamma lägesrapport från 2004 om genomförandet av handlingsprogrammet ”Utbildning 2010” betonades att det är nödvändigt att utarbeta en europeisk referensram för kvalifikationer. Även vid rådets möte i Köpenhamn hösten 2004 framhävdes att man skulle ge prioritet åt utarbetandet av en öppen och flexibel europeisk referensram för kvalifikationer, baserad på tydlighet och ömsesidigt erkännande, som skulle utgöra en gemensam referens för all slags utbildning. |
| --- | --- |

2.4

I rådets och kommissionens gemensamma lägesrapport från 2004 om genomförandet av handlingsprogrammet ”Utbildning 2010” betonades att det är nödvändigt att utarbeta en europeisk referensram för kvalifikationer. Även vid rådets möte i Köpenhamn hösten 2004 framhävdes att man skulle ge prioritet åt utarbetandet av en öppen och flexibel europeisk referensram för kvalifikationer, baserad på tydlighet och ömsesidigt erkännande, som skulle utgöra en gemensam referens för all slags utbildning.

| 2.5 | Vid konferensen i Bergen våren 2005 för ministrar för högre utbildning antogs en referensram för kvalifikationer inom högre utbildning, och man betonade vikten av att det europeiska området för högre utbildning och den europeiska referensramen för kvalifikationer kompletterar varandra. |
| --- | --- |

2.5

Vid konferensen i Bergen våren 2005 för ministrar för högre utbildning antogs en referensram för kvalifikationer inom högre utbildning, och man betonade vikten av att det europeiska området för högre utbildning och den europeiska referensramen för kvalifikationer kompletterar varandra.

| 2.6 | I samband med översynen av Lissabonstrategin betonades i sysselsättningsriktlinjerna för 2005-2008 att det är viktigt att det finns flexibla utbildningsvägar och att öka möjligheterna till rörlighet för studenter och praktikanter genom att förbättra kvalifikationernas tydlighet och valideringen av icke-formellt lärande i hela EU. |
| --- | --- |

2.6

I samband med översynen av Lissabonstrategin betonades i sysselsättningsriktlinjerna för 2005-2008 att det är viktigt att det finns flexibla utbildningsvägar och att öka möjligheterna till rörlighet för studenter och praktikanter genom att förbättra kvalifikationernas tydlighet och valideringen av icke-formellt lärande i hela EU.

| 2.7 | Europeiska rådet betonade vid sitt möte i mars 2005 vikten av att anta en europeisk referensram för kvalifikationer 2006. Denna resolution ratificerades vid Europeiska rådets möte i mars 2006. |
| --- | --- |

2.7

Europeiska rådet betonade vid sitt möte i mars 2005 vikten av att anta en europeisk referensram för kvalifikationer 2006. Denna resolution ratificerades vid Europeiska rådets möte i mars 2006.

| 2.8 | Detta förslag och de konkreta beskrivningar som definierar den europeiska referensramen för kvalifikationer har utarbetats med utgångspunkt i ett metodiskt samråd som anordnades av kommissionen tillsammans med Cedefop och uppföljningsgruppen för Bolognaprocessen utifrån följande underlag: arbetsdokumentet ”Mot en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande” (1), med bidrag från de 32 länder som deltar i arbetsprogrammet ”Utbildning 2010”, arbetsmarknadens parter, branschorganisationer, utbildningssammanslutningar och icke-statliga organisationer, diskussionerna vid konferensen i Budapest i februari 2006 samt det arbete som utförts av de expertgrupper och externa experter som bistått kommissionen. |
| --- | --- |

2.8

Detta förslag och de konkreta beskrivningar som definierar den europeiska referensramen för kvalifikationer har utarbetats med utgångspunkt i ett metodiskt samråd som anordnades av kommissionen tillsammans med Cedefop och uppföljningsgruppen för Bolognaprocessen utifrån följande underlag: arbetsdokumentet ”Mot en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande” (1), med bidrag från de 32 länder som deltar i arbetsprogrammet ”Utbildning 2010”, arbetsmarknadens parter, branschorganisationer, utbildningssammanslutningar och icke-statliga organisationer, diskussionerna vid konferensen i Budapest i februari 2006 samt det arbete som utförts av de expertgrupper och externa experter som bistått kommissionen.

| 2.9 | Efter att ha analyserat konsekvenserna av de olika möjliga formerna för förslaget om den europeiska referensramen för kvalifikationer, valde kommissionen en rekommendation från Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

2.9

Efter att ha analyserat konsekvenserna av de olika möjliga formerna för förslaget om den europeiska referensramen för kvalifikationer, valde kommissionen en rekommendation från Europaparlamentet och rådet.

| 2.10 | Europaparlamentet antog i slutet av september 2006 ett betänkande om skapandet av en europeisk referensram för kvalifikationer (2). |
| --- | --- |

2.10

Europaparlamentet antog i slutet av september 2006 ett betänkande om skapandet av en europeisk referensram för kvalifikationer (2).

3.   Sammanfattning av förslaget

| 3.1 | Den föreslagna rekommendationen innehåller ett referensinstrument för jämförelse av kvalifikationsnivåer i de nationella kvalifikationssystemen. Det bygger på åtta referensnivåer som beskrivs i form av resultat av lärande och omfattar allmän och yrkesinriktad utbildning, vuxenutbildning samt högre utbildning. Förslaget innefattar själva texten i rekommendationen, en rad definitioner och två bilagor; den ena med beskrivningar för att definiera nivåerna i den europeiska referensramen för kvalifikationer och den andra med principerna för kvalitetssäkring inom allmän och yrkesinriktad utbildning. |
| --- | --- |

3.1

Den föreslagna rekommendationen innehåller ett referensinstrument för jämförelse av kvalifikationsnivåer i de nationella kvalifikationssystemen. Det bygger på åtta referensnivåer som beskrivs i form av resultat av lärande och omfattar allmän och yrkesinriktad utbildning, vuxenutbildning samt högre utbildning. Förslaget innefattar själva texten i rekommendationen, en rad definitioner och två bilagor; den ena med beskrivningar för att definiera nivåerna i den europeiska referensramen för kvalifikationer och den andra med principerna för kvalitetssäkring inom allmän och yrkesinriktad utbildning.

| 3.2 | Europaparlamentet och rådet rekommenderar medlemsstaterna att






  — | använda ramen som ett referensverktyg för att jämföra kvalifikationsnivåerna, |
| --- | --- | --- |

3.2

Europaparlamentet och rådet rekommenderar medlemsstaterna att

—

använda ramen som ett referensverktyg för att jämföra kvalifikationsnivåerna,

| — | senast år 2009 koppla sina nationella kvalifikationssystem till den europeiska referensramen och att utarbeta en nationell referensram för kvalifikationer, |
| --- | --- |

—

senast år 2009 koppla sina nationella kvalifikationssystem till den europeiska referensramen och att utarbeta en nationell referensram för kvalifikationer,

| — | se till att alla nya kvalifikationer och Europassdokument senast 2011 innehåller en hänvisning till motsvarande nivå i den europeiska referensramen, |
| --- | --- |

—

se till att alla nya kvalifikationer och Europassdokument senast 2011 innehåller en hänvisning till motsvarande nivå i den europeiska referensramen,

| — | använda ett tillvägagångssätt som bygger på resultat av lärande när kvalifikationer beskrivs och fastställs, |
| --- | --- |

—

använda ett tillvägagångssätt som bygger på resultat av lärande när kvalifikationer beskrivs och fastställs,

| — | främja validering av icke-formellt och informellt lärande, |
| --- | --- |

—

främja validering av icke-formellt och informellt lärande,

| — | utse ett nationellt centrum som skall stödja och samordna kopplingen mellan det nationella kvalifikationssystemet och den europeiska referensramen för kvalifikationer, i avsikt att






  — | koppla samman de båda nivåerna, |
| --- | --- | --- |

—

utse ett nationellt centrum som skall stödja och samordna kopplingen mellan det nationella kvalifikationssystemet och den europeiska referensramen för kvalifikationer, i avsikt att

—

koppla samman de båda nivåerna,

| — | främja och tillämpa principerna för kvalitetssäkring när de kopplar samman de båda systemen, |
| --- | --- |

—

främja och tillämpa principerna för kvalitetssäkring när de kopplar samman de båda systemen,

| — | säkerställa att den metod som används för att koppla samman nivåerna är överskådlig, |
| --- | --- |

—

säkerställa att den metod som används för att koppla samman nivåerna är överskådlig,

| — | bistå berörda parter med vägledning och se till att dessa kan delta. |
| --- | --- |

—

bistå berörda parter med vägledning och se till att dessa kan delta.

| 3.3 | Europaparlamentet och rådet stöder kommissionens föresats att






  — | stödja medlemsstaterna och de internationella branschorganisationerna vid användningen av referensnivåerna och av principerna för den europeiska referensramen för kvalifikationer, |
| --- | --- | --- |

3.3

Europaparlamentet och rådet stöder kommissionens föresats att

—

stödja medlemsstaterna och de internationella branschorganisationerna vid användningen av referensnivåerna och av principerna för den europeiska referensramen för kvalifikationer,

| — | inrätta en rådgivande grupp för den europeiska referensramen för kvalifikationer för att övervaka, samordna och säkerställa kvalitet och den övergripande enhetligheten i kopplandet av kvalifikationssystem till den europeiska referensramen, |
| --- | --- |

—

inrätta en rådgivande grupp för den europeiska referensramen för kvalifikationer för att övervaka, samordna och säkerställa kvalitet och den övergripande enhetligheten i kopplandet av kvalifikationssystem till den europeiska referensramen,

| — | övervaka vidtagna åtgärder och efter fem år rapportera till Europaparlamentet och rådet om de förvärvade erfarenheterna samt framtidsutsikterna. |
| --- | --- |

—

övervaka vidtagna åtgärder och efter fem år rapportera till Europaparlamentet och rådet om de förvärvade erfarenheterna samt framtidsutsikterna.

| 3.4 | I bilaga I beskrivs de åtta referensnivåerna som bygger på det individuella resultatet av lärandeprocessen och på det som en person vet, förstår och kan göra. I nivåbeskrivningarna definieras dessa faktorer i termer av kunskaper, färdigheter och kompetens. |
| --- | --- |

3.4

I bilaga I beskrivs de åtta referensnivåerna som bygger på det individuella resultatet av lärandeprocessen och på det som en person vet, förstår och kan göra. I nivåbeskrivningarna definieras dessa faktorer i termer av kunskaper, färdigheter och kompetens.

4.   Allmänna kommentarer

| 4.1 | Kommittén välkomnar förslaget om rekommendation som har lagts fram för yttrande, med förbehåll för de kommentarer som framförs nedan. EESK anser att en tydligare definition av kvalifikationer och kompetens främjar rörligheten inom EU och gör det enklare för fler människor att få tillträde till en arbetsmarknad på EU-nivå, eftersom det gör det möjligt att i en medlemsstat använda utbildningsbevis som utfärdats i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

4.1

Kommittén välkomnar förslaget om rekommendation som har lagts fram för yttrande, med förbehåll för de kommentarer som framförs nedan. EESK anser att en tydligare definition av kvalifikationer och kompetens främjar rörligheten inom EU och gör det enklare för fler människor att få tillträde till en arbetsmarknad på EU-nivå, eftersom det gör det möjligt att i en medlemsstat använda utbildningsbevis som utfärdats i en annan medlemsstat.

| 4.2 | I slutsatserna till sitt yttrande (3) om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om erkännande av yrkeskvalifikationer” (4) uttryckte EESK sitt stöd för en gemensam plattform som omfattar erkännande av alla kvalifikationer, det vill säga inom högre utbildning, allmän och yrkesinriktad utbildning samt icke-formellt och informellt lärande. Med den europeiska referensramen tas ett stort steg framåt när det gäller erkännande av kvalifikationer och tydligare definition av kvalifikationer. |
| --- | --- |

4.2

I slutsatserna till sitt yttrande (3) om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om erkännande av yrkeskvalifikationer” (4) uttryckte EESK sitt stöd för en gemensam plattform som omfattar erkännande av alla kvalifikationer, det vill säga inom högre utbildning, allmän och yrkesinriktad utbildning samt icke-formellt och informellt lärande. Med den europeiska referensramen tas ett stort steg framåt när det gäller erkännande av kvalifikationer och tydligare definition av kvalifikationer.

| 4.3 | I och med att den europeiska referensramen för kvalifikationer bygger på resultatet av lärande bör den bidra till att öka kopplingen mellan arbetsmarknadens behov och utbildningsutbudet. Den gör det också lättare att validera icke-formellt och informellt lärande, vilket i sin tur uppmuntrar överföring och användning av kvalifikationer mellan olika länder och utbildningssystem. Dessa är enligt EESK de viktigaste fördelarna med förslaget, tillsammans med de effekter som referensnivåerna kommer att få på sysselsättningen. |
| --- | --- |

4.3

I och med att den europeiska referensramen för kvalifikationer bygger på resultatet av lärande bör den bidra till att öka kopplingen mellan arbetsmarknadens behov och utbildningsutbudet. Den gör det också lättare att validera icke-formellt och informellt lärande, vilket i sin tur uppmuntrar överföring och användning av kvalifikationer mellan olika länder och utbildningssystem. Dessa är enligt EESK de viktigaste fördelarna med förslaget, tillsammans med de effekter som referensnivåerna kommer att få på sysselsättningen.

| 4.4 | Den europeiska referensramen för kvalifikationer bör även omfatta behoven av individuellt lärande. Valideringen av kunskap och kompetens – och den sociala integrationen av dessa komponenter – är liksom anställbarhet, utveckling och användningen av mänskliga resurser viktiga inslag. Vidare bör valideringen av de europeiska arbetstagarnas icke-formella och informella lärande vara en av de prioriteringar som skall ligga till grund för referensramen för kvalifikationer. |
| --- | --- |

4.4

Den europeiska referensramen för kvalifikationer bör även omfatta behoven av individuellt lärande. Valideringen av kunskap och kompetens – och den sociala integrationen av dessa komponenter – är liksom anställbarhet, utveckling och användningen av mänskliga resurser viktiga inslag. Vidare bör valideringen av de europeiska arbetstagarnas icke-formella och informella lärande vara en av de prioriteringar som skall ligga till grund för referensramen för kvalifikationer.

| 4.5 | Kommittén anser att den europeiska referensramen för kvalifikationer kommer att bidra till att göra de europeiska utbildningssystemen tydligare och mer lättillgängliga för allmänheten. Såväl arbetstagarna i EU som deras eventuella arbetsgivare behöver en referensram som gör det möjligt att jämföra de kvalifikationer som en person har tillägnat sig i en eller flera medlemsstater med de referenskvalifikationer som gäller i den medlemsstat dit personen i fråga vill flytta för att arbeta. Kommittén välkomnar därför de effekter som förslaget kommer att få när det gäller att undanröja hindren för rörligheten mellan medlemsstaterna. Den europeiska referensramen för kvalifikationer bör bidra till att det byggs broar mellan utbildningssystemen samt underlätta rörligheten mellan yrkesutbildningen och den allmänna utbildningen, inklusive den högre utbildningen. |
| --- | --- |

4.5

Kommittén anser att den europeiska referensramen för kvalifikationer kommer att bidra till att göra de europeiska utbildningssystemen tydligare och mer lättillgängliga för allmänheten. Såväl arbetstagarna i EU som deras eventuella arbetsgivare behöver en referensram som gör det möjligt att jämföra de kvalifikationer som en person har tillägnat sig i en eller flera medlemsstater med de referenskvalifikationer som gäller i den medlemsstat dit personen i fråga vill flytta för att arbeta. Kommittén välkomnar därför de effekter som förslaget kommer att få när det gäller att undanröja hindren för rörligheten mellan medlemsstaterna. Den europeiska referensramen för kvalifikationer bör bidra till att det byggs broar mellan utbildningssystemen samt underlätta rörligheten mellan yrkesutbildningen och den allmänna utbildningen, inklusive den högre utbildningen.

| 4.6 | Vad gäller den rättsliga form som den europeiska referensramen för kvalifikationer har fått förstår kommittén den utredning som kommissionen gjort i konsekvensanalysen i förslaget till rekommendation (5). Vi noterar också att successiva rekommendationer när det gäller utbildning och rörlighet i större eller mindre utsträckning har fått stöd av medlemsstaterna. Kommittén anser dock att rekommendationen, som är en icke-bindande rättsakt och därför inte medför några rättsliga skyldigheter för mottagarna, kan komma att visa sig vara ett kortsiktigt instrument som inte gör det möjligt att uppnå de eftersträvade målen på medellång sikt. Detta gäller särskilt om referensen måste fastställas i relation till en hypotetisk nationell referensram för kvalifikationer i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

4.6

Vad gäller den rättsliga form som den europeiska referensramen för kvalifikationer har fått förstår kommittén den utredning som kommissionen gjort i konsekvensanalysen i förslaget till rekommendation (5). Vi noterar också att successiva rekommendationer när det gäller utbildning och rörlighet i större eller mindre utsträckning har fått stöd av medlemsstaterna. Kommittén anser dock att rekommendationen, som är en icke-bindande rättsakt och därför inte medför några rättsliga skyldigheter för mottagarna, kan komma att visa sig vara ett kortsiktigt instrument som inte gör det möjligt att uppnå de eftersträvade målen på medellång sikt. Detta gäller särskilt om referensen måste fastställas i relation till en hypotetisk nationell referensram för kvalifikationer i varje medlemsstat.

| 4.7 | I linje med resultatet från Budapest-konferensen i februari 2006 har dessutom fem EU-länder redan inrättat en nationell referensram för kvalifikationer, och övriga medlemsstater håller antingen på att utforma en eller har tillkännagivit sin avsikt att göra detta, eller också kommer de inte att utveckla någon nationell referensram för kvalifikationer. |
| --- | --- |

4.7

I linje med resultatet från Budapest-konferensen i februari 2006 har dessutom fem EU-länder redan inrättat en nationell referensram för kvalifikationer, och övriga medlemsstater håller antingen på att utforma en eller har tillkännagivit sin avsikt att göra detta, eller också kommer de inte att utveckla någon nationell referensram för kvalifikationer.

| 4.8 | Denna initiala angreppsmetod innebär enligt kommittén att det kan uppstå stora svårigheter att fullborda projektet och att den europeiska referensramen för kvalifikationer – i avsaknad av nationella referensramar för kvalifikationer – blir innehållslös. Kommissionen nämner detta redan i sitt dokument om ”Towards a European Qualifications Framework for lifelong learning” (6), där man säger att den optimala metoden för den europeiska referensramen för kvalifikationer skulle vara att varje medlemsstat utformar en sammanhållen nationell referensram för kvalifikationer och knyter denna nationella referensram till den europeiska referensramen för kvalifikationer. |
| --- | --- |

4.8

Denna initiala angreppsmetod innebär enligt kommittén att det kan uppstå stora svårigheter att fullborda projektet och att den europeiska referensramen för kvalifikationer – i avsaknad av nationella referensramar för kvalifikationer – blir innehållslös. Kommissionen nämner detta redan i sitt dokument om ”Towards a European Qualifications Framework for lifelong learning” (6), där man säger att den optimala metoden för den europeiska referensramen för kvalifikationer skulle vara att varje medlemsstat utformar en sammanhållen nationell referensram för kvalifikationer och knyter denna nationella referensram till den europeiska referensramen för kvalifikationer.

| 4.9 | Kommittén anser att man borde prioritera ett faktiskt godkännande och erkännande av de olika formerna av kvalifikationer som formellt, icke-formellt och informellt lärande leder till i de olika länderna och på olika utbildningsområden, genom ökad öppenhet och bättre kvalitetssäkring. Kommittén upprepar här ordagrant det påpekande som rådet gjorde i sin resolution av den 27 juni 2002 om livslångt lärande (7). Vi bör också erinra om att rådet i samma resolution uppmanar kommissionen att skapa en ram för erkännande av kvalifikationer när det gäller högre utbildning och yrkesutbildning. Kommittén vill därför, med beaktande av detta nya argument, betona att satsningarna på att uppfylla de åtta referensnivåerna i den europeiska referensramen för kvalifikationer inte får vänta till slutet av processen eller vara avhängiga av medlemsstaternas politiska vilja – eller, ytterst, ett förslag till rättsakt i form av en rekommendation. |
| --- | --- |

4.9

Kommittén anser att man borde prioritera ett faktiskt godkännande och erkännande av de olika formerna av kvalifikationer som formellt, icke-formellt och informellt lärande leder till i de olika länderna och på olika utbildningsområden, genom ökad öppenhet och bättre kvalitetssäkring. Kommittén upprepar här ordagrant det påpekande som rådet gjorde i sin resolution av den 27 juni 2002 om livslångt lärande (7). Vi bör också erinra om att rådet i samma resolution uppmanar kommissionen att skapa en ram för erkännande av kvalifikationer när det gäller högre utbildning och yrkesutbildning. Kommittén vill därför, med beaktande av detta nya argument, betona att satsningarna på att uppfylla de åtta referensnivåerna i den europeiska referensramen för kvalifikationer inte får vänta till slutet av processen eller vara avhängiga av medlemsstaternas politiska vilja – eller, ytterst, ett förslag till rättsakt i form av en rekommendation.

| 4.10 | EESK anser att kommissionen borde klargöra vilka konsekvenser som skulle uppstå för denna process om en eller flera medlemsstater inte utformade en nationell referensram för kvalifikationer eller underlät att knyta den till den europeiska referensramen för kvalifikationer. Med detta i åtanke anser kommittén att kommissionen borde analysera detta scenario och de lösningar som är möjliga, för att man även i ett senare skede skall kunna reagera på oväntade situationer. Behovet av att uppmuntra medlemsstaterna att anta detta instrument bör tas upp i det slutliga dokumentet. |
| --- | --- |

4.10

EESK anser att kommissionen borde klargöra vilka konsekvenser som skulle uppstå för denna process om en eller flera medlemsstater inte utformade en nationell referensram för kvalifikationer eller underlät att knyta den till den europeiska referensramen för kvalifikationer. Med detta i åtanke anser kommittén att kommissionen borde analysera detta scenario och de lösningar som är möjliga, för att man även i ett senare skede skall kunna reagera på oväntade situationer. Behovet av att uppmuntra medlemsstaterna att anta detta instrument bör tas upp i det slutliga dokumentet.

| 4.11 | EESK har inte som mål att det skapas ett enhetligt utbildningssystem i EU, och vill inte heller försöka tala om för medlemsstaterna vilka kvalifikationer som deras lärosäten skall ge. Vad kommittén vill säga är att det krävs en konsolidering av de åtgärder som vidtas i strävan efter tydlighet, erkännande och överföring av kvalifikationer mellan de olika medlemsstaterna. Utan denna handlingsram har rörlighet för studenter och praktikanter inte någon större mening, och arbetstagarnas rörlighet hindras.
  På nationell och regional nivå bör beslut med koppling till den europeiska referensramen för kvalifikationer antas i samarbete med arbetsmarknadens parter. Dessa bör tillsammans med ansvariga myndigheter fastställa och tillämpa principer, normer och målsättningar med avseende på utformningen av referensramen. Man bör även ta hänsyn till den roll som kan spelas av organisationer i det civila samhället som har anknytning till detta område. |
| --- | --- |

4.11

EESK har inte som mål att det skapas ett enhetligt utbildningssystem i EU, och vill inte heller försöka tala om för medlemsstaterna vilka kvalifikationer som deras lärosäten skall ge. Vad kommittén vill säga är att det krävs en konsolidering av de åtgärder som vidtas i strävan efter tydlighet, erkännande och överföring av kvalifikationer mellan de olika medlemsstaterna. Utan denna handlingsram har rörlighet för studenter och praktikanter inte någon större mening, och arbetstagarnas rörlighet hindras.

På nationell och regional nivå bör beslut med koppling till den europeiska referensramen för kvalifikationer antas i samarbete med arbetsmarknadens parter. Dessa bör tillsammans med ansvariga myndigheter fastställa och tillämpa principer, normer och målsättningar med avseende på utformningen av referensramen. Man bör även ta hänsyn till den roll som kan spelas av organisationer i det civila samhället som har anknytning till detta område.

| 4.12 | Förslaget till rekommendation omfattar inrättandet av en rådgivande grupp för den europeiska referensramen, med uppgift att övervaka, samordna och säkerställa kvalitet och övergripande enhetlighet när kvalifikationssystemen knyts till den europeiska referensramen för kvalifikationer. Kommittén menar att denna grupp – i syfte att garantera enhetliga kriterier när de nationella systemen knyts till den europeiska referensramen för kvalifikationer, och med tanke på de föreslagna medlemmarnas kvalifikationer – också borde ha ansvaret för att validera kopplingen mellan de nationella nivåerna och referensramen, innan denna koppling slutgiltigt etableras. |
| --- | --- |

4.12

Förslaget till rekommendation omfattar inrättandet av en rådgivande grupp för den europeiska referensramen, med uppgift att övervaka, samordna och säkerställa kvalitet och övergripande enhetlighet när kvalifikationssystemen knyts till den europeiska referensramen för kvalifikationer. Kommittén menar att denna grupp – i syfte att garantera enhetliga kriterier när de nationella systemen knyts till den europeiska referensramen för kvalifikationer, och med tanke på de föreslagna medlemmarnas kvalifikationer – också borde ha ansvaret för att validera kopplingen mellan de nationella nivåerna och referensramen, innan denna koppling slutgiltigt etableras.

5.   Särskilda kommentarer

| 5.1 | Överst på sidan 10 i den svenska versionen av förslaget till rekommendation nämns EU:s 25 medlemsstater. Detta bör ändras till 27 med hänsyn till den senaste utvidgningen. |
| --- | --- |

5.1

Överst på sidan 10 i den svenska versionen av förslaget till rekommendation nämns EU:s 25 medlemsstater. Detta bör ändras till 27 med hänsyn till den senaste utvidgningen.

| 5.2 | EESK anser att de tidsangivelser som anges i rekommendationen till medlemsstaterna, framför allt i punkt 2, är ogenomtänkta med hänsyn till den situation som de olika medlemsstaterna befinner sig i med avseende på de nationella referensramarna för kvalifikationer. Den tidsgräns som anges är frivillig, men med hänsyn till situationen kan det ta längre tid. |
| --- | --- |

5.2

EESK anser att de tidsangivelser som anges i rekommendationen till medlemsstaterna, framför allt i punkt 2, är ogenomtänkta med hänsyn till den situation som de olika medlemsstaterna befinner sig i med avseende på de nationella referensramarna för kvalifikationer. Den tidsgräns som anges är frivillig, men med hänsyn till situationen kan det ta längre tid.

| 5.3 | I förslaget till rekommendation åläggs kommissionen bland annat i punkt nummer tre att övervaka de åtgärder som vidtagits och rapportera till Europaparlamentet och rådet om de förvärvade erfarenheterna samt vid behov göra en eventuell översyn av denna rekommendation. För att konkretisera artiklarna 149.4 och 150.4 i EG-fördraget bör rapporten även riktas till Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. |
| --- | --- |

5.3

I förslaget till rekommendation åläggs kommissionen bland annat i punkt nummer tre att övervaka de åtgärder som vidtagits och rapportera till Europaparlamentet och rådet om de förvärvade erfarenheterna samt vid behov göra en eventuell översyn av denna rekommendation. För att konkretisera artiklarna 149.4 och 150.4 i EG-fördraget bör rapporten även riktas till Europeiska ekonomiska och sociala kommittén.

| 5.4 | Kommittén anser att de beskrivningar som nämns i bilaga I i förslaget till rekommendation, och som skall fungera som kriterier vid fastställandet av korrelationsnivåer, bör ges en enklare lydelse så att de blir lättare att förstå, tydligare och mer konkreta, och språket i dem bör vara mindre akademiskt och ligga närmare yrkesutbildningen. Vid sidan av den bilaga som innehåller beskrivningar skulle det kunna finnas ytterligare en förklarande bilaga, vilket skulle göra det möjligt att anpassa kvalifikationer till nivåer och därigenom göra det lättare att i ett senare skede sprida dessa mellan medlemsstaterna i jämförande syfte. |
| --- | --- |

5.4

Kommittén anser att de beskrivningar som nämns i bilaga I i förslaget till rekommendation, och som skall fungera som kriterier vid fastställandet av korrelationsnivåer, bör ges en enklare lydelse så att de blir lättare att förstå, tydligare och mer konkreta, och språket i dem bör vara mindre akademiskt och ligga närmare yrkesutbildningen. Vid sidan av den bilaga som innehåller beskrivningar skulle det kunna finnas ytterligare en förklarande bilaga, vilket skulle göra det möjligt att anpassa kvalifikationer till nivåer och därigenom göra det lättare att i ett senare skede sprida dessa mellan medlemsstaterna i jämförande syfte.

| 5.5 | Tydliga definitioner gör det möjligt att lättare förstå betydelsen av de termer som används i det granskade dokumentet. Kommittén anser att vissa definitioner i kommissionens dokument ”Towards a European Qualifications Framework for lifelong learning” (8) är tydligare än de som ingår i det aktuella förslaget till rekommendation. Som exempel vill vi föreslå att definitionen av ordet ”kompetens” ersätts av den som återfinns i tidigare nämnda dokument (sidan 47). |
| --- | --- |

5.5

Tydliga definitioner gör det möjligt att lättare förstå betydelsen av de termer som används i det granskade dokumentet. Kommittén anser att vissa definitioner i kommissionens dokument ”Towards a European Qualifications Framework for lifelong learning” (8) är tydligare än de som ingår i det aktuella förslaget till rekommendation. Som exempel vill vi föreslå att definitionen av ordet ”kompetens” ersätts av den som återfinns i tidigare nämnda dokument (sidan 47).

| 5.6 | Kommittén stöder den överensstämmelse som upprättats mellan de tre sista nivåerna i den europeiska referensramen för kvalifikationer och de akademiska graderna inom Bolognaprocessens kvalifikationsram (licentiats-, magister- och doktorsgrad). På dessa utbildningsnivåer bör inhämtade kunskaper, färdigheter och kompetenser klassificeras i förhållande till det man lärt sig genom universitetsutbildningen. |
| --- | --- |

5.6

Kommittén stöder den överensstämmelse som upprättats mellan de tre sista nivåerna i den europeiska referensramen för kvalifikationer och de akademiska graderna inom Bolognaprocessens kvalifikationsram (licentiats-, magister- och doktorsgrad). På dessa utbildningsnivåer bör inhämtade kunskaper, färdigheter och kompetenser klassificeras i förhållande till det man lärt sig genom universitetsutbildningen.

| 5.7 | Kommittén håller med om att det även fortsättningsvis är nödvändigt att tillämpa kvalitetskriterier på alla utbildningsnivåer i medlemsstaterna. Kommittén har framhållit denna synpunkt vid flera tillfällen, både i sitt yttrande om ”Förslag till rådets rekommendation om europeiskt samarbete i fråga om kvalitetssäkring i högskoleutbildning” (9) och i sitt yttrande om ”Förslag till rådets och Europaparlamentets rekommendation om ytterligare europeiskt samarbete om kvalitetssäkring i den högre utbildningen” (10). I det senare yttrandet sade kommittén sammanfattningsvis att ”en utbildning av god kvalitet spelar en central roll för att uppnå målen i Lissabonstrategin”. |
| --- | --- |

5.7

Kommittén håller med om att det även fortsättningsvis är nödvändigt att tillämpa kvalitetskriterier på alla utbildningsnivåer i medlemsstaterna. Kommittén har framhållit denna synpunkt vid flera tillfällen, både i sitt yttrande om ”Förslag till rådets rekommendation om europeiskt samarbete i fråga om kvalitetssäkring i högskoleutbildning” (9) och i sitt yttrande om ”Förslag till rådets och Europaparlamentets rekommendation om ytterligare europeiskt samarbete om kvalitetssäkring i den högre utbildningen” (10). I det senare yttrandet sade kommittén sammanfattningsvis att ”en utbildning av god kvalitet spelar en central roll för att uppnå målen i Lissabonstrategin”.

| 5.8 | Kommittén ställer sig helt bakom innehållet i bilaga II till förslaget till rekommendation. För att de aktuella tendenserna på kvalitetsdiskussionens alla områden skall följas anser dock kommittén att bilaga II borde ha följande rubrik: ”Principer för en fortlöpande kvalitetshöjning inom allmän och yrkesinriktad utbildning”. Bilagans innehåll bör anpassas till denna rubrik. |
| --- | --- |

5.8

Kommittén ställer sig helt bakom innehållet i bilaga II till förslaget till rekommendation. För att de aktuella tendenserna på kvalitetsdiskussionens alla områden skall följas anser dock kommittén att bilaga II borde ha följande rubrik: ”Principer för en fortlöpande kvalitetshöjning inom allmän och yrkesinriktad utbildning”. Bilagans innehåll bör anpassas till denna rubrik.

| 5.9 | Kommittén rekommenderar att medlemsstaterna, deras lärosäten och arbetsmarknadsparterna arbetar efter den modell som utformats av European Foundation for Quality Management (Europeiska stiftelsen för administration av kvalitetsfrågor; EFQM). Denna ackrediterade modell, som stöds av EU, skulle kunna utgöra den referensram på vilken utbildningsanstalter baserar sina fortlöpande kvalitetshöjningsinsatser. |
| --- | --- |

5.9

Kommittén rekommenderar att medlemsstaterna, deras lärosäten och arbetsmarknadsparterna arbetar efter den modell som utformats av European Foundation for Quality Management (Europeiska stiftelsen för administration av kvalitetsfrågor; EFQM). Denna ackrediterade modell, som stöds av EU, skulle kunna utgöra den referensram på vilken utbildningsanstalter baserar sina fortlöpande kvalitetshöjningsinsatser.

Bryssel den 30 maj 2007.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Ordförande

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  SEK(2005) 957.

1

(2)  A6-0248/2006, föredragande: Thomas Mann.

2

(3)  Se EESK:s yttrande av den 18 september 2002 om ”Erkännande av yrkeskvalifikationer”, föredragande: Ernst Erik Ehnmark, EUT C 61, 14.3.2003.

3

(4)  KOM(2002) 119 slutlig.

4

(5)  KOM(2006) 479 slutlig.

5

(6)  SEK(2005) 957.

6

(7)  EGT C 163, 9.7.2002, s. 1.

7

(8)  SEK(2005) 957.

8

(9)  Se EESK:s yttrande av den 29 oktober 1997 om ”Europeiskt samarbete i fråga om kvalitetssäkring i högskoleutbildning” föredragande: José Isaías Rodríguez García-Caro, EUT C 19, 21.1.1998.

9

(10)  Se EESK:s yttrande av den 6 april 2005 om ”Kvalitetssäkring i den högre utbildningen”, föredragande: Mário Soares, EUT C 255, 14.10.2005.

10

---

| 27.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 175/78 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 175/78

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En EU-strategi för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att minska de alkoholrelaterade skadorna”

KOM(2006) 625 slutlig

(2007/C 175/19)

Den 24 oktober 2006 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 2 maj 2007. Föredragande var Jillian van Turnhout och medföredragande var Thomas Jansson.

Vid sin 436:e plenarsession den 30-31 maj 2007 (sammanträdet den 30 maj 2007) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 96 röster för, 14 emot och 6 nedlagda röster:

1.   Sammanfattning

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén välkomnar kommissionens meddelande om en EU-strategi för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att minska de alkoholrelaterade skadorna. EESK beklagar emellertid att kommissionens strategi är långtifrån den övergripande gemenskapsstrategi som rådet efterlyste i sina slutsatser av den 5 juni 2001. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén välkomnar kommissionens meddelande om en EU-strategi för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att minska de alkoholrelaterade skadorna. EESK beklagar emellertid att kommissionens strategi är långtifrån den övergripande gemenskapsstrategi som rådet efterlyste i sina slutsatser av den 5 juni 2001.

| 1.2 | I detta yttrande behandlas en folkhälsofråga som gäller minskningen av de alkoholrelaterade skadorna: Riskfylld och skadlig alkoholkonsumtion samt minderårigas alkoholkonsumtion bidrar till de alkoholrelaterade skadorna. |
| --- | --- |

1.2

I detta yttrande behandlas en folkhälsofråga som gäller minskningen av de alkoholrelaterade skadorna: Riskfylld och skadlig alkoholkonsumtion samt minderårigas alkoholkonsumtion bidrar till de alkoholrelaterade skadorna.

| 1.3 | EESK hade förväntat sig att kommissionen skulle ha utarbetat en mer övergripande och transparent analys av alla de politikområden som kartlades i effektanalysen och av de svårigheter som vissa medlemsstater har upplevt när det gäller att upprätthålla en folkhälso- och alkoholpolitik av hög kvalitet på grund av EU:s marknadsbestämmelser. |
| --- | --- |

1.3

EESK hade förväntat sig att kommissionen skulle ha utarbetat en mer övergripande och transparent analys av alla de politikområden som kartlades i effektanalysen och av de svårigheter som vissa medlemsstater har upplevt när det gäller att upprätthålla en folkhälso- och alkoholpolitik av hög kvalitet på grund av EU:s marknadsbestämmelser.

| 1.4 | EESK uppmanar kommissionen med respekt för fördragets bestämmelser att visa starkt ledarskap genom att aktivt stödja medlemsstaterna i deras ansträngningar att tillhandahålla högt hälsoskydd genom att minska de alkoholrelaterade skadorna och säkerställa att gemenskapens åtgärder kompletterar den nationella politiken. |
| --- | --- |

1.4

EESK uppmanar kommissionen med respekt för fördragets bestämmelser att visa starkt ledarskap genom att aktivt stödja medlemsstaterna i deras ansträngningar att tillhandahålla högt hälsoskydd genom att minska de alkoholrelaterade skadorna och säkerställa att gemenskapens åtgärder kompletterar den nationella politiken.

| 1.5 | EESK är medveten om att det finns kulturella skillnader mellan länderna i Europa. Dessa skillnader borde beaktas i samband med de olika initiativ och åtgärder som föreslås. |
| --- | --- |

1.5

EESK är medveten om att det finns kulturella skillnader mellan länderna i Europa. Dessa skillnader borde beaktas i samband med de olika initiativ och åtgärder som föreslås.

| 1.6 | EESK välkomnar utvecklingen av en gemensam bevisgrund med bland annat standardiserade definitioner för datainsamling som kommer att skapa en stark europeisk dimension och ett tydligt mervärde. EESK beklagar att de flesta fastställda prioriterade områdena inte omfattar specifika målsättningar med tydligt mätbara mål och tidsfrister. |
| --- | --- |

1.6

EESK välkomnar utvecklingen av en gemensam bevisgrund med bland annat standardiserade definitioner för datainsamling som kommer att skapa en stark europeisk dimension och ett tydligt mervärde. EESK beklagar att de flesta fastställda prioriterade områdena inte omfattar specifika målsättningar med tydligt mätbara mål och tidsfrister.

| 1.7 | EESK beklagar att kommissionen inte på något ställe i meddelandet nämner att en av anledningarna till att de alkoholrelaterade skadorna är så omfattande är att alkohol är en psykoaktiv drog, en toxisk substans då den intas i alltför stora mängder och som för vissa är beroendeframkallande. |
| --- | --- |

1.7

EESK beklagar att kommissionen inte på något ställe i meddelandet nämner att en av anledningarna till att de alkoholrelaterade skadorna är så omfattande är att alkohol är en psykoaktiv drog, en toxisk substans då den intas i alltför stora mängder och som för vissa är beroendeframkallande.

| 1.8 | Kommittén ger sitt fulla stöd åt barns rättigheter och anser att barn på grund av sin sårbarhet och sina särskilda behov behöver särskilt skydd och särskild omvårdnad innefattande lämpligt rättsligt skydd. EESK rekommenderar att barn inom ramen för strategin definieras som alla personer under 18 års ålder i enlighet med FN:s konvention om barnets rättigheter. |
| --- | --- |

1.8

Kommittén ger sitt fulla stöd åt barns rättigheter och anser att barn på grund av sin sårbarhet och sina särskilda behov behöver särskilt skydd och särskild omvårdnad innefattande lämpligt rättsligt skydd. EESK rekommenderar att barn inom ramen för strategin definieras som alla personer under 18 års ålder i enlighet med FN:s konvention om barnets rättigheter.

| 1.9 | EESK anser att strategin för att skydda barn i större utsträckning bör omfatta en specifik målsättning att minska barns exponering för alkoholvaror, reklam och marknadsföring. |
| --- | --- |

1.9

EESK anser att strategin för att skydda barn i större utsträckning bör omfatta en specifik målsättning att minska barns exponering för alkoholvaror, reklam och marknadsföring.

| 1.10 | EESK uppmanar kommissionen att ta itu med de ekonomiska konsekvenserna av skadlig alkoholkonsumtion. De negativa effekterna går stick i stäv med målsättningarna i Lissabonstrategin och har följder för arbetsplatsen, samhället och ekonomin. |
| --- | --- |

1.10

EESK uppmanar kommissionen att ta itu med de ekonomiska konsekvenserna av skadlig alkoholkonsumtion. De negativa effekterna går stick i stäv med målsättningarna i Lissabonstrategin och har följder för arbetsplatsen, samhället och ekonomin.

| 1.11 | EESK ser positivt på att det upprättas ett forum för alkohol och hälsa som skulle kunna främja en dialog mellan samtliga berörda aktörer och leda till konkreta åtgärder som syftar till att minska de alkoholrelaterade skadorna. EESK skulle gärna vilja få möjlighet att delta som observatör vid detta forum. |
| --- | --- |

1.11

EESK ser positivt på att det upprättas ett forum för alkohol och hälsa som skulle kunna främja en dialog mellan samtliga berörda aktörer och leda till konkreta åtgärder som syftar till att minska de alkoholrelaterade skadorna. EESK skulle gärna vilja få möjlighet att delta som observatör vid detta forum.

| 1.12 | EESK skulle gärna se att utbildning och initiativ för att öka medvetenheten ingår som ett led i en övergripande strategi för att minska de alkoholrelaterade skadorna. |
| --- | --- |

1.12

EESK skulle gärna se att utbildning och initiativ för att öka medvetenheten ingår som ett led i en övergripande strategi för att minska de alkoholrelaterade skadorna.

| 1.13 | EESK anser att det råder störande inkonsekvens mellan den forskningsbaserade bevisgrunden från åtgärder som vidtagits för att minska alkoholrelaterade skador och kommissionens förslag till gemenskapsåtgärder. Genomgående i yttrandet anges utbildning och informationsspridning som de åtgärder som skall vidtas. Forskning visar dock att sådana åtgärder har mycket liten verkan när det gäller att minska alkoholrelaterade skador. |
| --- | --- |

1.13

EESK anser att det råder störande inkonsekvens mellan den forskningsbaserade bevisgrunden från åtgärder som vidtagits för att minska alkoholrelaterade skador och kommissionens förslag till gemenskapsåtgärder. Genomgående i yttrandet anges utbildning och informationsspridning som de åtgärder som skall vidtas. Forskning visar dock att sådana åtgärder har mycket liten verkan när det gäller att minska alkoholrelaterade skador.

2.   Allmän bakgrund

| 2.1 | Europeiska unionen har behörighet och skyldighet att ta itu med folkhälsoproblem kopplade till riskfylld och skadlig alkoholkonsumtion. Enligt artikel 152.1 i EG-fördraget (1) skall en hög hälsoskyddsnivå för människor säkerställas vid utformning och genomförande av all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder. Vidare föreskrivs att gemenskapens insatser, som skall komplettera den nationella politiken, skall inriktas på att förbättra folkhälsan, förebygga ohälsa och sjukdomar hos människor och undanröja faror för människors hälsa. |
| --- | --- |

2.1

Europeiska unionen har behörighet och skyldighet att ta itu med folkhälsoproblem kopplade till riskfylld och skadlig alkoholkonsumtion. Enligt artikel 152.1 i EG-fördraget (1) skall en hög hälsoskyddsnivå för människor säkerställas vid utformning och genomförande av all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder. Vidare föreskrivs att gemenskapens insatser, som skall komplettera den nationella politiken, skall inriktas på att förbättra folkhälsan, förebygga ohälsa och sjukdomar hos människor och undanröja faror för människors hälsa.

| 2.2 | Rådet antog 2001 en rekommendation om unga människors, i synnerhet barns och ungdomars, alkoholkonsumtion (2) och uppmanade kommissionen att följa upp, utvärdera och övervaka utvecklingen av de åtgärder som vidtagits och att rapportera om behovet av ytterligare åtgärder. |
| --- | --- |

2.2

Rådet antog 2001 en rekommendation om unga människors, i synnerhet barns och ungdomars, alkoholkonsumtion (2) och uppmanade kommissionen att följa upp, utvärdera och övervaka utvecklingen av de åtgärder som vidtagits och att rapportera om behovet av ytterligare åtgärder.

| 2.3 | I sina slutsatser av den 5 juni 2001 uppmanade rådet kommissionen att lägga fram förslag till en övergripande gemenskapsstrategi i syfte att minska alkoholrelaterade skador som skulle komplettera de nationella handlingsprogrammen. I juni 2004 upprepade rådet sin uppmaning (3). |
| --- | --- |

2.3

I sina slutsatser av den 5 juni 2001 uppmanade rådet kommissionen att lägga fram förslag till en övergripande gemenskapsstrategi i syfte att minska alkoholrelaterade skador som skulle komplettera de nationella handlingsprogrammen. I juni 2004 upprepade rådet sin uppmaning (3).

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén välkomnar kommissionens meddelande om en EU-strategi för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att minska de alkoholrelaterade skadorna
   (4). |
| --- | --- |

3.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén välkomnar kommissionens meddelande om en EU-strategi för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att minska de alkoholrelaterade skadorna
   (4).

| 3.1.1 | Det finns stora skillnader mellan alkoholkonsumtionen och de alkoholrelaterade skadorna i olika länder, både vad gäller omfånget, företeelsens art och de hälsorisker och sociala risker som det innebär. Mot bakgrund av detta anser EESK att de ”gemenskapsåtgärder” som skall vidtas ”samtidigt som medlemsstaternas behörighet respekteras” skall förstås som ”gemensamma riktlinjer” som utgår från samstämmiga åsikter om hur de alkoholrelaterade skadorna i alla dess former skall bekämpas. Inom ramen för dessa riktlinjer skall varje medlemsstat fastställa metoder, teknik och intensiteten vad gäller de insatser som skall sättas in. |
| --- | --- |

3.1.1

Det finns stora skillnader mellan alkoholkonsumtionen och de alkoholrelaterade skadorna i olika länder, både vad gäller omfånget, företeelsens art och de hälsorisker och sociala risker som det innebär. Mot bakgrund av detta anser EESK att de ”gemenskapsåtgärder” som skall vidtas ”samtidigt som medlemsstaternas behörighet respekteras” skall förstås som ”gemensamma riktlinjer” som utgår från samstämmiga åsikter om hur de alkoholrelaterade skadorna i alla dess former skall bekämpas. Inom ramen för dessa riktlinjer skall varje medlemsstat fastställa metoder, teknik och intensiteten vad gäller de insatser som skall sättas in.

| 3.2 | EESK beklagar emellertid att kommissionens strategi är långtifrån den övergripande gemenskapsstrategi som rådet i sina slutsatser uppmanade kommissionen att utarbeta trots den långa utvecklingsprocessen, de bevis som finns på alkoholrelaterade problem i hela EU och alkoholkonsumtionens effekter på EU-medborgarnas hälsa, sociala välmående och ekonomiska välstånd. |
| --- | --- |

3.2

EESK beklagar emellertid att kommissionens strategi är långtifrån den övergripande gemenskapsstrategi som rådet i sina slutsatser uppmanade kommissionen att utarbeta trots den långa utvecklingsprocessen, de bevis som finns på alkoholrelaterade problem i hela EU och alkoholkonsumtionens effekter på EU-medborgarnas hälsa, sociala välmående och ekonomiska välstånd.

| 3.3 | Rådet uppmanade kommissionen att föreslå ett flertal gemenskapsåtgärder på olika politikområden för att säkerställa en hög skyddsnivå. Politikområdena i fråga rörde punktskatter, transport, reklam, marknadsföring, sponsring, konsumentskydd och forskning samtidigt som medlemsstaternas behörighet respekteras. |
| --- | --- |

3.3

Rådet uppmanade kommissionen att föreslå ett flertal gemenskapsåtgärder på olika politikområden för att säkerställa en hög skyddsnivå. Politikområdena i fråga rörde punktskatter, transport, reklam, marknadsföring, sponsring, konsumentskydd och forskning samtidigt som medlemsstaternas behörighet respekteras.

| 3.4 | EESK välkomnar erkännandet att riskfylld och skadlig alkoholkonsumtion är en mycket viktig bestämningsfaktor för hälsan och en av huvudorsakerna till dålig hälsa och förtida dödlighet i EU.I många alkoholrelaterade fall finns ingen ”säker” alkoholgräns (5). |
| --- | --- |

3.4

EESK välkomnar erkännandet att riskfylld och skadlig alkoholkonsumtion är en mycket viktig bestämningsfaktor för hälsan och en av huvudorsakerna till dålig hälsa och förtida dödlighet i EU.I många alkoholrelaterade fall finns ingen ”säker” alkoholgräns (5).

| 3.5 | EESK beklagar att kommissionen inte på något ställe i meddelandet nämner att en av anledningarna till att de alkoholrelaterade skadorna är så omfattande är att alkohol är en psykoaktiv drog och en toxisk substans då den intas i alltför stora mängder, och för vissa ett beroendeframkallande ämne. Det är en stor besvikelse med tanke på att strategin har utarbetats under ledning av kommissionens direktorat för folkhälsa som har omfattande medicinsk expertis till sitt förfogande. |
| --- | --- |

3.5

EESK beklagar att kommissionen inte på något ställe i meddelandet nämner att en av anledningarna till att de alkoholrelaterade skadorna är så omfattande är att alkohol är en psykoaktiv drog och en toxisk substans då den intas i alltför stora mängder, och för vissa ett beroendeframkallande ämne. Det är en stor besvikelse med tanke på att strategin har utarbetats under ledning av kommissionens direktorat för folkhälsa som har omfattande medicinsk expertis till sitt förfogande.

| 3.6 | EESK välkomnar erkännandet att skadlig alkoholkonsumtion inte enbart får negativa följder för den som dricker, utan även för andra, i synnerhet när det gäller olyckor, skador och våld. EESK är medveten om att den mest utsatta riskgruppen är barn, och att andra utsatta grupper är personer med inlärningssvårigheter, psykiska problem och personer som är beroende av alkohol och andra droger. |
| --- | --- |

3.6

EESK välkomnar erkännandet att skadlig alkoholkonsumtion inte enbart får negativa följder för den som dricker, utan även för andra, i synnerhet när det gäller olyckor, skador och våld. EESK är medveten om att den mest utsatta riskgruppen är barn, och att andra utsatta grupper är personer med inlärningssvårigheter, psykiska problem och personer som är beroende av alkohol och andra droger.

| 3.7 | Våld i hemmet är ett allvarligt problem i många medlemsstater (6). EESK skulle gärna se att denna fråga särskilt uppmärksammades med tanke på den tydliga kopplingen mellan våld i hemmet och hög alkoholkonsumtion (7). Även om våld i hemmet kan förekomma utan alkohol, bidrar hög alkoholkonsumtion till ett våldsamt beteende hos vissa människor under vissa omständigheter. Hög alkoholkonsumtion kan leda till fler våldshandlingar och tyngre våld. Man har kunnat visa att behandling för alkoholberoende har minskat förekomsten av våld i parförhållanden. En minskning av den höga alkoholkonsumtionen gynnar inte enbart offren och gärningsmännen, utan även barnen i dessa familjer. |
| --- | --- |

3.7

Våld i hemmet är ett allvarligt problem i många medlemsstater (6). EESK skulle gärna se att denna fråga särskilt uppmärksammades med tanke på den tydliga kopplingen mellan våld i hemmet och hög alkoholkonsumtion (7). Även om våld i hemmet kan förekomma utan alkohol, bidrar hög alkoholkonsumtion till ett våldsamt beteende hos vissa människor under vissa omständigheter. Hög alkoholkonsumtion kan leda till fler våldshandlingar och tyngre våld. Man har kunnat visa att behandling för alkoholberoende har minskat förekomsten av våld i parförhållanden. En minskning av den höga alkoholkonsumtionen gynnar inte enbart offren och gärningsmännen, utan även barnen i dessa familjer.

| 3.8 | Europas framtid är beroende av en sund och produktiv befolkning. Därför ser EESK mycket allvarligt på forskningsrön som visar att en större andel av de drabbade utgörs av unga människor (8). |
| --- | --- |

3.8

Europas framtid är beroende av en sund och produktiv befolkning. Därför ser EESK mycket allvarligt på forskningsrön som visar att en större andel av de drabbade utgörs av unga människor (8).

| 3.9 | Samtidigt som det fortfarande finns kulturella skillnader när det gäller alkoholvanor i olika länder i Europa blir dryckesmönster bland unga och barn allt mer lika. EESK ser allvarligt på ökningen av skadlig och riskfylld alkoholkonsumtion bland unga och barn i många medlemsstater under de senaste tio åren, i synnerhet när det gäller tillfälligt kraftigt berusningsdrickande. Att socialt acceptera en livsstil där alkohol konstant är närvarande uppmuntrar den här typen av skadliga dryckesvanor. |
| --- | --- |

3.9

Samtidigt som det fortfarande finns kulturella skillnader när det gäller alkoholvanor i olika länder i Europa blir dryckesmönster bland unga och barn allt mer lika. EESK ser allvarligt på ökningen av skadlig och riskfylld alkoholkonsumtion bland unga och barn i många medlemsstater under de senaste tio åren, i synnerhet när det gäller tillfälligt kraftigt berusningsdrickande. Att socialt acceptera en livsstil där alkohol konstant är närvarande uppmuntrar den här typen av skadliga dryckesvanor.

| 3.10 | EESK vill göra kommissionen uppmärksam på att annars måttliga alkoholkonsumenter som då och då dricker på ett skadligt sätt bidrar till akuta alkoholrelaterade skador, till exempel genom bilkörning under alkoholpåverkan, alkoholrelaterat våld på offentliga platser, överdriven alkoholkonsumtion i samband med idrottsevenemang eller andra evenemang. Ett sådant sporadiskt berusningsdrickande hos en majoritet av måttliga alkoholkonsumenter kan resultera i allvarliga folkhälso- och folksäkerhetsproblem (9). |
| --- | --- |

3.10

EESK vill göra kommissionen uppmärksam på att annars måttliga alkoholkonsumenter som då och då dricker på ett skadligt sätt bidrar till akuta alkoholrelaterade skador, till exempel genom bilkörning under alkoholpåverkan, alkoholrelaterat våld på offentliga platser, överdriven alkoholkonsumtion i samband med idrottsevenemang eller andra evenemang. Ett sådant sporadiskt berusningsdrickande hos en majoritet av måttliga alkoholkonsumenter kan resultera i allvarliga folkhälso- och folksäkerhetsproblem (9).

| 3.11 | I strategin hänvisas uttryckligen till EU:s behörighet enligt fördraget att komplettera nationell politik som syftar till att trygga folkhälsan. I meddelandet påpekas även att EG-domstolen vid flera tillfällen bekräftat att bekämpandet av alkoholrelaterade skador är ett viktigt och relevant mål för folkhälsan som kan uppnås genom lämpliga åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

3.11

I strategin hänvisas uttryckligen till EU:s behörighet enligt fördraget att komplettera nationell politik som syftar till att trygga folkhälsan. I meddelandet påpekas även att EG-domstolen vid flera tillfällen bekräftat att bekämpandet av alkoholrelaterade skador är ett viktigt och relevant mål för folkhälsan som kan uppnås genom lämpliga åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen.

| 3.12 | I ljuset av detta hade EESK väntat sig en mer övergripande och transparent analys av politikområdena i fråga från kommissionens sida. |
| --- | --- |

3.12

I ljuset av detta hade EESK väntat sig en mer övergripande och transparent analys av politikområdena i fråga från kommissionens sida.

| 3.13 | I den konsekvensanalys som kommissionen har utfört kartlades alla relevanta politikområden och de svårigheter som vissa medlemsstater har upplevt när det gäller att upprätthålla en folkhälso- och alkoholpolitik av hög kvalitet på grund av verksamhet över gränserna, exempelvis privat import över gränserna och gränsöverskridande reklam. I strategin framförs emellertid inga förslag för att komma till rätta med detta problem. |
| --- | --- |

3.13

I den konsekvensanalys som kommissionen har utfört kartlades alla relevanta politikområden och de svårigheter som vissa medlemsstater har upplevt när det gäller att upprätthålla en folkhälso- och alkoholpolitik av hög kvalitet på grund av verksamhet över gränserna, exempelvis privat import över gränserna och gränsöverskridande reklam. I strategin framförs emellertid inga förslag för att komma till rätta med detta problem.

4.   Översikt över skadeverkningar

| 4.1 | Globalt sett är Europeiska unionen den region där mest alkohol konsumeras. I genomsnitt konsumeras 11 liter ren alkohol per person och år (10). Samtidigt som den sammanlagda alkoholkonsumtionen minskar finns tendenser till mer skadliga dryckesmönster. |
| --- | --- |

4.1

Globalt sett är Europeiska unionen den region där mest alkohol konsumeras. I genomsnitt konsumeras 11 liter ren alkohol per person och år (10). Samtidigt som den sammanlagda alkoholkonsumtionen minskar finns tendenser till mer skadliga dryckesmönster.

| 4.2 | Samtidigt som kommittén är medveten om att de flesta konsumenter dricker på ett ansvarsfullt sätt större delen av tiden är det oroväckande att 55 miljoner vuxna i EU (15 % av den vuxna befolkningen) beräknas regelbundet dricka skadliga mängder (11). Ca 195 000 dödsfall om året i EU orsakas enligt beräkningar av skadlig alkoholkonsumtion genom bland annat olyckor, leversjukdom, cancer. Skadlig alkoholkonsumtion är den tredje största orsaken till förtida död och sjukdom i EU (12). |
| --- | --- |

4.2

Samtidigt som kommittén är medveten om att de flesta konsumenter dricker på ett ansvarsfullt sätt större delen av tiden är det oroväckande att 55 miljoner vuxna i EU (15 % av den vuxna befolkningen) beräknas regelbundet dricka skadliga mängder (11). Ca 195 000 dödsfall om året i EU orsakas enligt beräkningar av skadlig alkoholkonsumtion genom bland annat olyckor, leversjukdom, cancer. Skadlig alkoholkonsumtion är den tredje största orsaken till förtida död och sjukdom i EU (12).

| 4.3 | Skadligt alkoholdrickande påverkar även ekonomin i form av ökade kostnader för hälso- och sjukvård och produktivitetsförlust. Kostnaderna för alkoholrelaterade skador för EU:s ekonomi beräknades till 125 miljarder euro år 2003, vilket motsvarar 1,3 % av BNP och omfattar brottslighet, trafikolyckor, hälsoskador, förtida död samt behandling och förebyggande av sjukdom (13). |
| --- | --- |

4.3

Skadligt alkoholdrickande påverkar även ekonomin i form av ökade kostnader för hälso- och sjukvård och produktivitetsförlust. Kostnaderna för alkoholrelaterade skador för EU:s ekonomi beräknades till 125 miljarder euro år 2003, vilket motsvarar 1,3 % av BNP och omfattar brottslighet, trafikolyckor, hälsoskador, förtida död samt behandling och förebyggande av sjukdom (13).

5.   Prioriterade frågor

| 5.1 | EESK beklagar att kommissionen i sitt meddelande när det gäller fyra av de fem prioriterade områdena inte anger specifika målsättningar med tydligt mätbara mål och tidsfrister. |
| --- | --- |

5.1

EESK beklagar att kommissionen i sitt meddelande när det gäller fyra av de fem prioriterade områdena inte anger specifika målsättningar med tydligt mätbara mål och tidsfrister.

Att skydda barn

| 5.2 | Barn är särskilt utsatta för skador som orsakas av alkohol. Enligt beräkningar utsätts 5-9 miljoner barn i familjer för alkoholrelaterade skador och alkohol beräknas vara orsaken till 16 % av fallen av barnmisshandel och vanvård. Vidare beräknas alkohol ligga bakom 60 000 underviktiga nyfödda varje år (14). |
| --- | --- |

5.2

Barn är särskilt utsatta för skador som orsakas av alkohol. Enligt beräkningar utsätts 5-9 miljoner barn i familjer för alkoholrelaterade skador och alkohol beräknas vara orsaken till 16 % av fallen av barnmisshandel och vanvård. Vidare beräknas alkohol ligga bakom 60 000 underviktiga nyfödda varje år (14).

| 5.3 | Kommissionen erkänner redan barnets rättigheter och stöder nödvändiga åtgärder för att tillgodose deras grundläggande behov. Kommissionen ser barns rättigheter som en prioriterad fråga och har fastslagit att barn har rätt till effektivt skydd både mot ekonomisk exploatering och alla former av övergrepp (15). |
| --- | --- |

5.3

Kommissionen erkänner redan barnets rättigheter och stöder nödvändiga åtgärder för att tillgodose deras grundläggande behov. Kommissionen ser barns rättigheter som en prioriterad fråga och har fastslagit att barn har rätt till effektivt skydd både mot ekonomisk exploatering och alla former av övergrepp (15).

| 5.4 | Kommittén ger sitt fulla stöd åt barns rättigheter och anser att barn på grund av sin sårbarhet och sina särskilda behov behöver särskilt skydd och särskild omvårdnad innefattande lämpligt rättsligt skydd. EESK har även uppmärksammat familjens viktiga roll och medlemsstaternas ansvar när det gäller att bistå föräldrar i deras uppfostringsansvar (16). |
| --- | --- |

5.4

Kommittén ger sitt fulla stöd åt barns rättigheter och anser att barn på grund av sin sårbarhet och sina särskilda behov behöver särskilt skydd och särskild omvårdnad innefattande lämpligt rättsligt skydd. EESK har även uppmärksammat familjens viktiga roll och medlemsstaternas ansvar när det gäller att bistå föräldrar i deras uppfostringsansvar (16).

| 5.5 | EESK är medveten om att alkoholrelaterade skador kan få allvarliga konsekvenser för barn genom vanvård, fattigdom, social utslagning, övergrepp och våld som kan påverka deras hälsa, utbildning och välmående både nu och i framtiden. |
| --- | --- |

5.5

EESK är medveten om att alkoholrelaterade skador kan få allvarliga konsekvenser för barn genom vanvård, fattigdom, social utslagning, övergrepp och våld som kan påverka deras hälsa, utbildning och välmående både nu och i framtiden.

| 5.6 | EESK skulle gärna se att skydd av barn mot alkoholrelaterade skador införs i de särskilda målsättningarna i den föreslagna EU-strategin för barnets rättigheter i samband med fastställandet av prioriteringar och i samrådsprocessen. |
| --- | --- |

5.6

EESK skulle gärna se att skydd av barn mot alkoholrelaterade skador införs i de särskilda målsättningarna i den föreslagna EU-strategin för barnets rättigheter i samband med fastställandet av prioriteringar och i samrådsprocessen.

| 5.7 | EESK rekommenderar att man inom ramen för EU-strategin definierar barn som alla personer under 18 års ålder i linje med FN:s konvention om barnets rättigheter och meddelandet ”Mot en EU-strategi för barnets rättigheter”. |
| --- | --- |

5.7

EESK rekommenderar att man inom ramen för EU-strategin definierar barn som alla personer under 18 års ålder i linje med FN:s konvention om barnets rättigheter och meddelandet ”Mot en EU-strategi för barnets rättigheter”.

| 5.8 | EESK uppmanar kommissionen att främja lokala kampanjer med tanke på de positiva forskningsresultat som framkommit till stöd för sådana strategier när det gäller att minska alkoholkonsumtion och alkoholrelaterade skador bland minderåriga. För en effektiv lokal insats krävs att utformningen av den lokala politiken kompletteras med information och utbildning och att alla relevanta aktörer omfattas (17). |
| --- | --- |

5.8

EESK uppmanar kommissionen att främja lokala kampanjer med tanke på de positiva forskningsresultat som framkommit till stöd för sådana strategier när det gäller att minska alkoholkonsumtion och alkoholrelaterade skador bland minderåriga. För en effektiv lokal insats krävs att utformningen av den lokala politiken kompletteras med information och utbildning och att alla relevanta aktörer omfattas (17).

| 5.9 | EESK anmodar kommissionen att erkänna Världshälsoorganisationens stadga om alkohol (18) som antogs av alla EU-medlemsstater 1995, och då i synnerhet den etiska principen att alla barn och ungdomar har rätt att växa upp i en miljö som är skyddad från alkoholkonsumtionens negativa följder och som i möjligaste mån är fredad mot marknadsföring av alkoholhaltiga drycker. |
| --- | --- |

5.9

EESK anmodar kommissionen att erkänna Världshälsoorganisationens stadga om alkohol (18) som antogs av alla EU-medlemsstater 1995, och då i synnerhet den etiska principen att alla barn och ungdomar har rätt att växa upp i en miljö som är skyddad från alkoholkonsumtionens negativa följder och som i möjligaste mån är fredad mot marknadsföring av alkoholhaltiga drycker.

| 5.10 | I rådets rekommendationer uppmanas medlemsstaterna att inrätta effektiva instrument på reklam-, marknadsförings- och detaljhandelsområdet och säkerställa att utformningen och marknadsföringen av alkoholvaror inte appellerar till barn. Här vill EESK peka på den aktuella trenden bland tonåringar i EU att dricka alkoläsk (19). |
| --- | --- |

5.10

I rådets rekommendationer uppmanas medlemsstaterna att inrätta effektiva instrument på reklam-, marknadsförings- och detaljhandelsområdet och säkerställa att utformningen och marknadsföringen av alkoholvaror inte appellerar till barn. Här vill EESK peka på den aktuella trenden bland tonåringar i EU att dricka alkoläsk (19).

| 5.11 | Den tilltagande tendensen till berusningsdrickande och tidig alkoholdebut bland barn i många medlemsstater tyder på att den nuvarande politiken inte har önskvärd effekt. I meddelandet påpekar kommissionen att det finns ett behov av att överväga ytterligare åtgärder för att motverka minderårigas alkoholkonsumtion och skadliga dryckesvanor hos ungdomar. |
| --- | --- |

5.11

Den tilltagande tendensen till berusningsdrickande och tidig alkoholdebut bland barn i många medlemsstater tyder på att den nuvarande politiken inte har önskvärd effekt. I meddelandet påpekar kommissionen att det finns ett behov av att överväga ytterligare åtgärder för att motverka minderårigas alkoholkonsumtion och skadliga dryckesvanor hos ungdomar.

| 5.12 | EESK anser att strategin för att skydda barn i större utsträckning bör omfatta en specifik målsättning att minska barns exponering för alkoholvaror, reklam och marknadsföring. |
| --- | --- |

5.12

EESK anser att strategin för att skydda barn i större utsträckning bör omfatta en specifik målsättning att minska barns exponering för alkoholvaror, reklam och marknadsföring.

| 5.13 | EESK ställer sig positiv till att aktörer i distributionskedjan för alkoholdrycker har förklarat sig villiga att inta en aktivare roll i verkställandet av reglerande och självreglerande åtgärder. Aktörer i distributionskedjan för alkoholdrycker har ett viktigt ansvar att se till att deras varor produceras, distribueras och marknadsförs på ett ansvarsfullt sätt och genom dessa åtgärder bidra till att minska alkoholrelaterade skador. |
| --- | --- |

5.13

EESK ställer sig positiv till att aktörer i distributionskedjan för alkoholdrycker har förklarat sig villiga att inta en aktivare roll i verkställandet av reglerande och självreglerande åtgärder. Aktörer i distributionskedjan för alkoholdrycker har ett viktigt ansvar att se till att deras varor produceras, distribueras och marknadsförs på ett ansvarsfullt sätt och genom dessa åtgärder bidra till att minska alkoholrelaterade skador.

| 5.14 | EESK anser att medlemsstaterna för att skydda unga människor borde kunna använda ett flexibelt skattesystem för att avhjälpa de problem som kan tänkas uppstå i samband med särskilda alkoholhaltiga drycker som är populära hos ungdomar, så kallad alkoläsk. |
| --- | --- |

5.14

EESK anser att medlemsstaterna för att skydda unga människor borde kunna använda ett flexibelt skattesystem för att avhjälpa de problem som kan tänkas uppstå i samband med särskilda alkoholhaltiga drycker som är populära hos ungdomar, så kallad alkoläsk.

Minska antalet alkoholrelaterade trafikskador

| 5.15 | EESK välkomnar det särskilda målet att halvera antalet personer som dör i trafiken i Europa från 50 000 år 2000 till 25 000 under en tioårsperiod (2000-2010) (20). Alkoholrelaterade trafikskador kan även leda till långvarigt handikapp. |
| --- | --- |

5.15

EESK välkomnar det särskilda målet att halvera antalet personer som dör i trafiken i Europa från 50 000 år 2000 till 25 000 under en tioårsperiod (2000-2010) (20). Alkoholrelaterade trafikskador kan även leda till långvarigt handikapp.

| 5.16 | EESK instämmer i att införande och verkställande av frekventa och systematiska slumpvisa utandningsprov är ett betydligt effektivare sätt att minska antalet alkoholrelaterade trafikolyckor och att utbildning och informationskampanjer kan användas som kompletterande åtgärder, men att de i sig inte är effektiva när det gäller att minska antalet dödsoffer i trafiken (21). EESK rekommenderar en högsta gräns för alkohol i blodet på 0,5 mg/ml eller lägre, och lägre gränser för oerfarna förare eller yrkesförare i enlighet med EU:s trafiksäkerhetsrekommendation (22). Strängare lagstiftning när det gäller alkoholkoncentrationen i blod kräver effektiv kontroll och övervakning av efterlevnaden. |
| --- | --- |

5.16

EESK instämmer i att införande och verkställande av frekventa och systematiska slumpvisa utandningsprov är ett betydligt effektivare sätt att minska antalet alkoholrelaterade trafikolyckor och att utbildning och informationskampanjer kan användas som kompletterande åtgärder, men att de i sig inte är effektiva när det gäller att minska antalet dödsoffer i trafiken (21). EESK rekommenderar en högsta gräns för alkohol i blodet på 0,5 mg/ml eller lägre, och lägre gränser för oerfarna förare eller yrkesförare i enlighet med EU:s trafiksäkerhetsrekommendation (22). Strängare lagstiftning när det gäller alkoholkoncentrationen i blod kräver effektiv kontroll och övervakning av efterlevnaden.

Förebygga alkoholrelaterade skador bland vuxna och på arbetsplatsen

| 5.17 | EESK uppmanar kommissionen att ta itu med de ekonomiska konsekvenserna av skadlig alkoholkonsumtion. De negativa effekterna går stick i stäv med målsättningarna i Lissabonstrategin och följderna för arbetsplatsen, samhället och ekonomin. |
| --- | --- |

5.17

EESK uppmanar kommissionen att ta itu med de ekonomiska konsekvenserna av skadlig alkoholkonsumtion. De negativa effekterna går stick i stäv med målsättningarna i Lissabonstrategin och följderna för arbetsplatsen, samhället och ekonomin.

| 5.18 | EESK är medveten om att det finns ett behov av effektiv lagstiftning kring tillgången på och distributionen av alkohol, exempelvis öppettider, erbjudanden om två för priset av en, åldersgränser osv. EESK anser att självreglering på det här området är olämplig. |
| --- | --- |

5.18

EESK är medveten om att det finns ett behov av effektiv lagstiftning kring tillgången på och distributionen av alkohol, exempelvis öppettider, erbjudanden om två för priset av en, åldersgränser osv. EESK anser att självreglering på det här området är olämplig.

| 5.19 | Arbetsplatsen är en miljö där alkohol kan orsaka skador inte enbart på personen i fråga, utan även på tredje personer. Även på arbetsplatser bör man ta itu med alkoholrelaterade skador inom ramen för de hälso- och säkerhetsföreskrifter som gäller, vilket i första hand är arbetsgivarens ansvar. Genom en alkoholpolitik på arbetsplatsen kan man bidra till att minska alkoholrelaterade olyckor och frånvaro och öka arbetskapaciteten (23). |
| --- | --- |

5.19

Arbetsplatsen är en miljö där alkohol kan orsaka skador inte enbart på personen i fråga, utan även på tredje personer. Även på arbetsplatser bör man ta itu med alkoholrelaterade skador inom ramen för de hälso- och säkerhetsföreskrifter som gäller, vilket i första hand är arbetsgivarens ansvar. Genom en alkoholpolitik på arbetsplatsen kan man bidra till att minska alkoholrelaterade olyckor och frånvaro och öka arbetskapaciteten (23).

| 5.20 | EESK uppmanar arbetsgivare, fackförbund, lokala myndigheter och andra relevanta organisationer att ta denna fråga på större allvar och samarbeta för att minska de alkoholrelaterade skadorna på arbetsplatser. I medlemsstaterna finns exempel på nära och långsiktigt samarbete mellan arbetsmarknadens parter med syftet att skapa alkoholfria arbetsplatser (24). |
| --- | --- |

5.20

EESK uppmanar arbetsgivare, fackförbund, lokala myndigheter och andra relevanta organisationer att ta denna fråga på större allvar och samarbeta för att minska de alkoholrelaterade skadorna på arbetsplatser. I medlemsstaterna finns exempel på nära och långsiktigt samarbete mellan arbetsmarknadens parter med syftet att skapa alkoholfria arbetsplatser (24).

Information, utbildning och åtgärder för att öka medvetenheten

| 5.21 | EESK ställer sig positiv till kommissionens konstaterande att en av de främsta målsättningarna med utbildning, upplysningsinsatser och kampanjer är att mobilisera allmänhetens stöd för insatser. En annan viktig funktion som utbildning och informationskampanjer fyller och som uppmärksammas i meddelandet är att tillhandahålla tillförlitlig och relevant information om hälsorisker och effekter av skadlig och riskfylld alkoholkonsumtion. |
| --- | --- |

5.21

EESK ställer sig positiv till kommissionens konstaterande att en av de främsta målsättningarna med utbildning, upplysningsinsatser och kampanjer är att mobilisera allmänhetens stöd för insatser. En annan viktig funktion som utbildning och informationskampanjer fyller och som uppmärksammas i meddelandet är att tillhandahålla tillförlitlig och relevant information om hälsorisker och effekter av skadlig och riskfylld alkoholkonsumtion.

| 5.22 | EESK skulle gärna se att utbildning och initiativ för att öka medvetenheten ingår som ett led i en övergripande strategi. Utbildning bör inte enbart riktas till ungdomar, utan grunda sig på insikten att skadlig alkoholkonsumtion sker inom alla åldersgrupper. Sådana initiativ bör uppmuntra unga människor att fatta sunda livsstilsval och sträva efter att ändra den glamorösa bild av alkohol och normaliseringen av överdriven alkoholkonsumtion som ofta skildras i media. |
| --- | --- |

5.22

EESK skulle gärna se att utbildning och initiativ för att öka medvetenheten ingår som ett led i en övergripande strategi. Utbildning bör inte enbart riktas till ungdomar, utan grunda sig på insikten att skadlig alkoholkonsumtion sker inom alla åldersgrupper. Sådana initiativ bör uppmuntra unga människor att fatta sunda livsstilsval och sträva efter att ändra den glamorösa bild av alkohol och normaliseringen av överdriven alkoholkonsumtion som ofta skildras i media.

Gemensam bevisgrund

| 5.23 | EESK gläder sig åt utvecklingen av och kommissionens stöd för en gemensam bevisgrund som kan ligga till grund för standardiserade definitioner för data om alkoholkonsumtion och relaterade skador med hänsyn tagen till könsskillnader, åldersgrupper och samhällsgrupper. EESK ställer sig även bakom utvärderingen av effekterna av alkoholpolitiken och initiativen i meddelandet. EESK skulle gärna se att en rad mätbara indikatorer utvecklades för att mäta de framsteg som görs i strävan att minska alkoholrelaterade skador i Europa. De föreslagna åtgärderna på området skapar en stark europeisk dimension och ett tydligt mervärde. |
| --- | --- |

5.23

EESK gläder sig åt utvecklingen av och kommissionens stöd för en gemensam bevisgrund som kan ligga till grund för standardiserade definitioner för data om alkoholkonsumtion och relaterade skador med hänsyn tagen till könsskillnader, åldersgrupper och samhällsgrupper. EESK ställer sig även bakom utvärderingen av effekterna av alkoholpolitiken och initiativen i meddelandet. EESK skulle gärna se att en rad mätbara indikatorer utvecklades för att mäta de framsteg som görs i strävan att minska alkoholrelaterade skador i Europa. De föreslagna åtgärderna på området skapar en stark europeisk dimension och ett tydligt mervärde.

6.   Beskrivning av åtgärder som genomförts av medlemsstaterna

| 6.1 | Med tanke på att kommissionen som en förberedande åtgärd inför utvecklingen av denna EU-strategi lät utföra en heltäckande lägesrapport som även omfattande forskningsresultat som visade vilka åtgärder som är effektiva när det gäller att minska alkoholrelaterade skador är det anmärkningsvärt att dessa forskningsresultat utelämnas i strategin (25). |
| --- | --- |

6.1

Med tanke på att kommissionen som en förberedande åtgärd inför utvecklingen av denna EU-strategi lät utföra en heltäckande lägesrapport som även omfattande forskningsresultat som visade vilka åtgärder som är effektiva när det gäller att minska alkoholrelaterade skador är det anmärkningsvärt att dessa forskningsresultat utelämnas i strategin (25).

| 6.2 | EESK anser att det råder störande inkonsekvens mellan den forskningsbaserade bevisgrunden från åtgärder som vidtagits för att minska alkoholrelaterade skador och kommissionens förslag till gemenskapsåtgärder. Genomgående i yttrandet anges utbildning och informations spridning som de åtgärder som skall vidtas för att minska alkoholrelaterade skador. Forskning visar dock att utbildning och information har mycket liten verkan när det gäller att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

6.2

EESK anser att det råder störande inkonsekvens mellan den forskningsbaserade bevisgrunden från åtgärder som vidtagits för att minska alkoholrelaterade skador och kommissionens förslag till gemenskapsåtgärder. Genomgående i yttrandet anges utbildning och informations spridning som de åtgärder som skall vidtas för att minska alkoholrelaterade skador. Forskning visar dock att utbildning och information har mycket liten verkan när det gäller att uppnå detta mål.

| 6.3 | EESK noterar att kommissionen i samband med kartläggningen av de åtgärder som medlemsstaterna har vidtagit utelämnade två av de effektiva strategier, nämligen prispolitik genom hög alkoholbeskattning och reglering av marknadsföring av alkohol genom lagstiftning, som en del medlemsstater med framgång har använt för att komma till rätta med alkoholrelaterade skador. |
| --- | --- |

6.3

EESK noterar att kommissionen i samband med kartläggningen av de åtgärder som medlemsstaterna har vidtagit utelämnade två av de effektiva strategier, nämligen prispolitik genom hög alkoholbeskattning och reglering av marknadsföring av alkohol genom lagstiftning, som en del medlemsstater med framgång har använt för att komma till rätta med alkoholrelaterade skador.

7.   Samordning av åtgärder på EU-nivå

| 7.1 | EESK uppmanar kommissionen med respekt för fördragets bestämmelser att visa starkt ledarskap genom att aktivt stödja medlemsstaterna i deras ansträngningar att tillhandahålla högt hälsoskydd genom att minska de alkoholrelaterade skadorna och säkerställa att gemenskapens åtgärder kompletterar den nationella politiken. |
| --- | --- |

7.1

EESK uppmanar kommissionen med respekt för fördragets bestämmelser att visa starkt ledarskap genom att aktivt stödja medlemsstaterna i deras ansträngningar att tillhandahålla högt hälsoskydd genom att minska de alkoholrelaterade skadorna och säkerställa att gemenskapens åtgärder kompletterar den nationella politiken.

| 7.2 | EESK välkomnar de insatser kommissionen har gjort för att underlätta utbytet av välfungerande praxis mellan medlemsstater och förbättra samstämmigheten mellan de av EU:s politikområden som kan påverka alkoholrelaterade skador. |
| --- | --- |

7.2

EESK välkomnar de insatser kommissionen har gjort för att underlätta utbytet av välfungerande praxis mellan medlemsstater och förbättra samstämmigheten mellan de av EU:s politikområden som kan påverka alkoholrelaterade skador.

| 7.3 | EESK ser positivt på att det upprättas ett forum för alkohol och hälsa som, om det fyller den funktion som anges i kommissionens meddelande, kan främja dialogen mellan samtliga berörda parter och leda till konkreta åtgärder som syftar till att minska de alkoholrelaterade skadorna. EESK skulle gärna vilja få möjlighet att delta som observatör vid detta forum. |
| --- | --- |

7.3

EESK ser positivt på att det upprättas ett forum för alkohol och hälsa som, om det fyller den funktion som anges i kommissionens meddelande, kan främja dialogen mellan samtliga berörda parter och leda till konkreta åtgärder som syftar till att minska de alkoholrelaterade skadorna. EESK skulle gärna vilja få möjlighet att delta som observatör vid detta forum.

| 7.4 | Med undantag av utvecklingen av en starkare alleuropeisk bevisgrund bygger EU:s alkoholstrategi på att medlemsstaterna fortsätter att spela en ledande roll i de politiska åtgärder som vidtas för att minska alkoholrelaterade skador. EU:s bestämmelser för inre marknaden kommer dock även fortsättningsvis att skapa problem för vissa medlemsstater, och eventuellt bromsa takten i de insatser som vidtas för att bekämpa alkoholrelaterade skador. EESK beklagar att EU:s alkoholstrategi inte innehåller några rekommendationer för hur man kan komma till rätta med det. |
| --- | --- |

7.4

Med undantag av utvecklingen av en starkare alleuropeisk bevisgrund bygger EU:s alkoholstrategi på att medlemsstaterna fortsätter att spela en ledande roll i de politiska åtgärder som vidtas för att minska alkoholrelaterade skador. EU:s bestämmelser för inre marknaden kommer dock även fortsättningsvis att skapa problem för vissa medlemsstater, och eventuellt bromsa takten i de insatser som vidtas för att bekämpa alkoholrelaterade skador. EESK beklagar att EU:s alkoholstrategi inte innehåller några rekommendationer för hur man kan komma till rätta med det.

| 7.5 | EESK skulle gärna se att kommissionen åtog sig att utföra hälsokonsekvensanalyser som en bästapraxisåtgärd för att säkerställa en hög skyddsnivå på andra gemenskapsområden, vilket skulle stärka gemenskapens skyldighet i enlighet med artikel 152 i fördraget. |
| --- | --- |

7.5

EESK skulle gärna se att kommissionen åtog sig att utföra hälsokonsekvensanalyser som en bästapraxisåtgärd för att säkerställa en hög skyddsnivå på andra gemenskapsområden, vilket skulle stärka gemenskapens skyldighet i enlighet med artikel 152 i fördraget.

Bryssel den 30 maj 2007.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Ordförande

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  EU-fördraget:

1

//europa.eu.int/eur-lex/en/treaties/selected/livre235.html.

(2)  Rådets rekommendation av den 5 juni 2001 (2001/458/EC). Den fullständiga rapporten finns på webbplatsen

2

http://ec.europa.eu/comm/health.

(3)  För rådets slutsatser från 2001 och 2004, se

3

http://ue.eu.int/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/lsa/80729.pdf.

(4)  Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: En EU-strategi för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att minska de alkoholrelaterade skadorna (KOM(2006) 625 slutlig). Meddelandet åtföljs av två omfattande rapporter som utarbetats på uppdrag av Europeiska kommissionen: P. Anderson och A. Baumberg, Alcohol in Europe: A Public Health Perspective, St. Ives: Cambridgeshire: Institute of Alcohol Studies, 2006, (http://ec.europa.eu/health-eu/news_alcoholineurope_en.htm) och en utförligare ekonomisk analys av alkoholens inverkan på den ekonomiska utvecklingen inom EU som ett led i konsekvensanalysförfarandet (http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/alcohol/documents/alcohol_com_625_a1_en.pdf). – ”RAND Report”.

4

Alcohol in Europe: A Public Health

(5)  Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.

5

(6)  EESK:s yttrande av den 16 mars 2006 om Våld mot kvinnor i hemmet (EUT C 110, 9.5.2006) och EESK:s yttrande av den 14 december 2006 om Barn som indirekta offer för våld i hemmet (EUT C 325, 30.12.2006) Föredragande: Renate Heinisch

6

Våld mot kvinnor i hemmet

Barn som indirekta offer för våld i hemmet

(7)  Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.

7

(8)  Alkoholrelaterde skador i Europa – viktiga data, oktober 2006, MEMO/06/397, 24 oktober 2006. Källa: Global Burden of Disease Project (Rehm et al 2004.).

8

(9)  Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.

9

(10)  Se föregående fotnot.

10

(11)  Över 40 g alkohol om dagen (4 glas) för män och över 20 g för kvinnor (2 glas).

11

(12)  Alkoholrelaterde skador i Europa – viktiga data, oktober 2006, MEMO/06/397, 24 oktober 2006. Källa: Global Burden of Disease Project (Rehm et al 2004.).

12

(13)  Se föregående fotnot.

13

(14)  Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.

14

(15)  Kommissionens meddelande ”Mot en EU-strategi för barnets rättigheter”, KOM(2006) 367 slutlig.

15

(16)  EESK:s yttrande av den 13 december 2006 om ”Mot en EU-strategi för barnets rättigheter”, (EUT C 325, 30.12.2006) föredragande Jillian van Turnhout. Föredragande: Jillian van Turnhout.

16

Jillian van Turnhout

(17)  Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.

17

(18)  Världshälsoorganisationens stadga om alkohol, Köpenhamn: Världshälsoorganisationens regionkontor för Europa, 1995.

18

(19)  Alkoläsk är ett begrepp som myntats av media för att beskriva alkoholhaltiga drycker i flaska som påminner om läsk,

19

(http://en.wikipedia.org/wiki/Alcopop.).

(20)  EESK:s yttrande om Europeisk trafiksäkerhetspolitik och yrkesförare (TEN/290), föredragande Thomas Etty.

20

Europeisk trafiksäkerhetspolitik och yrkesförare

(21)  Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.

21

(22)  Kommissionens rekommendation 2004/345/EG av den 6 april 2004 om efterlevnadskontroller inom trafiksäkerhetsområdet EUT L 111, 17.4.2004.

22

(23)  Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.

23

(24)  Se exempelvis www.alna.se.

24

(25)  Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.

25

---

BILAGA

till yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Följande ändringsförslag fick minst en fjärdedel av rösterna, men avslogs under debatten (artikel 54.3 i arbetsordningen):

Punkt 1.1

Ändra enligt följande:

”Europeiska ekonomiska och sociala kommittén välkomnar kommissionens meddelande om en EU-strategi för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att minska de alkoholrelaterade skadorna. Vi stöder kommissionens förslag att utarbeta en gemensam, samordnad strategi för att minska de alkoholrelaterade skadorna runt om i Europa. EESK beklagar emellertid att kommissionens strategi är långtifrån den övergripande gemenskapsstrategi som rådet efterlyste i sina slutsatser av den 5 juni 2001.”

Resultat av omröstningen:

Röster för: 31

Röster emot: 67

Nedlagda röster: 6

Punkt 1.5

Stryk punkten.

”EESK beklagar att kommissionen inte på något ställe i meddelandet nämner att en av anledningarna till att de alkoholrelaterade skadorna är så omfattande är att alkohol är en psykoaktiv drog, en toxisk substans då den intas i alltför stora mängder och som för vissa är beroendeframkallande.”

Resultat av omröstningen:

Röster för: 29

Röster emot: 74

Nedlagda röster: 5

Punkt 1.11

Stryk punkten.

”EESK anser att det råder störande inkonsekvens mellan den forskningsbaserade bevisgrunden från åtgärder som vidtagits för att minska alkoholrelaterade skador och kommissionens förslag till gemenskapsåtgärder. Genomgående i yttrandet anges utbildning och informationsspridning som de åtgärder som skall vidtas. Forskning visar dock att sådana åtgärder har mycket liten verkan när det gäller att minska alkoholrelaterade skador.”

Resultat av omröstningen:

Röster för: 27

Röster emot: 80

Nedlagda röster: 2

Punkt 3.5

Stryk punkten.

”EESK beklagar att kommissionen inte på något ställe i meddelandet nämner att en av anledningarna till att de alkoholrelaterade skadorna är så omfattande är att alkohol är en psykoaktiv drog och en toxisk substans då den intas i alltför stora mängder, och för vissa ett beroendeframkallande ämne. Det är en stor besvikelse med tanke på att strategin har utarbetats under ledning av kommissionens direktorat för folkhälsa som har omfattande medicinsk expertis till sitt förfogande.”

Resultat av omröstningen:

Röster för: 30

Röster emot: 82

Nedlagda röster: 4

Punkt 6.2

Stryk punkten.

”EESK anser att det råder störande inkonsekvens mellan den forskningsbaserade bevisgrunden från åtgärder som vidtagits för att minska alkoholrelaterade skador och kommissionens förslag till gemenskapsåtgärder. Genomgående i yttrandet anges utbildning och informationsspridning som de åtgärder som skall vidtas för att minska alkoholrelaterade skador. Forskning visar dock att utbildning och information har mycket liten verkan när det gäller att uppnå detta mål.”

Resultat av omröstningen:

Röster för: 31

Röster emot: 81

Nedlagda röster: 3

Punkt 7.4

Ändra enligt följande:

”Med undantag av utvecklingen av en starkare alleuropeisk bevisgrund bygger EU:s alkoholstrategi på att medlemsstaterna fortsätter att spela en ledande roll i de politiska åtgärder som vidtas för att minska alkoholrelaterade skador. EU:s bestämmelser för inre marknaden kommer dock även fortsättningsvis att skapa problem för vissa medlemsstater, och eventuellt bromsa takten i de insatser som vidtas för att bekämpa alkoholrelaterade skador. EESK beklagar att EU:s alkoholstrategi inte innehåller några rekommendationer för hur man kan komma till rätta med det.”

Resultat av omröstningen:

Röster för: 28

Röster emot: 83

Nedlagda röster: 4

---

| 27.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 175/85 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 175/85

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma regler för tillhandahållande av luftfartstjänster i gemenskapen” (omarbetning)

KOM(2006) 396 slutlig – 2006/0130 (COD)

(2007/C 175/20)

Den 15 september 2006 beslutade rådet att i enlighet med artikel 80.2 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 7 maj 2007. Föredragande var Thomas McDonogh.

Vid sin 436:e plenarsession den 30-31 maj 2007 (sammanträdet den 31 maj 2007) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 58 röster för och 4 nedlagda röster.

Rekommendationer:

| 1. | Alla flygbolag med allmän trafikplikt bör avkrävas en fullgörandegaranti. |
| --- | --- |

1.

Alla flygbolag med allmän trafikplikt bör avkrävas en fullgörandegaranti.

| 2. | Det bör finnas ett servicenivåavtal mellan flygplatser som har flyg med allmän trafikplikt och den avtalsslutande staten. |
| --- | --- |

2.

Det bör finnas ett servicenivåavtal mellan flygplatser som har flyg med allmän trafikplikt och den avtalsslutande staten.

| 3. | Ersättningen som nämns i förordning (EG) nr 261/2004 bör vara högre och utgå till passagerare på flyg med allmän trafikplikt då alternativt transportsätt kanske inte finns tillgängligt. |
| --- | --- |

3.

Ersättningen som nämns i förordning (EG) nr 261/2004 bör vara högre och utgå till passagerare på flyg med allmän trafikplikt då alternativt transportsätt kanske inte finns tillgängligt.

| 4. | Anbudsförfarandet för allmän trafikplikt bör innefatta minst två anbud. |
| --- | --- |

4.

Anbudsförfarandet för allmän trafikplikt bör innefatta minst två anbud.

| 5. | På europeiska flygresor bör returresan ha samma pris som utresan. Om det finns en väsentlig prisskillnad på ut- och returresan skall denna motiveras. |
| --- | --- |

5.

På europeiska flygresor bör returresan ha samma pris som utresan. Om det finns en väsentlig prisskillnad på ut- och returresan skall denna motiveras.

| 6. | Flygbiljetter för flyg med allmän trafikplikt bör, som alla andra flygbiljetter är, vara återbetalningsbara, på fastställda villkor. |
| --- | --- |

6.

Flygbiljetter för flyg med allmän trafikplikt bör, som alla andra flygbiljetter är, vara återbetalningsbara, på fastställda villkor.

| 7. | Det totala flygbiljettpriset, inklusive skatter, flygplatsavgifter m.m, bör anges klart och tydligt på flygbiljetten. |
| --- | --- |

7.

Det totala flygbiljettpriset, inklusive skatter, flygplatsavgifter m.m, bör anges klart och tydligt på flygbiljetten.

| 8. | a. | Intermodalitetsförfarandet bör säkerställa likvärdiga villkor för alla transportsätt |
| --- | --- | --- |

8.

a.

Intermodalitetsförfarandet bör säkerställa likvärdiga villkor för alla transportsätt

| b. | Luftfarten får bära en oproportionerlig börda när det gäller säkerhetskostnaderna. Detta bör rättas till. |
| --- | --- |

b.

Luftfarten får bära en oproportionerlig börda när det gäller säkerhetskostnaderna. Detta bör rättas till.

| 9. | Hänvisningen till höghastighetståg bör stå kvar i och med att de inte finns i vissa medlemsländer. |
| --- | --- |

9.

Hänvisningen till höghastighetståg bör stå kvar i och med att de inte finns i vissa medlemsländer.

| 10. | Kommissionen bör genomföra granskningar för att kontrollera att nationella tillsynsmyndigheter inom flygtrafiken utför sina uppgifter på ett riktigt och rättvist sätt, och att deras verksamhet inte snedvrider konkurrensen. |
| --- | --- |

10.

Kommissionen bör genomföra granskningar för att kontrollera att nationella tillsynsmyndigheter inom flygtrafiken utför sina uppgifter på ett riktigt och rättvist sätt, och att deras verksamhet inte snedvrider konkurrensen.

| 11. | ”One stop security” (säkerhetskontroll vid en enda punkt), ett system som från början föreslogs av kommissionen, bör införas för resande på flygplatser i Europa. |
| --- | --- |

11.

”One stop security” (säkerhetskontroll vid en enda punkt), ett system som från början föreslogs av kommissionen, bör införas för resande på flygplatser i Europa.

| 12. | Detta bör inkludera en förändring av säkerhetskontrollen av passagerare på flygplatser så att ett ”fast track system” (biometri) introduceras, för att förenkla för reguljärresenärer. |
| --- | --- |

12.

Detta bör inkludera en förändring av säkerhetskontrollen av passagerare på flygplatser så att ett ”fast track system” (biometri) introduceras, för att förenkla för reguljärresenärer.

| 13. | Biljetter som köps en månad i förväg bör ha en ångerfrist på 48 timmar inom vilken resenärerna kan avbeställa dem utan att betala straffavgifter. Vid avbokning av en biljett bör resenären också ha rätt att få tillbaka alla flygskatter. |
| --- | --- |

13.

Biljetter som köps en månad i förväg bör ha en ångerfrist på 48 timmar inom vilken resenärerna kan avbeställa dem utan att betala straffavgifter. Vid avbokning av en biljett bör resenären också ha rätt att få tillbaka alla flygskatter.

1.   Inledning

| 1.1 | Mer än tio år efter ikraftträdandet har det tredje paketet i stort sett fyllt sin funktion och möjliggjort en oöverträffad tillväxt inom luftfarten i Europa. Gamla monopol har försvunnit, cabotagetrafik inom gemenskapen har införts och konkurrensen på alla marknader har skärpts till gagn för konsumenterna. |
| --- | --- |

1.1

Mer än tio år efter ikraftträdandet har det tredje paketet i stort sett fyllt sin funktion och möjliggjort en oöverträffad tillväxt inom luftfarten i Europa. Gamla monopol har försvunnit, cabotagetrafik inom gemenskapen har införts och konkurrensen på alla marknader har skärpts till gagn för konsumenterna.

| 1.2 | Trots dessa framgångar måste de flesta flygbolag i gemenskapen fortfarande hantera problem till följd av överkapacitet och en alltför hög grad av uppsplittring av marknaden. Den bristande enhetligheten i tillämpningen av det tredje paketet i de olika medlemsstaterna, samt kvardröjande restriktioner för luftfartstjänster inom gemenskapen, har fått följande effekter: |
| --- | --- |

1.2

Trots dessa framgångar måste de flesta flygbolag i gemenskapen fortfarande hantera problem till följd av överkapacitet och en alltför hög grad av uppsplittring av marknaden. Den bristande enhetligheten i tillämpningen av det tredje paketet i de olika medlemsstaterna, samt kvardröjande restriktioner för luftfartstjänster inom gemenskapen, har fått följande effekter:

| 1.3 | Avsaknad av likvärdiga villkor: Marknadens effektivitet påverkas av snedvriden konkurrens (några exempel: olika tillämpning av krav i fråga om operativa licenser, diskriminering av EU-lufttrafikföretag på grundval av nationalitet, diskriminerande behandling vad gäller flyglinjer till tredjeländer etc.). |
| --- | --- |

1.3

Avsaknad av likvärdiga villkor: Marknadens effektivitet påverkas av snedvriden konkurrens (några exempel: olika tillämpning av krav i fråga om operativa licenser, diskriminering av EU-lufttrafikföretag på grundval av nationalitet, diskriminerande behandling vad gäller flyglinjer till tredjeländer etc.).

| 1.4 | Bristande enhetlighet i tillämpningen av regler om leasing av luftfartyg från tredjeländer med besättning, något som medför snedvridning av konkurrensen samt sociala följder. |
| --- | --- |

1.4

Bristande enhetlighet i tillämpningen av regler om leasing av luftfartyg från tredjeländer med besättning, något som medför snedvridning av konkurrensen samt sociala följder.

| 1.5 | Passagerarna kan inte dra full nytta av den inre marknaden till följd av bristande öppenhet i prissättningen eller diskriminering på grundval av bosättningsort. |
| --- | --- |

1.5

Passagerarna kan inte dra full nytta av den inre marknaden till följd av bristande öppenhet i prissättningen eller diskriminering på grundval av bosättningsort.

2.   Gällande bestämmelser på förslagets område

| 2.1 | Syftet med förslaget är att revidera och konsolidera förordningarna. |
| --- | --- |

2.1

Syftet med förslaget är att revidera och konsolidera förordningarna.

| 2.2 | Förslaget stärker den inre marknaden genom att det främjar en mer konkurrenskraftig miljö med europeiska lufttrafikföretag som kan möta den internationella konkurrensen. |
| --- | --- |

2.2

Förslaget stärker den inre marknaden genom att det främjar en mer konkurrenskraftig miljö med europeiska lufttrafikföretag som kan möta den internationella konkurrensen.

| 2.3 | Vissa av de föreslagna ändringarna kan påverka miljön, eftersom de tycks uppmuntra ytterligare flygtrafik. EESK är medveten om att den fortsatta ökningen av flygtrafiken håller på att bli en väsentlig anledning till ökade växthusgasutsläpp, och ett yttrande om detta är under utarbetande. Vad som än bör åtgärdas angående detta, stöder kommittén den förstärkning av likvärdiga villkor inom området för flygtrafik som föreslås i kommissionens förslag. |
| --- | --- |

2.3

Vissa av de föreslagna ändringarna kan påverka miljön, eftersom de tycks uppmuntra ytterligare flygtrafik. EESK är medveten om att den fortsatta ökningen av flygtrafiken håller på att bli en väsentlig anledning till ökade växthusgasutsläpp, och ett yttrande om detta är under utarbetande. Vad som än bör åtgärdas angående detta, stöder kommittén den förstärkning av likvärdiga villkor inom området för flygtrafik som föreslås i kommissionens förslag.

3.   Konsekvensbedömning

| 3.1 | Översynen av det tredje paketet syftar inte till någon radikal förändring av regelverket, utan syftet är snarare att göra en rad justeringar för att ta itu med konstaterade problem. |
| --- | --- |

3.1

Översynen av det tredje paketet syftar inte till någon radikal förändring av regelverket, utan syftet är snarare att göra en rad justeringar för att ta itu med konstaterade problem.

| 3.2 | Alternativet ”utan förändringar” ändrar inte de tre förordningar som för närvarande utgör det tredje paketet av den inre luftfartsmarknaden. |
| --- | --- |

3.2

Alternativet ”utan förändringar” ändrar inte de tre förordningar som för närvarande utgör det tredje paketet av den inre luftfartsmarknaden.

| 3.3 | Alternativet ”med förändringar” inbegriper en rad förändringar av det tredje paketet för att säkerställa en enhetlig och effektiv tillämpning av dess regler. Detta bör inkludera en förändring av säkerhetskontrollen av passagerare på flygplatser så att ett ”fast track system” (biometri) introduceras, för att förenkla för reguljärresenärer. |
| --- | --- |

3.3

Alternativet ”med förändringar” inbegriper en rad förändringar av det tredje paketet för att säkerställa en enhetlig och effektiv tillämpning av dess regler. Detta bör inkludera en förändring av säkerhetskontrollen av passagerare på flygplatser så att ett ”fast track system” (biometri) introduceras, för att förenkla för reguljärresenärer.

| 3.4 | Den föreslagna förordningen kommer att garantera en effektiv och enhetlig tillämpning av gemenskapens lagstiftning för den inre luftfartsmarknaden genom strängare och precisare tillämpningskriterier (t.ex. för operativa licenser, leasing av luftfartyg, allmän trafikplikt och regler för trafikfördelning). Genom förslaget stärks också den inre marknaden dels genom att man upphäver existerande restriktioner som gäller för tillhandahållande av luftfartstjänster och som härrör från gamla bilaterala avtal mellan medlemsstater, dels genom att gemenskapen får rätt att förhandla med tredjeländer om trafikrättigheter inom gemenskapen. Vidare stärks konsumenternas rättigheter genom att öppenhet i prissättningen främjas och genom att diskriminering motverkas. |
| --- | --- |

3.4

Den föreslagna förordningen kommer att garantera en effektiv och enhetlig tillämpning av gemenskapens lagstiftning för den inre luftfartsmarknaden genom strängare och precisare tillämpningskriterier (t.ex. för operativa licenser, leasing av luftfartyg, allmän trafikplikt och regler för trafikfördelning). Genom förslaget stärks också den inre marknaden dels genom att man upphäver existerande restriktioner som gäller för tillhandahållande av luftfartstjänster och som härrör från gamla bilaterala avtal mellan medlemsstater, dels genom att gemenskapen får rätt att förhandla med tredjeländer om trafikrättigheter inom gemenskapen. Vidare stärks konsumenternas rättigheter genom att öppenhet i prissättningen främjas och genom att diskriminering motverkas.

| 3.5 | Erfarenheterna från genomförandet av tredje luftfartspaketet visar att lagstiftningen inte tolkas och tillämpas enhetligt i de olika medlemsstaterna. Det hindrar uppkomsten av en marknad med konkurrens på lika villkor för gemenskapens lufttrafikföretag. |
| --- | --- |

3.5

Erfarenheterna från genomförandet av tredje luftfartspaketet visar att lagstiftningen inte tolkas och tillämpas enhetligt i de olika medlemsstaterna. Det hindrar uppkomsten av en marknad med konkurrens på lika villkor för gemenskapens lufttrafikföretag.

| 3.6 | Förslaget innebär att lagstiftning förenklas. |
| --- | --- |

3.6

Förslaget innebär att lagstiftning förenklas.

4.   Närmare redogörelse för förslaget

| 4.1 | Skärpning av kraven för beviljande och återkallande av operativa licenser. Lufttrafikföretags ekonomiska ställning kontrolleras mer eller mindre strängt beroende på vilken medlemsstat som har utfärdat licensen. |
| --- | --- |

4.1

Skärpning av kraven för beviljande och återkallande av operativa licenser. Lufttrafikföretags ekonomiska ställning kontrolleras mer eller mindre strängt beroende på vilken medlemsstat som har utfärdat licensen.

| 4.2 | Enligt förslaget skall medlemsstaterna skärpa tillsynen av operativa licenser och återkalla dem då kraven i förordningen inte längre uppfylls (artiklarna 5-10). |
| --- | --- |

4.2

Enligt förslaget skall medlemsstaterna skärpa tillsynen av operativa licenser och återkalla dem då kraven i förordningen inte längre uppfylls (artiklarna 5-10).

| 4.3 | Förslaget har utformats så att man i framtiden skall kunna utvidga befogenheterna hos Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (European Aviation Safety Agency – EASA) när det gäller tillsyn av säkerhet och/eller av licenser. Syftet är att garantera en så effektiv och enhetlig tillsyn av lufttrafikföretagen som möjligt. |
| --- | --- |

4.3

Förslaget har utformats så att man i framtiden skall kunna utvidga befogenheterna hos Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (European Aviation Safety Agency – EASA) när det gäller tillsyn av säkerhet och/eller av licenser. Syftet är att garantera en så effektiv och enhetlig tillsyn av lufttrafikföretagen som möjligt.

5.   Förslaget skärper kraven för leasing av luftfartyg

| 5.1 | Wet-leasing av luftfartyg från tredjeländer – dvs. leasing med besättning – skapar värdefull flexibilitet hos EG-lufttrafikföretagen. Denna praxis har dock vissa nackdelar och medför till och med allvarliga säkerhetsrisker, vilket framgår av olika olyckor på senare tid. |
| --- | --- |

5.1

Wet-leasing av luftfartyg från tredjeländer – dvs. leasing med besättning – skapar värdefull flexibilitet hos EG-lufttrafikföretagen. Denna praxis har dock vissa nackdelar och medför till och med allvarliga säkerhetsrisker, vilket framgår av olika olyckor på senare tid.

| 5.2 | Bedömning av säkerheten hos leasade luftfartyg från tredjeländer görs inte lika strängt i alla medlemsstater. Det är därför avgörande att artikel 13 (leasing med/utan besättning) efterlevs till fullo av tillståndsmyndigheten. |
| --- | --- |

5.2

Bedömning av säkerheten hos leasade luftfartyg från tredjeländer görs inte lika strängt i alla medlemsstater. Det är därför avgörande att artikel 13 (leasing med/utan besättning) efterlevs till fullo av tillståndsmyndigheten.

6.   Förslaget preciserar bestämmelserna om allmän trafikplikt

| 6.1 | Bestämmelserna om allmän trafikplikt har omarbetats för att förenkla administrationen, för att undvika överdriven användning av allmän trafikplikt och för att locka fler konkurrenter att delta i anbudsförfaranden. |
| --- | --- |

6.1

Bestämmelserna om allmän trafikplikt har omarbetats för att förenkla administrationen, för att undvika överdriven användning av allmän trafikplikt och för att locka fler konkurrenter att delta i anbudsförfaranden.

| 6.2 | För att undvika överdriven användning av allmän trafikplikt får kommissionen i enskilda fall kräva in en ekonomisk redogörelse som beskriver bakgrunden till trafikplikten. Bedömningen av huruvida en allmän trafikplikt är ändamålsenlig bör göras med särskild omsorg när den är avsedd att införas på sträckor som redan har höghastighetstågtrafik med mindre än tre timmars restid. Anbudsförfarandena har ändrats på så sätt att den längsta koncessionstiden förlängts från tre till fyra år. |
| --- | --- |

6.2

För att undvika överdriven användning av allmän trafikplikt får kommissionen i enskilda fall kräva in en ekonomisk redogörelse som beskriver bakgrunden till trafikplikten. Bedömningen av huruvida en allmän trafikplikt är ändamålsenlig bör göras med särskild omsorg när den är avsedd att införas på sträckor som redan har höghastighetstågtrafik med mindre än tre timmars restid. Anbudsförfarandena har ändrats på så sätt att den längsta koncessionstiden förlängts från tre till fyra år.

7.   Konkurrens

| 7.1 | För att säkerställa enhetlighet mellan inre marknaden och dess förbindelser utåt, bland annat i fråga om det gemensamma europeiska luftrummet (Single European Sky), bör tillträde till gemenskapsmarknaden för lufttrafikföretag från tredjeländer hanteras på ett enhetligt sätt, genom förhandlingar på gemenskapsnivå med tredjeländer om trafikrättigheter. |
| --- | --- |

7.1

För att säkerställa enhetlighet mellan inre marknaden och dess förbindelser utåt, bland annat i fråga om det gemensamma europeiska luftrummet (Single European Sky), bör tillträde till gemenskapsmarknaden för lufttrafikföretag från tredjeländer hanteras på ett enhetligt sätt, genom förhandlingar på gemenskapsnivå med tredjeländer om trafikrättigheter.

| 7.2 | Kvarvarande begränsningar från gamla bilaterala avtal mellan medlemsstaterna upphävs så att det inte kan förekomma diskriminering i fråga om gemensamma linjebeteckningar (code share) och i fråga om prissättning hos EG-lufttrafikföretag på flyglinjer till tredjeländer med start eller mellanlandningar på flygplatser i andra medlemsstater än lufttrafikföretagens egna medlemsstater. |
| --- | --- |

7.2

Kvarvarande begränsningar från gamla bilaterala avtal mellan medlemsstaterna upphävs så att det inte kan förekomma diskriminering i fråga om gemensamma linjebeteckningar (code share) och i fråga om prissättning hos EG-lufttrafikföretag på flyglinjer till tredjeländer med start eller mellanlandningar på flygplatser i andra medlemsstater än lufttrafikföretagens egna medlemsstater.

8.   Öppnare och tydligare prisredovisning för kunder. Sund prissättning

| 8.1 | Bruket att publicera passagerarpriser exklusive skatter och avgifter – och ibland t.o.m. exklusive bränsletillägg – har blivit vitt spritt och det försvårar för öppen prisredovisning. Det leder till snedvridning av konkurrensen, vilket i sin tur leder till att kunderna i genomsnitt måste betala högre passagerarpriser. Kommissionen kan också fortfarande konstatera att det förekommer fall med diskriminering på grundval av passagerares bosättningsort inom gemenskapen. |
| --- | --- |

8.1

Bruket att publicera passagerarpriser exklusive skatter och avgifter – och ibland t.o.m. exklusive bränsletillägg – har blivit vitt spritt och det försvårar för öppen prisredovisning. Det leder till snedvridning av konkurrensen, vilket i sin tur leder till att kunderna i genomsnitt måste betala högre passagerarpriser. Kommissionen kan också fortfarande konstatera att det förekommer fall med diskriminering på grundval av passagerares bosättningsort inom gemenskapen.

| 8.2 | Enligt förslaget måste passagerarpriserna inkludera alla tillämpliga skatter och avgifter, och lufttrafikföretagen måste förse allmänheten med uttömmande information om sina passagerarpriser och fraktpriser. |
| --- | --- |

8.2

Enligt förslaget måste passagerarpriserna inkludera alla tillämpliga skatter och avgifter, och lufttrafikföretagen måste förse allmänheten med uttömmande information om sina passagerarpriser och fraktpriser.

| 8.3 | Passagerarpriser skall sättas utan att tillämpa någon diskriminering på grundval av passagerarens nationalitet eller bosättningsort inom gemenskapen. Det är också otillåtet med diskriminering som innebär att tillgång till ett lufttrafikföretags passagerarpriser begränsas på grundval av researrangörens etableringsort. |
| --- | --- |

8.3

Passagerarpriser skall sättas utan att tillämpa någon diskriminering på grundval av passagerarens nationalitet eller bosättningsort inom gemenskapen. Det är också otillåtet med diskriminering som innebär att tillgång till ett lufttrafikföretags passagerarpriser begränsas på grundval av researrangörens etableringsort.

| 8.4 | Passagerarpriser måste anges klart och tydligt. För närvarande läggs många extrakostnader på, vilket höjer det totala priset betydligt. Av dessa kan man särskilt notera flygplatsavgifter som har setts höjas av flygbolagen för att förbättra deras avkastning.
  Inom Europa snedvrids ofta passagerarpriserna på grund av valutaskillnader, vilket dock borde ske mindre nu efter införandet av euron. Det är fortfarande svårt att förklara hur det kan vara billigare att flyga till städer som London, Rom, Madrid än i andra riktningen.

  Denna prisskillnad mellan utresa och återresa återfinns på de flesta sträckor över hela Europa. |
| --- | --- |

8.4

Passagerarpriser måste anges klart och tydligt. För närvarande läggs många extrakostnader på, vilket höjer det totala priset betydligt. Av dessa kan man särskilt notera flygplatsavgifter som har setts höjas av flygbolagen för att förbättra deras avkastning.

Inom Europa snedvrids ofta passagerarpriserna på grund av valutaskillnader, vilket dock borde ske mindre nu efter införandet av euron. Det är fortfarande svårt att förklara hur det kan vara billigare att flyga till städer som London, Rom, Madrid än i andra riktningen.

Denna prisskillnad mellan utresa och återresa återfinns på de flesta sträckor över hela Europa.

| 8.5 | Vi instämmer med förslaget att EASA bör få tillräckliga finansiella resurser och personalresurser och ges befogenhet att utfärda obligatoriska regleringar i alla EU-länder. Vi föreslog detta i ett av våra tidigare dokument (1). |
| --- | --- |

8.5

Vi instämmer med förslaget att EASA bör få tillräckliga finansiella resurser och personalresurser och ges befogenhet att utfärda obligatoriska regleringar i alla EU-länder. Vi föreslog detta i ett av våra tidigare dokument (1).

| 8.6 | Allmän trafikplikt är nödvändig och fortfarande önskvärd för att stödja rutter till mer isolerade områden. Regler och bestämmelser för att tilldela flygbolag allmän trafikplikt har dock varit föga strikta. Trots att den allmänna trafikplikten uppger antal flyg och antal sittplatser i flygplan, verkar det inte förekomma straffpåföljder för dålig tidtabellföljning eller för försenade flyg. |
| --- | --- |

8.6

Allmän trafikplikt är nödvändig och fortfarande önskvärd för att stödja rutter till mer isolerade områden. Regler och bestämmelser för att tilldela flygbolag allmän trafikplikt har dock varit föga strikta. Trots att den allmänna trafikplikten uppger antal flyg och antal sittplatser i flygplan, verkar det inte förekomma straffpåföljder för dålig tidtabellföljning eller för försenade flyg.

Bryssel den 31 maj 2007.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Ordförande

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  EUT C 309, 16.12.2006, s. 51-54.

1

---

| 27.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 175/88 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 175/88

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Europeisk trafiksäkerhetspolitik och yrkesförare – säkra och bevakade parkeringsplatser”

(2007/C 175/21)

Den 16 februari 2007 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande om ”Europeisk trafiksäkerhetspolitik och yrkesförare – säkra och bevakade parkeringsplatser”.

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 7 maj 2007. Föredragande var Thomas Etty som efterträddes av Eduardo Chagas.

Vid sin 436:e plenarsession den 30-31 maj 2007 (sammanträdet den 30 maj 2007) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 118 röster för, 4 röster emot och 2 nedlagda röster.

1.   Sammanfattning och rekommendationer

| 1.1 | Med hänsyn till trafiksäkerheten, brotten mot godstransporter samt yrkesförarnas hälsa och säkerhet måste fler säkra och bevakade parkeringsplatser för yrkesförare inrättas i EU. |
| --- | --- |

1.1

Med hänsyn till trafiksäkerheten, brotten mot godstransporter samt yrkesförarnas hälsa och säkerhet måste fler säkra och bevakade parkeringsplatser för yrkesförare inrättas i EU.

| 1.2 | Internationella vägtransportunionen (IRU) och Europeiska transportarbetarfederationen (ETF) har utarbetat gemensamma kriterier som är väl avvägda och praktiskt genomförbara och som måste beaktas när dessa rastplatser anläggs. |
| --- | --- |

1.2

Internationella vägtransportunionen (IRU) och Europeiska transportarbetarfederationen (ETF) har utarbetat gemensamma kriterier som är väl avvägda och praktiskt genomförbara och som måste beaktas när dessa rastplatser anläggs.

| 1.3 | EESK välkomnar att man på Europaparlamentets initiativ och med stöd av Europeiska kommissionen har inlett ett pilotprojekt för att göra en genomförbarhetsstudie och tillhandahålla startbidrag för att inrätta säkra och bevakade parkeringsplatser för yrkesförare. |
| --- | --- |

1.3

EESK välkomnar att man på Europaparlamentets initiativ och med stöd av Europeiska kommissionen har inlett ett pilotprojekt för att göra en genomförbarhetsstudie och tillhandahålla startbidrag för att inrätta säkra och bevakade parkeringsplatser för yrkesförare.

Kommittén rekommenderar följande:

| 1.4 | Kommissionen bör lägga till frågan om säkra och bevakade parkeringsplatser för yrkesförare i samband med utformning och medfinansiering av det europeiska transportnätet. |
| --- | --- |

1.4

Kommissionen bör lägga till frågan om säkra och bevakade parkeringsplatser för yrkesförare i samband med utformning och medfinansiering av det europeiska transportnätet.

| 1.5 | Detta bör också beaktas när projekt för väginfrastruktur som medfinansieras inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden skall godkännas. Europeiska investeringsbanken bör göra detsamma vid beviljande av lån till väginfrastruktur. |
| --- | --- |

1.5

Detta bör också beaktas när projekt för väginfrastruktur som medfinansieras inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden skall godkännas. Europeiska investeringsbanken bör göra detsamma vid beviljande av lån till väginfrastruktur.

| 1.6 | Medlemsstaterna bör beakta denna fråga när de genomför åtgärdsprogrammet för trafiksäkerhet.
  (OBS! När det gäller dessa tre förslag bör man särskilt uppmärksamma att fler rastplatser för yrkesförare behövs, särskilt med tanke på att transporterna mellan de ”gamla” och ”nya” medlemsstaterna fortsätter att öka). |
| --- | --- |

1.6

Medlemsstaterna bör beakta denna fråga när de genomför åtgärdsprogrammet för trafiksäkerhet.

(OBS! När det gäller dessa tre förslag bör man särskilt uppmärksamma att fler rastplatser för yrkesförare behövs, särskilt med tanke på att transporterna mellan de ”gamla” och ”nya” medlemsstaterna fortsätter att öka).

| 1.7 | Kommissionen bör från nu och till april 2009 bedöma vilken roll som EU skulle kunna ha när det gäller att stifta lagar inom relevanta områden för denna fråga samt när det gäller att utforma icke-bindande lagstiftning (soft law) inom områden som i första hand är medlemsstaternas kompetensområde. Detta skulle göra det möjligt för kommissionen och medlemsstaterna att genomföra snabba och samordnade åtgärder sedan det pilotprojekt som nämns i styckena 2.9, 2.10 och 2.11 avslutats. Utvärderingen bör göras i enlighet med artikel 71 i EG-fördraget men kopplingen mellan åtgärder som har med arbetstid respektive hälsa och säkerhet för arbetstagare att göra bör också beaktas. Detta kan inkludera åtgärder gällande säkra och bevakade parkeringsplatser för yrkesförare. |
| --- | --- |

1.7

Kommissionen bör från nu och till april 2009 bedöma vilken roll som EU skulle kunna ha när det gäller att stifta lagar inom relevanta områden för denna fråga samt när det gäller att utforma icke-bindande lagstiftning (soft law) inom områden som i första hand är medlemsstaternas kompetensområde. Detta skulle göra det möjligt för kommissionen och medlemsstaterna att genomföra snabba och samordnade åtgärder sedan det pilotprojekt som nämns i styckena 2.9, 2.10 och 2.11 avslutats. Utvärderingen bör göras i enlighet med artikel 71 i EG-fördraget men kopplingen mellan åtgärder som har med arbetstid respektive hälsa och säkerhet för arbetstagare att göra bör också beaktas. Detta kan inkludera åtgärder gällande säkra och bevakade parkeringsplatser för yrkesförare.

| 1.8 | Kommissionen bör fullt ut involvera arbetsmarknadens parter i genomförandet av dessa åtgärder. |
| --- | --- |

1.8

Kommissionen bör fullt ut involvera arbetsmarknadens parter i genomförandet av dessa åtgärder.

| 1.9 | Kommissionen bör granska hur man skulle kunna samverka till att genomföra initiativ som lanserats av det organiserade civila samhället i frågan om säkra och bevakade parkeringsplatser samt stödja de berörda organisationerna så att deras medlemmar kan ta till vara de existerande och de nyligen anlagda faciliteterna på ett optimalt sätt. Kommissionen skulle exempelvis kunna hjälpa dem att komplettera och förbättra informationen om rastplatser och göra denna information mer tillgänglig för deras medlemmar, även på Internet. Andra alternativ är att införa ett system för certifiering av säkra och bevakade parkeringsplatser (med hjälp av de gemensamma IRU/ETF-kriterierna) och ett system med daglig information om lediga parkeringsplatser. Tillsammans med medlemsstaterna och berörda organisationer skulle kommissionen kunna utarbeta metoder för att informera förare i tid. |
| --- | --- |

1.9

Kommissionen bör granska hur man skulle kunna samverka till att genomföra initiativ som lanserats av det organiserade civila samhället i frågan om säkra och bevakade parkeringsplatser samt stödja de berörda organisationerna så att deras medlemmar kan ta till vara de existerande och de nyligen anlagda faciliteterna på ett optimalt sätt. Kommissionen skulle exempelvis kunna hjälpa dem att komplettera och förbättra informationen om rastplatser och göra denna information mer tillgänglig för deras medlemmar, även på Internet. Andra alternativ är att införa ett system för certifiering av säkra och bevakade parkeringsplatser (med hjälp av de gemensamma IRU/ETF-kriterierna) och ett system med daglig information om lediga parkeringsplatser. Tillsammans med medlemsstaterna och berörda organisationer skulle kommissionen kunna utarbeta metoder för att informera förare i tid.

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | Den europeiska trafiksäkerhetspolitiken, inklusive Europeiska åtgärdsprogrammet för trafiksäkerhet och Europeiskt åtgärdsprogram för trafiksäkerhet – lägesrapport efter halva tiden är riktad till en målgrupp bestående av bl.a. motorcykelförare, fotgängare, ungdomar samt yrkesförare. Kommissionen har dock utelämnat ett antal relevanta frågor, varav en är av yttersta vikt för arbetsmarknadens parter: en aspekt av väginfrastrukturens säkerhet, rastplatser för yrkesförare och framförallt säkra och bevakade rastplatser. |
| --- | --- |

2.1

Den europeiska trafiksäkerhetspolitiken, inklusive Europeiska åtgärdsprogrammet för trafiksäkerhet och Europeiskt åtgärdsprogram för trafiksäkerhet – lägesrapport efter halva tiden är riktad till en målgrupp bestående av bl.a. motorcykelförare, fotgängare, ungdomar samt yrkesförare. Kommissionen har dock utelämnat ett antal relevanta frågor, varav en är av yttersta vikt för arbetsmarknadens parter: en aspekt av väginfrastrukturens säkerhet, rastplatser för yrkesförare och framförallt säkra och bevakade rastplatser.

| 2.2 | Varför är detta en så viktig fråga? Det finns minst tre goda skäl som svar på den frågan. |
| --- | --- |

2.2

Varför är detta en så viktig fråga? Det finns minst tre goda skäl som svar på den frågan.

| 2.3 | För det första är det en fråga om trafiksäkerhet. Den nya förordningen 561/2006 om körning och vila har nyligen trätt i kraft. Indirekt erkänns i artikel 12 (1) vikten av att ha ett tillräckligt antal säkra och bevakade rastplatser för yrkesförare längs med EU:s nätverk av motorvägar. Dessutom bör nämnas, i relation till EU:s bestämmelser, att det finns nationell lagstiftning i vissa medlemsstater som förbjuder trafik med tunga lastbilar under lördagar och söndagar. För detta krävs bättre information från medlemsstaternas sida och förbättrad samordning mellan dem. |
| --- | --- |

2.3

För det första är det en fråga om trafiksäkerhet. Den nya förordningen 561/2006 om körning och vila har nyligen trätt i kraft. Indirekt erkänns i artikel 12 (1) vikten av att ha ett tillräckligt antal säkra och bevakade rastplatser för yrkesförare längs med EU:s nätverk av motorvägar. Dessutom bör nämnas, i relation till EU:s bestämmelser, att det finns nationell lagstiftning i vissa medlemsstater som förbjuder trafik med tunga lastbilar under lördagar och söndagar. För detta krävs bättre information från medlemsstaternas sida och förbättrad samordning mellan dem.

| 2.4 | För det andra har vi de omfattande brotten som riktar sig mot godstransporter. Trots att statistiska uppgifter från medlemsländerna på många sätt är otillräckliga och svåra att jämföra visar det sig att stölder (av lastbilar och gods) och våld mot yrkesförare ökar. Flera källor visar att vad gäller internationella vägtransporter så sker 40 % av brottsligheten på parkeringsplatser längs med motorvägarna. En studie som för närvarande görs av Europeiska transportministerkonferensen och internationella vägtransportunionen kommer inom kort att presentera färska uppgifter om angrepp och våld mot yrkesförare på rastplatser. |
| --- | --- |

2.4

För det andra har vi de omfattande brotten som riktar sig mot godstransporter. Trots att statistiska uppgifter från medlemsländerna på många sätt är otillräckliga och svåra att jämföra visar det sig att stölder (av lastbilar och gods) och våld mot yrkesförare ökar. Flera källor visar att vad gäller internationella vägtransporter så sker 40 % av brottsligheten på parkeringsplatser längs med motorvägarna. En studie som för närvarande görs av Europeiska transportministerkonferensen och internationella vägtransportunionen kommer inom kort att presentera färska uppgifter om angrepp och våld mot yrkesförare på rastplatser.

| 2.4.1 | Parlamentet har nyligen (maj 2007) publicerat en studie om organiserad stöld riktad mot kommersiella fordon och deras last inom EU (2), i vilken man uppskattar att den värdeminskning som orsakas av stölderna uppgår till över 8,2 miljarder euro, eller ett värde på 6,72 euro per resa med last. Enligt studien utsätts cirka 9 000 yrkesförare för sådan kriminalitet riktad mot transporter längs EU:s vägar. |
| --- | --- |

2.4.1

Parlamentet har nyligen (maj 2007) publicerat en studie om organiserad stöld riktad mot kommersiella fordon och deras last inom EU (2), i vilken man uppskattar att den värdeminskning som orsakas av stölderna uppgår till över 8,2 miljarder euro, eller ett värde på 6,72 euro per resa med last. Enligt studien utsätts cirka 9 000 yrkesförare för sådan kriminalitet riktad mot transporter längs EU:s vägar.

| 2.5 | För det tredje bör man ta hänsyn till yrkesförarnas hälsa och säkerhet. En trött förare är en fara för trafiksäkerheten. En begränsning av körtiden har emellertid betydelse för transportpolitiken framför allt vad gäller konkurrensen. I bästa fall har denna aspekt i sig enbart en blygsam plats i den nuvarande lagstiftningen. |
| --- | --- |

2.5

För det tredje bör man ta hänsyn till yrkesförarnas hälsa och säkerhet. En trött förare är en fara för trafiksäkerheten. En begränsning av körtiden har emellertid betydelse för transportpolitiken framför allt vad gäller konkurrensen. I bästa fall har denna aspekt i sig enbart en blygsam plats i den nuvarande lagstiftningen.

| 2.6 | Det finns även andra skäl. Yrkesförare av fordon lättare än 3,5 ton undantas till exempel från den europeiska förordningen om körtider, vilopauser och hastighetsbegränsande anordningar. Detta gäller trots att fordonstransporter av den här typen inklusive transport av värdefullt gods fortsätter att växa och att antalet olyckor där sådana fordon är inblandade ökar. |
| --- | --- |

2.6

Det finns även andra skäl. Yrkesförare av fordon lättare än 3,5 ton undantas till exempel från den europeiska förordningen om körtider, vilopauser och hastighetsbegränsande anordningar. Detta gäller trots att fordonstransporter av den här typen inklusive transport av värdefullt gods fortsätter att växa och att antalet olyckor där sådana fordon är inblandade ökar.

| 2.7 | Sedan har vi frågan om möjligheterna att underlätta tillämpningen av de sociala aspekterna i lagstiftningen som avser lastbilschaufförer, något som hittills inte uppmärksammats tillräckligt. |
| --- | --- |

2.7

Sedan har vi frågan om möjligheterna att underlätta tillämpningen av de sociala aspekterna i lagstiftningen som avser lastbilschaufförer, något som hittills inte uppmärksammats tillräckligt.

| 2.8 | Säkra och bevakade parkeringsplatser på lagom avstånd från varandra längs EU:s motorvägar skulle också ha en positiv inverkan på miljön och bidra till ett bättre trafikflöde. |
| --- | --- |

2.8

Säkra och bevakade parkeringsplatser på lagom avstånd från varandra längs EU:s motorvägar skulle också ha en positiv inverkan på miljön och bidra till ett bättre trafikflöde.

| 2.9 | Det pågår en debatt om vikten av säkra och bevakade rastplatser för yrkesförare. En viktig del i den debatten är den förfrågan som arbetsgivare och fackföreningar inom sektorn, IRU och ETF, nyligen lade fram för EU och medlemsstaternas nationella, regionala och lokala myndigheter om att inrätta ett tillräckligt antal rastplatser som uppfyller de kriterier som de tillsammans har utvecklat. |
| --- | --- |

2.9

Det pågår en debatt om vikten av säkra och bevakade rastplatser för yrkesförare. En viktig del i den debatten är den förfrågan som arbetsgivare och fackföreningar inom sektorn, IRU och ETF, nyligen lade fram för EU och medlemsstaternas nationella, regionala och lokala myndigheter om att inrätta ett tillräckligt antal rastplatser som uppfyller de kriterier som de tillsammans har utvecklat.

| 2.10 | Parlamentets överläggningar om den nya förordningen 561/2006 behandlade också frågan om säkra och bevakade parkeringsplatser. En fråga av särskild vikt var brott riktade mot godstransporter. På initiativ av parlamentet och med stöd av kommissionen har en budget på 5,5 miljoner euro gjorts tillgänglig för ett pilotprojekt. Detta arbete har nu inletts. Det innehåller genomförbarhetsstudier och tillhandahåller startbidrag för att anlägga säkra parkeringsplatser. |
| --- | --- |

2.10

Parlamentets överläggningar om den nya förordningen 561/2006 behandlade också frågan om säkra och bevakade parkeringsplatser. En fråga av särskild vikt var brott riktade mot godstransporter. På initiativ av parlamentet och med stöd av kommissionen har en budget på 5,5 miljoner euro gjorts tillgänglig för ett pilotprojekt. Detta arbete har nu inletts. Det innehåller genomförbarhetsstudier och tillhandahåller startbidrag för att anlägga säkra parkeringsplatser.

| 2.11 | Undersökningen ”Study on the feasibility of organising a network of secured parking areas for road transport operators on the Trans European Road Network” beställdes av kommissionen och färdigställdes i början av 2007 (3). |
| --- | --- |

2.11

Undersökningen ”Study on the feasibility of organising a network of secured parking areas for road transport operators on the Trans European Road Network” beställdes av kommissionen och färdigställdes i början av 2007 (3).

| 2.12 | Startbidrag beviljades till fem modellprojekt. De huvudsakliga målen var att precisera gemensamma krav för säkra parkeringsplatser och att anlägga ett antal nya parkeringsplatser i åtminstone två medlemsstater. Bland de viktigaste frågorna som måste undersökas är modeller för offentlig-privata partnerskap. |
| --- | --- |

2.12

Startbidrag beviljades till fem modellprojekt. De huvudsakliga målen var att precisera gemensamma krav för säkra parkeringsplatser och att anlägga ett antal nya parkeringsplatser i åtminstone två medlemsstater. Bland de viktigaste frågorna som måste undersökas är modeller för offentlig-privata partnerskap.

| 2.13 | Kommissionen kommer att utvärdera pilotprojektet omedelbart efter att det slutförts i april 2009. Kommissionen kommer att involvera de parter som direkt berörs i denna utvärdering, på samma sätt som de kommer att involveras under projektets genomförande. Under 2009 kan kommissionen eventuellt lägga fram strategiska förslag (lagstiftning, mjuk lagstiftning, samordning, utbyte av bästa praxis) som baseras på denna utvärdering. |
| --- | --- |

2.13

Kommissionen kommer att utvärdera pilotprojektet omedelbart efter att det slutförts i april 2009. Kommissionen kommer att involvera de parter som direkt berörs i denna utvärdering, på samma sätt som de kommer att involveras under projektets genomförande. Under 2009 kan kommissionen eventuellt lägga fram strategiska förslag (lagstiftning, mjuk lagstiftning, samordning, utbyte av bästa praxis) som baseras på denna utvärdering.

| 2.14 | I budgeten för 2007 har Europaparlamentet avsatt 2 miljoner euro för utvecklingen av ett certifieringssystem för säkra och bevakade parkeringsplatser. |
| --- | --- |

2.14

I budgeten för 2007 har Europaparlamentet avsatt 2 miljoner euro för utvecklingen av ett certifieringssystem för säkra och bevakade parkeringsplatser.

| 2.15 | EESK har nyligen kortfattat tagit upp frågan om säkra och bevakade parkeringsplatser för yrkesförare i sitt yttrande TEN/217 (4) och i yttrandet TEN/270 (5). |
| --- | --- |

2.15

EESK har nyligen kortfattat tagit upp frågan om säkra och bevakade parkeringsplatser för yrkesförare i sitt yttrande TEN/217 (4) och i yttrandet TEN/270 (5).

| 2.16 | Frågan om tillgången till lediga parkeringsplatser har också tagits upp i Europaparlamentets rapport om samlade åtgärder för säkrare vägar (2006/0182/COD, utkast) av den 20 mars 2007. |
| --- | --- |

2.16

Frågan om tillgången till lediga parkeringsplatser har också tagits upp i Europaparlamentets rapport om samlade åtgärder för säkrare vägar (2006/0182/COD, utkast) av den 20 mars 2007.

3.   Särskilda kommentarer

| 3.1 | Kommittén anser att kommissionen genom att sätta upp ett antal regler för körtid och vilopauser också har tagit ansvar för att möjliggöra för yrkesförare att rätta sig efter dessa regler. Detta betyder att lämpliga parkeringsplatser måste finnas tillgängliga längs med Europas motorvägar och att avståndet dem emellan inte bör vara längre än att förarna kan ta sina föreskrivna vilopauser när det behövs. |
| --- | --- |

3.1

Kommittén anser att kommissionen genom att sätta upp ett antal regler för körtid och vilopauser också har tagit ansvar för att möjliggöra för yrkesförare att rätta sig efter dessa regler. Detta betyder att lämpliga parkeringsplatser måste finnas tillgängliga längs med Europas motorvägar och att avståndet dem emellan inte bör vara längre än att förarna kan ta sina föreskrivna vilopauser när det behövs.

| 3.2 | Kriterierna för denna typ av ändamålsenliga parkeringsplatser, såsom de utvecklats av Internationella vägtransportunionen (IRU) och Europeiska transportarbetarfederationen (ETF) i mars 2006 är väl avvägda och praktiskt genomförbara. De återspeglar flertalet politikrekommendationer som lagts fram i genomförbarhetsstudien som nämnts i punkt 2.10 ovan. Kriterierna täcker två typer av rastplatser, en för de mest grundläggande behoven och en annan som kräver fler obligatoriska bekvämligheter för strategiskt placerade rastplatser. IRU och ETF har dessa föreslagit andra faciliteter eller tjänster som starkt rekommenderas eller är fakultativa för dem som tillhandahåller rastplatsfaciliteter, beroende på efterfrågan. Kommittén anser att kriterierna avspeglar en jämvikt mellan beaktandet av trafiksäkerhet, förar- och godssäkerhet och säkerhet i arbetet och hälsa för yrkesförare. |
| --- | --- |

3.2

Kriterierna för denna typ av ändamålsenliga parkeringsplatser, såsom de utvecklats av Internationella vägtransportunionen (IRU) och Europeiska transportarbetarfederationen (ETF) i mars 2006 är väl avvägda och praktiskt genomförbara. De återspeglar flertalet politikrekommendationer som lagts fram i genomförbarhetsstudien som nämnts i punkt 2.10 ovan. Kriterierna täcker två typer av rastplatser, en för de mest grundläggande behoven och en annan som kräver fler obligatoriska bekvämligheter för strategiskt placerade rastplatser. IRU och ETF har dessa föreslagit andra faciliteter eller tjänster som starkt rekommenderas eller är fakultativa för dem som tillhandahåller rastplatsfaciliteter, beroende på efterfrågan. Kommittén anser att kriterierna avspeglar en jämvikt mellan beaktandet av trafiksäkerhet, förar- och godssäkerhet och säkerhet i arbetet och hälsa för yrkesförare.

| 3.3 | För närvarande är antalet parkeringsplatser inom EU som uppfyller IRU:s och ETF:s kriterier otillräckligt både i de ”gamla” och i de ”nya” medlemsstaterna. I Central- och Östeuropa bör man ta hänsyn till antalet parkeringsplatser i samband med planering och anläggning av nya motorvägar. Man bör särskilt uppmärksamma situationen vid gränsstationer vid EU:s yttre gränser, där förare ofta tvingas vänta längre perioder. |
| --- | --- |

3.3

För närvarande är antalet parkeringsplatser inom EU som uppfyller IRU:s och ETF:s kriterier otillräckligt både i de ”gamla” och i de ”nya” medlemsstaterna. I Central- och Östeuropa bör man ta hänsyn till antalet parkeringsplatser i samband med planering och anläggning av nya motorvägar. Man bör särskilt uppmärksamma situationen vid gränsstationer vid EU:s yttre gränser, där förare ofta tvingas vänta längre perioder.

| 3.4 | Kommissionen och medlemsstaterna bör snarast göra något åt situationen, med hänsyn tagen till deras respektive ansvars- och kompetensområden. Kommittén noterar med intresse de initiativ som tagits av parlamentet och kommissionen och hyser hopp om att de kommer att leda till tidiga åtgärder från kommissionen och medlemsstaterna med tanke på de förberedelser vad gäller politikområden som skall göras efter det att pilotprojektet, som nämndes i punkt 2.11 ovan, har slutförts. |
| --- | --- |

3.4

Kommissionen och medlemsstaterna bör snarast göra något åt situationen, med hänsyn tagen till deras respektive ansvars- och kompetensområden. Kommittén noterar med intresse de initiativ som tagits av parlamentet och kommissionen och hyser hopp om att de kommer att leda till tidiga åtgärder från kommissionen och medlemsstaterna med tanke på de förberedelser vad gäller politikområden som skall göras efter det att pilotprojektet, som nämndes i punkt 2.11 ovan, har slutförts.

| 3.5 | Det är med glädje som kommittén konstaterar att det organiserade civila samhället och framför allt arbetsmarknadsparterna i vägtransportindustrin har tagit upp frågan om säkra och bevakade parkeringsplatser på ett konstruktivt och konkret sätt. Kommittén uppmuntrar kommissionen att granska hur de skulle kunna samverka till att genomföra initiativet samt att stödja de berörda organisationerna så att deras medlemmar kan ta till vara de existerande och de nyligen anlagda faciliteterna på ett optimalt sätt. Kommissionen skulle exempelvis kunna hjälpa dem att komplettera och förbättra informationen om rastplatser och göra denna information mer tillgänglig för deras medlemmar, även på Internet. Ett alternativ är att införa ett system med daglig information om lediga parkeringsplatser. Tillsammans med medlemsstaterna och berörda organisationer skulle kommissionen kunna utarbeta metoder för att informera förare i tid. |
| --- | --- |

3.5

Det är med glädje som kommittén konstaterar att det organiserade civila samhället och framför allt arbetsmarknadsparterna i vägtransportindustrin har tagit upp frågan om säkra och bevakade parkeringsplatser på ett konstruktivt och konkret sätt. Kommittén uppmuntrar kommissionen att granska hur de skulle kunna samverka till att genomföra initiativet samt att stödja de berörda organisationerna så att deras medlemmar kan ta till vara de existerande och de nyligen anlagda faciliteterna på ett optimalt sätt. Kommissionen skulle exempelvis kunna hjälpa dem att komplettera och förbättra informationen om rastplatser och göra denna information mer tillgänglig för deras medlemmar, även på Internet. Ett alternativ är att införa ett system med daglig information om lediga parkeringsplatser. Tillsammans med medlemsstaterna och berörda organisationer skulle kommissionen kunna utarbeta metoder för att informera förare i tid.

Bryssel den 30 maj 2007.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Ordförande

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Artikel 12: Om det är förenligt med trafiksäkerheten och det behövs för att fordonet skall nå fram till en lämplig plats att stanna på, får föraren avvika från artiklarna 6 till 9 i den utsträckning som krävs för att tillgodose personers, fordonets och lastens säkerhet. Föraren skall ange skälen för en sådan avvikelse för hand på ett färdskrivardiagramblad eller på en utskrift från färdskrivaren eller i sin tjänstgöringslista senast då han når fram till en lämplig plats att stanna på.

1

(2)  Preliminär version, den 3 maj 2007, IP/B/TRAN/IC/2006-194. Studien utfördes av NEA Transport Research and Training på begäran av Europaparlamentets utskott för transport och turism.

2

NEA Transport Research and Training

(3)  NEA Transport Research Training, Rijswijk, Nederländerna, januari 2007.

3

(4)  Yttrande om ”Säkerheten inom olika transportsätt”, CESE 1488/2005 av den 14 december 2005 i punkt 3.10. EUT C 65, 17.3.2006.

4

(5)  Yttrande om ”Samlade åtgärder för säkrare vägar”, CESE 613/2007 av den 26 april 2007 i punkt 4.8.

5

---

| 27.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 175/91 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 175/91

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Framtida lagstiftning om e-tillgänglighet”

(2007/C 175/22)

I ett brev av den 26 februari 2007 bad kommissionen Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget utarbeta ett yttrande om ”Framtida lagstiftning om e-tillgänglighet”.

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 7 maj 2007. Föredragande var Bernardo Hernández Bataller.

Vid sin 436:e plenarsession den 30-31 maj 2007 (sammanträdet den 30 maj 2007) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 136 röster för och 3 nedlagda röster:

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK stöder kommissionens initiativ när det gäller e-tillgänglighet och uppmanar den att arbeta vidare på detta område. Eftersom intresset för denna fråga är mycket stort vill kommittén förbehålla sig rätten att utarbeta ett kompletterande yttrande i frågan. |
| --- | --- |

1.1

EESK stöder kommissionens initiativ när det gäller e-tillgänglighet och uppmanar den att arbeta vidare på detta område. Eftersom intresset för denna fråga är mycket stort vill kommittén förbehålla sig rätten att utarbeta ett kompletterande yttrande i frågan.

| 1.2 | EESK anser att kommissionen bör anta en rad åtgärder på EU-nivå i syfte att uppnå följande:






  — | Stärka den befintliga lagstiftningen så att den blir enhetlig och bindande i syfte att undanröja de skillnader och avvikelser som för närvarande finns mellan medlemsstaterna, framför allt när det gäller elektronisk kommunikation (särskilt allmänna tjänster) och i den offentliga upphandlingen. Stärka själva regelverket genom att på grundval av artiklarna 13 och 95 i EG-fördraget anta nya överstatliga åtgärder, som säkerställer att e-tillgänglighet blir ett åtagande som ingår i offentliga tjänster. |
| --- | --- | --- |

1.2

EESK anser att kommissionen bör anta en rad åtgärder på EU-nivå i syfte att uppnå följande:

—

Stärka den befintliga lagstiftningen så att den blir enhetlig och bindande i syfte att undanröja de skillnader och avvikelser som för närvarande finns mellan medlemsstaterna, framför allt när det gäller elektronisk kommunikation (särskilt allmänna tjänster) och i den offentliga upphandlingen. Stärka själva regelverket genom att på grundval av artiklarna 13 och 95 i EG-fördraget anta nya överstatliga åtgärder, som säkerställer att e-tillgänglighet blir ett åtagande som ingår i offentliga tjänster.

| — | Utvidga e-tillgängligheten horisontellt så att den även omfattar övriga gemenskapspolitiska områden. |
| --- | --- |

—

Utvidga e-tillgängligheten horisontellt så att den även omfattar övriga gemenskapspolitiska områden.

| — | Anta icke-bindande åtgärder avseende e-tillgänglighet i syfte att förbättra livskvaliteten för personer med funktionshinder och äldre. |
| --- | --- |

—

Anta icke-bindande åtgärder avseende e-tillgänglighet i syfte att förbättra livskvaliteten för personer med funktionshinder och äldre.

| 1.3 | Det organiserade civila samhällets organisationer spelar en viktig roll i genomförandet av en lämplig politik för e-tillgänglighet, genom att de bidrar till kompletterande åtgärder när det exempelvis gäller uppförandekoder eller samreglering. |
| --- | --- |

1.3

Det organiserade civila samhällets organisationer spelar en viktig roll i genomförandet av en lämplig politik för e-tillgänglighet, genom att de bidrar till kompletterande åtgärder när det exempelvis gäller uppförandekoder eller samreglering.

| 1.4 | Stödåtgärderna bör inriktas på områden där man kan förenkla de funktionshindrade och äldres tillgång till informationssamhället och där de introduceras i användningen av ny teknik som ett sätt att fullfölja sin sociala integration, undvika marginalisering på detta område och förbättra sin livskvalitet. |
| --- | --- |

1.4

Stödåtgärderna bör inriktas på områden där man kan förenkla de funktionshindrade och äldres tillgång till informationssamhället och där de introduceras i användningen av ny teknik som ett sätt att fullfölja sin sociala integration, undvika marginalisering på detta område och förbättra sin livskvalitet.

| 1.5 | De offentliga myndigheterna i medlemsstaterna bör anta alla stödåtgärder som krävs för att finansiera deltagande av organisationer för funktionshindrade och äldre i den digitala miljön och underlätta tillgängligheten för dem, och därvid följa överstatliga vägledande riktlinjer. |
| --- | --- |

1.5

De offentliga myndigheterna i medlemsstaterna bör anta alla stödåtgärder som krävs för att finansiera deltagande av organisationer för funktionshindrade och äldre i den digitala miljön och underlätta tillgängligheten för dem, och därvid följa överstatliga vägledande riktlinjer.

2.   Inledning

| 2.1 | EESK har genom ett brev från kommissionen uppmanats att utarbeta ett förberedande yttrande om ”framtida lagstiftning om e-tillgänglighet”, med särskild vikt lagd vid äldre personer.
  ”E-tillgänglighet” innebär att överkomma de hinder och tekniska svårigheter som funktionshindrade och andra grupper drabbas av när de på lika villkor försöker delta i informationssamhället. Detta är en del av det vidare konceptet ”e-integration”, som även inbegriper andra former av hinder av ekonomisk, geografisk och utbildningsmässig art. |
| --- | --- |

2.1

EESK har genom ett brev från kommissionen uppmanats att utarbeta ett förberedande yttrande om ”framtida lagstiftning om e-tillgänglighet”, med särskild vikt lagd vid äldre personer.

”E-tillgänglighet” innebär att överkomma de hinder och tekniska svårigheter som funktionshindrade och andra grupper drabbas av när de på lika villkor försöker delta i informationssamhället. Detta är en del av det vidare konceptet ”e-integration”, som även inbegriper andra former av hinder av ekonomisk, geografisk och utbildningsmässig art.

| 2.2 | Huvudsyftet är att fastställa vilken typ av sekundärlagstiftning som skall bilda grunden för att EU i dagens snabba ekonomiska och sociala omvandling skall kunna uppnå sitt mål att skapa ett samhälle där alla kan delta. |
| --- | --- |

2.2

Huvudsyftet är att fastställa vilken typ av sekundärlagstiftning som skall bilda grunden för att EU i dagens snabba ekonomiska och sociala omvandling skall kunna uppnå sitt mål att skapa ett samhälle där alla kan delta.

| 2.3 | Detta förslag till lagstiftning vilar otvetydigt på de rättsliga grunder där de europeiska värderingarna och principerna kommer till uttryck, till exempel artikel 13 i EG-fördraget och de särskilda hänvisningar till att ”alla invånare” skall kunna delta i det demokratiska livet och få del av de sociala framstegen, som återfinns i det andra och fjärde stycket samt i artiklarna I-3.3, II-81 och II-86 i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa. |
| --- | --- |

2.3

Detta förslag till lagstiftning vilar otvetydigt på de rättsliga grunder där de europeiska värderingarna och principerna kommer till uttryck, till exempel artikel 13 i EG-fördraget och de särskilda hänvisningar till att ”alla invånare” skall kunna delta i det demokratiska livet och få del av de sociala framstegen, som återfinns i det andra och fjärde stycket samt i artiklarna I-3.3, II-81 och II-86 i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa.

| 2.4 | Dessutom förfogar redan EU:s institutioner och organ över en betydande samling ståndpunkter och beslut som trots sin vitt skilda karaktär medverkar till att skapa en gemenskapspolitik som på ett tidigt stadium verkar för att bekämpa diskriminering och främja e-tillgänglighet:






  — | Rådets resolution av den 2 december 2002 om e-tillgänglighet för funktionshindrade. där kommissionen uppmanas att ta till vara informationssamhällets möjligheter för funktionshindrade och särskilt verka för undanröjande av alla former av hinder. |
| --- | --- | --- |

2.4

Dessutom förfogar redan EU:s institutioner och organ över en betydande samling ståndpunkter och beslut som trots sin vitt skilda karaktär medverkar till att skapa en gemenskapspolitik som på ett tidigt stadium verkar för att bekämpa diskriminering och främja e-tillgänglighet:

—

Rådets resolution av den 2 december 2002 om e-tillgänglighet för funktionshindrade. där kommissionen uppmanas att ta till vara informationssamhällets möjligheter för funktionshindrade och särskilt verka för undanröjande av alla former av hinder.

| — | Samtidigt menade rådet (telekommunikationer) att det är nödvändigt att förbättra e-tillgängligheten inom EU (1), och i sin resolution om e-tillgänglighet från 2003 (2) uppmanade rådet (sociala frågor) medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att skapa ett kunskapssamhälle som är öppet och tillgängligt för alla och som främjar integration. |
| --- | --- |

—

Samtidigt menade rådet (telekommunikationer) att det är nödvändigt att förbättra e-tillgängligheten inom EU (1), och i sin resolution om e-tillgänglighet från 2003 (2) uppmanade rådet (sociala frågor) medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att skapa ett kunskapssamhälle som är öppet och tillgängligt för alla och som främjar integration.

| 2.4.1 | Kommissionen offentliggjorde 2005 meddelandet ”i-2010” (3) med målsättningen att fastställa en ny strategisk ram för ett europeiskt informationssamhälle. Detta följdes av meddelandet om e-tillgänglighet (4), där man föreslog en samling politiska initiativ för att främja e-tillgängligheten. |
| --- | --- |

2.4.1

Kommissionen offentliggjorde 2005 meddelandet ”i-2010” (3) med målsättningen att fastställa en ny strategisk ram för ett europeiskt informationssamhälle. Detta följdes av meddelandet om e-tillgänglighet (4), där man föreslog en samling politiska initiativ för att främja e-tillgängligheten.

| 2.4.2 | I meddelandet om e-tillgänglighet föreslogs tre olika sätt att ta sig an problemet:






  — | Främja införandet av tillgänglighetskriterier vid tilldelning av offentliga kontrakt. |
| --- | --- | --- |

2.4.2

I meddelandet om e-tillgänglighet föreslogs tre olika sätt att ta sig an problemet:

—

Främja införandet av tillgänglighetskriterier vid tilldelning av offentliga kontrakt.

| — | Garantera tillgänglighetscertifiering. |
| --- | --- |

—

Garantera tillgänglighetscertifiering.

| — | Förbättra tillämpningen av gällande lagstiftning. |
| --- | --- |

—

Förbättra tillämpningen av gällande lagstiftning.

En uppföljning planerades två år efter det att kommissionens meddelande offentliggjordes i syfte att överväga möjligheterna att anta ytterligare åtgärder om så vore nödvändigt.

| 2.4.3 | I det yttrande som kommittén antog om nämnda meddelande (5) behandlades följande aspekter: harmoniserade bestämmelser och interoperabilitet, offentlig upphandling, certifiering och prövning av tredjepart respektive autocertifiering, tillämpning av lagstiftningen, integration, tillgång till Internet, lagstiftning och ett nytt strategiskt ramverk för informationssamhället. |
| --- | --- |

2.4.3

I det yttrande som kommittén antog om nämnda meddelande (5) behandlades följande aspekter: harmoniserade bestämmelser och interoperabilitet, offentlig upphandling, certifiering och prövning av tredjepart respektive autocertifiering, tillämpning av lagstiftningen, integration, tillgång till Internet, lagstiftning och ett nytt strategiskt ramverk för informationssamhället.

| 2.5 | Senare har det i rådets resolution av den 22 mars 2007 om ”en strategi för ett säkert informationssamhälle i Europa” i punkt 6 slagits fast att: ”användare med särskilda behov eller med låg medvetenhet om frågor som gäller nät- och informationssäkerhet bör särskilt beaktas”, och detta omfattar äldre personer och personer med funktionshinder. |
| --- | --- |

2.5

Senare har det i rådets resolution av den 22 mars 2007 om ”en strategi för ett säkert informationssamhälle i Europa” i punkt 6 slagits fast att: ”användare med särskilda behov eller med låg medvetenhet om frågor som gäller nät- och informationssäkerhet bör särskilt beaktas”, och detta omfattar äldre personer och personer med funktionshinder.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK välkomnar med stort intresse kommissionens begäran om att utarbeta detta förberedande yttrande och anser att även om EU:s insatser för att verka för integration i informationssamhället generellt bör vara globala så finns det vissa grupper som behöver särskild uppmärksamhet för att på ett lämpligt vis integreras i informationssamhället, till exempel äldre och funktionshindrade (6).
  Med hänsyn till det stora intresse som denna fråga väcker förbehåller sig EESK möjligheten att utarbeta ett kompletterande yttrande eller ett tilläggsyttrande i denna fråga. |
| --- | --- |

3.1

EESK välkomnar med stort intresse kommissionens begäran om att utarbeta detta förberedande yttrande och anser att även om EU:s insatser för att verka för integration i informationssamhället generellt bör vara globala så finns det vissa grupper som behöver särskild uppmärksamhet för att på ett lämpligt vis integreras i informationssamhället, till exempel äldre och funktionshindrade (6).

Med hänsyn till det stora intresse som denna fråga väcker förbehåller sig EESK möjligheten att utarbeta ett kompletterande yttrande eller ett tilläggsyttrande i denna fråga.

| 3.1.1 | Detta är också i linje med punkt 8 i ministerdeklarationen från Riga (7), där det står att om man på ett övertygande sätt skall kunna göra det möjligt för alla att delta i informationssamhället så bör skillnaden i Internetanvändning mellan EU-befolkningens nuvarande genomsnittsanvändare och användningen bland äldre, funktionshindrade, kvinnor, lågutbildade och arbetslösa samt personer i eftersatta regioner halveras senast 2010.
  Med hänsyn till de stora politiska och sociala förändringar som har ägt rum de senaste åren anser EESK att det är mycket viktigt att EU gör en gemensam insats när det gäller e-tillgängligheten och att tillgången till IKT blir en medborgerlig rättighet inom ramen för de offentliga tjänsterna.
  Gemenskapsåtgärden bör omfatta både ett lagstiftningsinstrument som stärker den befintliga lagstiftningen och icke-bindande åtgärder på olika politiska områden, eftersom en gemenskapsinsats kan ge ett betydande mervärde.
  EESK stöder denna åtgärd av följande skäl:






  — | På det sociala planet stärker den de medborgerliga rättigheterna, och på det ekonomiska planet förbättrar den stordriftsfördelarna, inre marknadens sätt att fungera, konkurrenskraften inom en central sektor samt innovationen. |
| --- | --- | --- |

3.1.1

Detta är också i linje med punkt 8 i ministerdeklarationen från Riga (7), där det står att om man på ett övertygande sätt skall kunna göra det möjligt för alla att delta i informationssamhället så bör skillnaden i Internetanvändning mellan EU-befolkningens nuvarande genomsnittsanvändare och användningen bland äldre, funktionshindrade, kvinnor, lågutbildade och arbetslösa samt personer i eftersatta regioner halveras senast 2010.

Med hänsyn till de stora politiska och sociala förändringar som har ägt rum de senaste åren anser EESK att det är mycket viktigt att EU gör en gemensam insats när det gäller e-tillgängligheten och att tillgången till IKT blir en medborgerlig rättighet inom ramen för de offentliga tjänsterna.

Gemenskapsåtgärden bör omfatta både ett lagstiftningsinstrument som stärker den befintliga lagstiftningen och icke-bindande åtgärder på olika politiska områden, eftersom en gemenskapsinsats kan ge ett betydande mervärde.

EESK stöder denna åtgärd av följande skäl:

—

På det sociala planet stärker den de medborgerliga rättigheterna, och på det ekonomiska planet förbättrar den stordriftsfördelarna, inre marknadens sätt att fungera, konkurrenskraften inom en central sektor samt innovationen.

| — | Mångfald och splittring när det gäller de olika medlemsstaternas tillvägagångssätt ger upphov till problem, bland annat till följd av skillnader vid införlivandet av befintliga direktiv. Här krävs förtydliganden, framför allt när det gäller offentlig upphandling och allmänna tjänster. |
| --- | --- |

—

Mångfald och splittring när det gäller de olika medlemsstaternas tillvägagångssätt ger upphov till problem, bland annat till följd av skillnader vid införlivandet av befintliga direktiv. Här krävs förtydliganden, framför allt när det gäller offentlig upphandling och allmänna tjänster.

| — | Ovanstående får emellertid inte hindra en effektiv tillämpning av antagna stödåtgärder. |
| --- | --- |

—

Ovanstående får emellertid inte hindra en effektiv tillämpning av antagna stödåtgärder.

| 3.2 | När det gäller den rättsliga grunden för lagstiftning som reglerar e-tillgänglighet rekommenderas att man använder






  — | dels artikel 13 i EG-fördraget, vilket ger rådet generell befogenhet att anta alla former av rättsakter som bekämpar diskriminering, |
| --- | --- | --- |

3.2

När det gäller den rättsliga grunden för lagstiftning som reglerar e-tillgänglighet rekommenderas att man använder

—

dels artikel 13 i EG-fördraget, vilket ger rådet generell befogenhet att anta alla former av rättsakter som bekämpar diskriminering,

| — | dels artikel 95 i EG-fördraget, eftersom det handlar om frågor som rör inre marknadens etablering och dess sätt att fungera och förslagen bör baseras på en hög skyddsnivå. |
| --- | --- |

—

dels artikel 95 i EG-fördraget, eftersom det handlar om frågor som rör inre marknadens etablering och dess sätt att fungera och förslagen bör baseras på en hög skyddsnivå.

Detta får dock inte påverka den övergripande effekt som frågorna om e-tillgänglighet bör ha.

| 3.2.1 | Eftersom fördraget om upprättande av en konstitution för Europa inte har trätt i kraft så är det tyvärr inte möjligt att anta rättsakter enligt artikel III-124.1, där det fastställs att rådet skall besluta med enhällighet ”efter Europaparlamentets godkännande”. Eftersom artikel 13 i EG-fördraget endast ger rådet möjlighet att anta sådana rättsakter enhälligt ”efter att ha hört Europaparlamentet” så försvinner möjligheten till en bred demokratisk debatt och den större legitimitet som rättsakter som antas enligt medbeslutandeförfarandet får. |
| --- | --- |

3.2.1

Eftersom fördraget om upprättande av en konstitution för Europa inte har trätt i kraft så är det tyvärr inte möjligt att anta rättsakter enligt artikel III-124.1, där det fastställs att rådet skall besluta med enhällighet ”efter Europaparlamentets godkännande”. Eftersom artikel 13 i EG-fördraget endast ger rådet möjlighet att anta sådana rättsakter enhälligt ”efter att ha hört Europaparlamentet” så försvinner möjligheten till en bred demokratisk debatt och den större legitimitet som rättsakter som antas enligt medbeslutandeförfarandet får.

| 3.2.2 | Det uttalade kravet på enhällighet är icke desto mindre mycket betydelsefullt eftersom det innebär att alla rättsakter i fråga måste respektera subsidiaritetsprincipen. Logiskt sett bör ett enhälligt stöd från EU:s regeringar innebära att de nationella förvaltningarna på ett mer effektivt sätt involveras i arbetet med att genomföra bestämmelserna och anpassa dem till lokala förhållanden. Detta betyder även att målsättningarna för de genomförda åtgärderna inte begränsas till att undanröja befintliga hinder på detta område, utan att de dessutom bidrar till att främja integration och sålunda är i enlighet med det proaktiva agerande som krävs för gemenskapsåtgärder enligt artiklarna 13 och 95 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

3.2.2

Det uttalade kravet på enhällighet är icke desto mindre mycket betydelsefullt eftersom det innebär att alla rättsakter i fråga måste respektera subsidiaritetsprincipen. Logiskt sett bör ett enhälligt stöd från EU:s regeringar innebära att de nationella förvaltningarna på ett mer effektivt sätt involveras i arbetet med att genomföra bestämmelserna och anpassa dem till lokala förhållanden. Detta betyder även att målsättningarna för de genomförda åtgärderna inte begränsas till att undanröja befintliga hinder på detta område, utan att de dessutom bidrar till att främja integration och sålunda är i enlighet med det proaktiva agerande som krävs för gemenskapsåtgärder enligt artiklarna 13 och 95 i EG-fördraget.

| 3.2.3 | Lämplig rättsakt torde därför vara ett direktiv, med tanke på den omfattande handlingsfrihet detta ger medlemsstaterna när de skall välja hur de skall uppnå de mål som fastställts på överstatlig nivå. |
| --- | --- |

3.2.3

Lämplig rättsakt torde därför vara ett direktiv, med tanke på den omfattande handlingsfrihet detta ger medlemsstaterna när de skall välja hur de skall uppnå de mål som fastställts på överstatlig nivå.

| 3.3 | När det gäller det konkreta innehållet i gemenskapens framtida lagstiftningsram är det nödvändigt att följande mål inbegrips samtidigt som man bör skilja mellan allmänna och särskilda mål. |
| --- | --- |

3.3

När det gäller det konkreta innehållet i gemenskapens framtida lagstiftningsram är det nödvändigt att följande mål inbegrips samtidigt som man bör skilja mellan allmänna och särskilda mål.

| 3.4 | Följande bör anses som allmänna mål:






  a) | Att främja samverkansförmåga mellan IKT-tjänster genom gemensamma standarder och specifikationer så att de europeiska standardiseringsorganen kan beakta tillgängligheten när de antar och utvecklar dessa standarder.






  — | Skärpa bestämmelserna om e-tillgänglighet i direktiven om e-kommunikation i enlighet med rekommendationerna från INCOM (gruppen för integrerande kommunikation) (8) samtidigt som man främjar e-tillgängligheten när det gäller exempelvis reformen av direktivet om audiovisuella tjänster (Television utan gränser), något som kommittén redan tidigare rekommenderat (9), eller direktivet om upphovsrätt i informationssamhället. |
| --- | --- | --- | --- |

3.4

Följande bör anses som allmänna mål:

a)

Att främja samverkansförmåga mellan IKT-tjänster genom gemensamma standarder och specifikationer så att de europeiska standardiseringsorganen kan beakta tillgängligheten när de antar och utvecklar dessa standarder.

—

Skärpa bestämmelserna om e-tillgänglighet i direktiven om e-kommunikation i enlighet med rekommendationerna från INCOM (gruppen för integrerande kommunikation) (8) samtidigt som man främjar e-tillgängligheten när det gäller exempelvis reformen av direktivet om audiovisuella tjänster (Television utan gränser), något som kommittén redan tidigare rekommenderat (9), eller direktivet om upphovsrätt i informationssamhället.

| b) | Att underlätta tillgången till IKT-nätverk genom att tillhandahålla infrastruktur och utrustning för hårdvara i de områden och regioner i Europa där den digitala klyftan är ett faktum. Inom strukturfonderna, fonden för regional utveckling och den nyinrättade fonden för forskning och utveckling bör medel öronmärkas för integration om man skall kunna se till att 90 procent av EU:s territorium har tillgång till IKT senast 2010. |
| --- | --- |

b)

Att underlätta tillgången till IKT-nätverk genom att tillhandahålla infrastruktur och utrustning för hårdvara i de områden och regioner i Europa där den digitala klyftan är ett faktum. Inom strukturfonderna, fonden för regional utveckling och den nyinrättade fonden för forskning och utveckling bör medel öronmärkas för integration om man skall kunna se till att 90 procent av EU:s territorium har tillgång till IKT senast 2010.

| c) | Att IKT-produkter och IKT-tjänster gagnar alla samhällsmedlemmar och att deras utformning och funktion passar även de mest missgynnade samhällsgrupperna, i synnerhet funktionshindrade och äldre. Det måste därför finnas två ansvarsnivåer där ansvaret delas mellan offentliga myndigheter och den privata sektorn. |
| --- | --- |

c)

Att IKT-produkter och IKT-tjänster gagnar alla samhällsmedlemmar och att deras utformning och funktion passar även de mest missgynnade samhällsgrupperna, i synnerhet funktionshindrade och äldre. Det måste därför finnas två ansvarsnivåer där ansvaret delas mellan offentliga myndigheter och den privata sektorn.

| 3.4.1 | Å ena sidan bör EU-institutionerna och de nationella myndigheterna, i enlighet med sina befogenheter, fastställa kriterier för åtgärder som riktar sig till företag som verkar inom IKT-sektorn på inre marknaden, framför allt på områden som standardisering, och de bör se till att dessa kriterier uppfylls. |
| --- | --- |

3.4.1

Å ena sidan bör EU-institutionerna och de nationella myndigheterna, i enlighet med sina befogenheter, fastställa kriterier för åtgärder som riktar sig till företag som verkar inom IKT-sektorn på inre marknaden, framför allt på områden som standardisering, och de bör se till att dessa kriterier uppfylls.

| 3.4.2 | I så hög grad som möjligt skall dessa krav tillämpas på den gemensamma handelspolitiken så att nyttan med tillgängligheten inte bara märks i Europa, utan över hela världen. Å andra sidan bör det tas fram uppförandekoder som stämmer överens med varje missgynnad grupps behov, för att skapa en känsla av att företagen har ett socialt ansvar på detta område. |
| --- | --- |

3.4.2

I så hög grad som möjligt skall dessa krav tillämpas på den gemensamma handelspolitiken så att nyttan med tillgängligheten inte bara märks i Europa, utan över hela världen. Å andra sidan bör det tas fram uppförandekoder som stämmer överens med varje missgynnad grupps behov, för att skapa en känsla av att företagen har ett socialt ansvar på detta område.

| 3.4.3 | Relevanta aktörer inom det civila samhället bör också involveras i teknisk innovation och spridandet av bästa metoder för tillgång till och användning av IKT genom gränsöverskridande nätverk som sammanlänkar universitetens och IKT-företagens forskningscentra. EU och de nationella förvaltningarna bör bland annat genomföra årliga samfinansierade projekt i detta syfte och främja en spetsforskningskultur, inbegripet att inrätta ett europeiskt pris för högkvalitativ ny teknik som underlättar e-integration. |
| --- | --- |

3.4.3

Relevanta aktörer inom det civila samhället bör också involveras i teknisk innovation och spridandet av bästa metoder för tillgång till och användning av IKT genom gränsöverskridande nätverk som sammanlänkar universitetens och IKT-företagens forskningscentra. EU och de nationella förvaltningarna bör bland annat genomföra årliga samfinansierade projekt i detta syfte och främja en spetsforskningskultur, inbegripet att inrätta ett europeiskt pris för högkvalitativ ny teknik som underlättar e-integration.

| 3.5 | Följande åtgärder bör anses som särskilda mål:






  a) | Att utvidga direktivet om samhällsomfattande tjänster, som omfattar tillgång till avgiftsbelagda telefonautomater, larmtjänster och information om abonnenter, till att även omfatta bredbandsteknik och mobiltelefoner, vilket EESK ett flertal gånger har efterlyst. |
| --- | --- | --- |

3.5

Följande åtgärder bör anses som särskilda mål:

a)

Att utvidga direktivet om samhällsomfattande tjänster, som omfattar tillgång till avgiftsbelagda telefonautomater, larmtjänster och information om abonnenter, till att även omfatta bredbandsteknik och mobiltelefoner, vilket EESK ett flertal gånger har efterlyst.

| b) | Att offentlig förvaltning inte får använda sig av IKT-produkter och IKT-tjänster som inte uppfyller gällande tillgänglighetsregler och att framtida gemenskapslagstiftning om offentlig upphandling skall innehålla obligatoriska bestämmelser om tillgänglighet. |
| --- | --- |

b)

Att offentlig förvaltning inte får använda sig av IKT-produkter och IKT-tjänster som inte uppfyller gällande tillgänglighetsregler och att framtida gemenskapslagstiftning om offentlig upphandling skall innehålla obligatoriska bestämmelser om tillgänglighet.

| c) | Att tillgänglighetskraven harmoniseras när det gäller användning av IP-nätverk som omfattar larmtjänster och användning av interaktiv digital television. |
| --- | --- |

c)

Att tillgänglighetskraven harmoniseras när det gäller användning av IP-nätverk som omfattar larmtjänster och användning av interaktiv digital television.

| d) | Att medlemsstaterna till fullo antar version 2 av rekommendationerna för tillgänglighet på Internet (”Web Content Accessibility Guidelines”) och ser till att de finns med på offentliga webbplatser – något som kommittén redan tidigare har efterlyst (10). |
| --- | --- |

d)

Att medlemsstaterna till fullo antar version 2 av rekommendationerna för tillgänglighet på Internet (”Web Content Accessibility Guidelines”) och ser till att de finns med på offentliga webbplatser – något som kommittén redan tidigare har efterlyst (10).

| e) | Att uppmuntra användning av ”publiceringsverktyg” som är utformade i enlighet med version 2 av ovan nämnda rekommendationer för tillgänglighet på Internet. |
| --- | --- |

e)

Att uppmuntra användning av ”publiceringsverktyg” som är utformade i enlighet med version 2 av ovan nämnda rekommendationer för tillgänglighet på Internet.

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | Antalet personer över 65 år ökar i befolkningspyramiden och åldersgruppen växer i jämförelse med resten av befolkningen. De låga födelsetalen, den förbättrade livskvaliteten och den ökade livslängden är de främsta orsakerna till detta. Av denna anledning har rådets ordförandeskap tagit upp den åldrande befolkningen som en diskussionspunkt i de gemensamma ordförandeskapsprogrammen. |
| --- | --- |

4.1

Antalet personer över 65 år ökar i befolkningspyramiden och åldersgruppen växer i jämförelse med resten av befolkningen. De låga födelsetalen, den förbättrade livskvaliteten och den ökade livslängden är de främsta orsakerna till detta. Av denna anledning har rådets ordförandeskap tagit upp den åldrande befolkningen som en diskussionspunkt i de gemensamma ordförandeskapsprogrammen.

| 4.2 | I det nya samhälle där äldre personer lever finns det olika faktorer som kan bidra till ensamhet, till exempel att storfamiljen försvinner och ersätts av familjer med bara en förälder. Informationssamhället erbjuder nya möjligheter för äldre personer att bryta sin sociala isolering genom att det främjar nya insatser som minskar den befintliga digitala klyftan.
  Detta framgår särskilt tydligt när det gäller e-tillgänglighet. Enligt den enhälligt antagna ministerdeklarationen från Riga är det bara 10 procent av personer äldre än 65 år i EU som använder Internet. |
| --- | --- |

4.2

I det nya samhälle där äldre personer lever finns det olika faktorer som kan bidra till ensamhet, till exempel att storfamiljen försvinner och ersätts av familjer med bara en förälder. Informationssamhället erbjuder nya möjligheter för äldre personer att bryta sin sociala isolering genom att det främjar nya insatser som minskar den befintliga digitala klyftan.

Detta framgår särskilt tydligt när det gäller e-tillgänglighet. Enligt den enhälligt antagna ministerdeklarationen från Riga är det bara 10 procent av personer äldre än 65 år i EU som använder Internet.

| 4.3 | Förutom allmän tillgång till Internet bör social politik över sektorsgränserna utarbetas (i enlighet med subsidiaritetsprincipen) för att uppmuntra integrering av äldre och personer med funktionshinder i informationssamhället, i syfte att skapa jämställdhet och förbättra deras livskvalitet, optimera tjänster och främja deras deltagande i informationssamhället samt undanröja hinder för digital utbildning och fri mjukvara.
  Genom att underlätta äldres och funktionshindrades tillgång till informationssamhället kan man stimulera deras intellektuella aktivitet och göra deras liv lättare genom att t.ex. tillhandahålla följande tjänster:






  — | Gratis rådgivning. |
| --- | --- | --- |

4.3

Förutom allmän tillgång till Internet bör social politik över sektorsgränserna utarbetas (i enlighet med subsidiaritetsprincipen) för att uppmuntra integrering av äldre och personer med funktionshinder i informationssamhället, i syfte att skapa jämställdhet och förbättra deras livskvalitet, optimera tjänster och främja deras deltagande i informationssamhället samt undanröja hinder för digital utbildning och fri mjukvara.

Genom att underlätta äldres och funktionshindrades tillgång till informationssamhället kan man stimulera deras intellektuella aktivitet och göra deras liv lättare genom att t.ex. tillhandahålla följande tjänster:

—

Gratis rådgivning.

| — | Tillhandahållande av dokumentation i hemmet. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av dokumentation i hemmet.

| — | Rättslig rådgivning för enskilda personer eller på pensionärscentra. |
| --- | --- |

—

Rättslig rådgivning för enskilda personer eller på pensionärscentra.

| — | Aktiviteter för rekreation och fritid. |
| --- | --- |

—

Aktiviteter för rekreation och fritid.

| — | Särskilda tjänster för äldre och kontakt med lokal socialtjänst. |
| --- | --- |

—

Särskilda tjänster för äldre och kontakt med lokal socialtjänst.

| — | Utbildning i virtuella klassrum. |
| --- | --- |

—

Utbildning i virtuella klassrum.

| — | Semesterprogram. |
| --- | --- |

—

Semesterprogram.

| — | Telemedicin via Internet. |
| --- | --- |

—

Telemedicin via Internet.

EESK vill framhålla IKT:s betydelse för att öka de äldres och funktionshindrades sociala och ekonomiska medverkan via deras intresseorganisationer i syfte att förbättra situationen i EU. Det organiserade civila samhällets medverkan skulle kunna vara värdefull när det gäller självreglering, utarbetande av uppförandekoder och frågor som rör företagens sociala ansvar.

| 4.4 | EESK anser att det bör antas stödåtgärder med fokus på projekt och insatser som gör det lättare för funktionshindrade och äldre att få tillgång till informationssamhället och som introducerar dem i användningen av ny teknik som ett sätt att fullfölja sin sociala integration, undvika marginalisering på detta område och förbättra sin livskvalitet. Konkret handlar det om följande:






  — | Att skapa och utveckla digitala nätverk som kan bidra till mer professionella och effektiva förvaltningssystem för olika organ och föreningar. Nätverken bör förses med lämplig utrustning och anpassas till de behov som finns bland olika grupper av äldre och funktionshindrade. |
| --- | --- | --- |

4.4

EESK anser att det bör antas stödåtgärder med fokus på projekt och insatser som gör det lättare för funktionshindrade och äldre att få tillgång till informationssamhället och som introducerar dem i användningen av ny teknik som ett sätt att fullfölja sin sociala integration, undvika marginalisering på detta område och förbättra sin livskvalitet. Konkret handlar det om följande:

—

Att skapa och utveckla digitala nätverk som kan bidra till mer professionella och effektiva förvaltningssystem för olika organ och föreningar. Nätverken bör förses med lämplig utrustning och anpassas till de behov som finns bland olika grupper av äldre och funktionshindrade.

| — | Genomföra pilotprojekt som grundar sig på tillämpningar och verktyg som gör det möjligt för funktionshindrade och äldre att föra ett aktivt och oberoende liv tack vare att de integreras i informationssamhället. |
| --- | --- |

—

Genomföra pilotprojekt som grundar sig på tillämpningar och verktyg som gör det möjligt för funktionshindrade och äldre att föra ett aktivt och oberoende liv tack vare att de integreras i informationssamhället.

| 4.5 | Den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen kan stärkas genom att man använder FN:s principer för äldre personer i EU-strategierna och främjar tillgång till lämplig utbildning och vidareutbildning. |
| --- | --- |

4.5

Den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen kan stärkas genom att man använder FN:s principer för äldre personer i EU-strategierna och främjar tillgång till lämplig utbildning och vidareutbildning.

| 4.6 | I samband med den översyn av ”den nya metoden” som kommissionen skall göra bör lagstiftning som utarbetas beakta äldre personers behov i syfte att underlätta erbjudna tjänster genom framtagna produkter. Standardiseringsorgan och näringslivet bör å sin sida beakta dessa omständigheter inom sina verksamhetsområden. |
| --- | --- |

4.6

I samband med den översyn av ”den nya metoden” som kommissionen skall göra bör lagstiftning som utarbetas beakta äldre personers behov i syfte att underlätta erbjudna tjänster genom framtagna produkter. Standardiseringsorgan och näringslivet bör å sin sida beakta dessa omständigheter inom sina verksamhetsområden.

| 4.7 | Ur miljöskyddssynpunkt finns det möjlighet att öka användningen av digitala hjälpmedel för att minska behovet av att förflytta sig för att få tjänster utförda på plats. Kommissionen bör utnyttja dessa möjligheter genom att föreslå framtida överstatliga åtgärder för e-tillgänglighet som är mer framåtsträvande. |
| --- | --- |

4.7

Ur miljöskyddssynpunkt finns det möjlighet att öka användningen av digitala hjälpmedel för att minska behovet av att förflytta sig för att få tjänster utförda på plats. Kommissionen bör utnyttja dessa möjligheter genom att föreslå framtida överstatliga åtgärder för e-tillgänglighet som är mer framåtsträvande.

Bryssel den 30 maj 2007.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Ordförande

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Rådets resolution om handlingsplanen eEurope 2002: Tillgänglighet till offentliga webbplatser och deras innehåll.

1

(2)  Rådets resolution 14892/02.

2

(3)  KOM(2005) 229 slutlig. EESK:s yttrande om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – i2010 – Det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning”. EUT C 110, 9.5.2006, s. 83.

3

(4)  KOM(2005) 425 slutlig.

4

(5)  Yttrande från EESK 404/2006, antaget vid plenarsessionen den 15 mars 2006. föredragande: Miguel Ángel Cabra de Luna. EUT C 110, 9.6.2006.

5

(6)  Enligt EESK:s yttrande 404/2006, punkt 3.4, är funktionshindrade en heterogen grupp. Samtidigt finns det skäl att hävda att i synnerhet följande huvudkategorier drabbas av bristande IKT-tillgänglighet: personer med kognitiva och inlärningsrelaterade handikapp, personer med sensoriska funktionshinder (döva och hörselskadade, blinda och synskadade, personer med talsvårigheter) och personer med fysiska funktionshinder. EUT C 110, 9.5.2006.

6

(7)  I EU:s ministerdeklaration om e-integration, som antogs i Riga den 11 juni 2006 inom ramen för initiativet i2010, upprepades det politiska åtagandet om förbättrad e-tillgänglighet.

7

http://ec.europa.eu/information_society/events/ict_riga_2006/index_en.htm.

(8)  Gruppen för integrerande kommunikation (INCOM) bildades 2003 och består av företrädare för medlemsstaterna, telekommunikationsoperatörer, konsumentföreningar och standardiseringsorgan.

8

(9)  EESK:s yttrande 486/2006. EUT C 185, 8.8.2006.

9

(10)  EESK:s yttrande 404/2006, punkt 7.5.1: ”EESK uppmanar alla EU-medlemsstater att i oförändrat skick anta version 2 av riktlinjerna i webbtillgänglighetsinitiativet (W3C-WAI) och att tillämpa det till fullo på samtliga offentliga webbsidor.”EUT C 110, 9.5.2006.

10

---