# Официален вестник C 146/2007

| | ISSN 1830-365X |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 146 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 5030 юни 2007 г. |

ISSN 1830-365X

Официален вестник

на Европейския съюз

C 146

Издание на български език

Информация и известия

Година 5030 юни 2007 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | III   Подготвителни актове |
| | Комитет на регионите |
| | 68-а пленарна сесия 13 и 14 февруари 2007 г. |
| 2007/C 146/01 | Становище на Комитета на регионите относно план за политика относно законната миграция, борба срещу незаконната имиграция, бъдеще на европейската миграционна мрежа | 1 |
| 2007/C 146/02 | Становище на Комитета на регионите Жилища и регионална политика | 10 |
| 2007/C 146/03 | Становище на Комитета на регионите Към бъдеща морска политика на Европейския съюз | 19 |
| 2007/C 146/04 | Становище на Комитета на регионите относно Европейски технологичен институт | 27 |
| 2007/C 146/05 | Становище на Комитета на регионите Тематична стратегия за опазване на почвите | 34 |
| 2007/C 146/06 | Становище на Комитета на регионите относно Тематична стратегия относно устойчиво използване на пестицидите | 48 |
| 2007/C 146/07 | Становище на Комитета на регионите относно Европейска инициатива за прозрачност | 53 |
| 2007/C 146/08 | Становище на Комитета на регионите Към стратегия на ЕС относно правата на детето | 58 |
| 2007/C 146/09 | Становище на Комитета на регионите относно Преодоляване на широколентовата разлика и План за действие i2010 за електронно правителство | 63 |
| 2007/C 146/10 | Становище на Комитета на регионите относно подобряване на ефективността на процедурите за преразглеждане при възлагането на обществени поръчки | 69 |
| 2007/C 146/11 | Становище на Комитета на регионите относно финансиране на растежа на МСП | 73 |
| 2007/C 146/12 | Становище на Комитета на регионите Ефективност и справедливост на европейските системи за образование и обучение и Европейска квалификационна рамка за учене през целия живот | 77 |
| 2007/C 146/13 | Становище на Комитета на регионите относно Средносрочeн преглед на бялата книга за транспорт от 2001 г. на Европейската комисия | 85 |

Известие No

Съдържание

Страница

III   Подготвителни актове

Комитет на регионите

68-а пленарна сесия 13 и 14 февруари 2007 г.

2007/C 146/01

Становище на Комитета на регионите относно план за политика относно законната миграция, борба срещу незаконната имиграция, бъдеще на европейската миграционна мрежа

1

2007/C 146/02

Становище на Комитета на регионите Жилища и регионална политика

10

2007/C 146/03

Становище на Комитета на регионите Към бъдеща морска политика на Европейския съюз

19

2007/C 146/04

Становище на Комитета на регионите относно Европейски технологичен институт

27

2007/C 146/05

Становище на Комитета на регионите Тематична стратегия за опазване на почвите

34

2007/C 146/06

Становище на Комитета на регионите относно Тематична стратегия относно устойчиво използване на пестицидите

48

2007/C 146/07

Становище на Комитета на регионите относно Европейска инициатива за прозрачност

53

2007/C 146/08

Становище на Комитета на регионите Към стратегия на ЕС относно правата на детето

58

2007/C 146/09

Становище на Комитета на регионите относно Преодоляване на широколентовата разлика и План за действие i2010 за електронно правителство

63

2007/C 146/10

Становище на Комитета на регионите относно подобряване на ефективността на процедурите за преразглеждане при възлагането на обществени поръчки

69

2007/C 146/11

Становище на Комитета на регионите относно финансиране на растежа на МСП

73

2007/C 146/12

Становище на Комитета на регионите Ефективност и справедливост на европейските системи за образование и обучение и Европейска квалификационна рамка за учене през целия живот

77

2007/C 146/13

Становище на Комитета на регионите относно Средносрочeн преглед на бялата книга за транспорт от 2001 г. на Европейската комисия

85

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

III Подготвителни актове

Комитет на регионите

68-а пленарна сесия 13 и 14 февруари 2007 г.

| 30.6.2007 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 146/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 146/1

---

Становище на Комитета на регионите относно план за политика относно законната миграция, борба срещу незаконната имиграция, бъдеще на европейската миграционна мрежа

(2007/C 146/01)

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| — | препоръчва признаването на обща европейска политика в областта на миграцията, която да позволи задълбочаване на сътрудничеството и координацията между държавите-членки и третите страни; |
| --- | --- |

—

препоръчва признаването на обща европейска политика в областта на миграцията, която да позволи задълбочаване на сътрудничеството и координацията между държавите-членки и третите страни;

| — | призовава за спешното създаване на финансов инструмент, в частност предназначен за центровете, определени като главни миграционни центрове, както и за транзитните зони, които следва да посрещнат вълните от мигранти, каквито са Канарските острови, Сеута, Лампедуза, Малта, Мелила, и най-общо Южна Италия. В тези зони масовият мигрантски поток представлява изключително важен проблем. |
| --- | --- |

—

призовава за спешното създаване на финансов инструмент, в частност предназначен за центровете, определени като главни миграционни центрове, както и за транзитните зони, които следва да посрещнат вълните от мигранти, каквито са Канарските острови, Сеута, Лампедуза, Малта, Мелила, и най-общо Южна Италия. В тези зони масовият мигрантски поток представлява изключително важен проблем.

| — | препоръчва предприемането на всички необходими мерки, за да се сложи край на трафика на хора и да се прекрати дейността на престъпните групи, които го практикуват, и изисква този въпрос да се превърне в приоритетен за ЕС и да бъдат отпуснати съответните финансови средства. От изключителна важност е да бъде избегната незаконната миграция и да се води борба срещу сивата икономика, която я насърчава. |
| --- | --- |

—

препоръчва предприемането на всички необходими мерки, за да се сложи край на трафика на хора и да се прекрати дейността на престъпните групи, които го практикуват, и изисква този въпрос да се превърне в приоритетен за ЕС и да бъдат отпуснати съответните финансови средства. От изключителна важност е да бъде избегната незаконната миграция и да се води борба срещу сивата икономика, която я насърчава.

| — | подчертава ключовата роля на местните и регионални власти, както поради опита им и отношенията, които поддържат със страните на произход, така и поради мерките, които предприемат по отношение на интегрирането на мигрантите, главно в областта на здравеопазването (най-високият дял от държавните разходи), жилищното настаняване, образованието и заетостта. |
| --- | --- |

—

подчертава ключовата роля на местните и регионални власти, както поради опита им и отношенията, които поддържат със страните на произход, така и поради мерките, които предприемат по отношение на интегрирането на мигрантите, главно в областта на здравеопазването (най-високият дял от държавните разходи), жилищното настаняване, образованието и заетостта.

| — | предлага в тази насока разработването на механизъм за проследяване на становищата по въпросите на имиграцията, за да се гарантира, че Комитетът е представен от председателя на Комисията „Конституционни въпроси“ или от докладчиците, в рамките на различните инициативи на Комисията в тази област. Този механизъм ще позволи активното му участие в различните етапи на законодателния процес а) по време на фазата, предшестваща законодателната (консултиране като заинтересована страна, анализ на въздействието), б) по време на фазата за оценяване на политиката (годишни доклади за миграцията и интеграцията, годишен форум по въпросите на интеграцията). |
| --- | --- |

—

предлага в тази насока разработването на механизъм за проследяване на становищата по въпросите на имиграцията, за да се гарантира, че Комитетът е представен от председателя на Комисията „Конституционни въпроси“ или от докладчиците, в рамките на различните инициативи на Комисията в тази област. Този механизъм ще позволи активното му участие в различните етапи на законодателния процес а) по време на фазата, предшестваща законодателната (консултиране като заинтересована страна, анализ на въздействието), б) по време на фазата за оценяване на политиката (годишни доклади за миграцията и интеграцията, годишен форум по въпросите на интеграцията).

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД Зелената книга за бъдещето на европейската миграционна мрежа (COM(2005) 606 final);

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД Съобщението на Комисията „Програма за действие в областта на законната миграция“ (COM(2005) 669 final);

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД Съобщението на Комисията за „Приоритетите за действие в областта на борбата срещу незаконната имиграция на граждани на трети страни“ (COM(2006) 402 final);

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД Решението на Европейската комисия от 2 декември 2005 г. да се консултира с Комитета на регионите по този въпрос, съгласно член 265, параграф 1 от Договора за създаване на Европейската общност;

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД Решението на Бюрото на Комитета на регионите от 25 април 2006 г. да възложи на Комисията „Конституционни въпроси, европейско управление и пространство на свобода, сигурност и правосъдие“ изготвянето на становище по този въпрос;

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД заключенията на председателството на Европейския съвет от Брюксел на 4 и 5 ноември 2004 г. относно пространството на свобода, сигурност и правосъдие: Хагска програма;

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД член 63 от Договора за създаване на Европейската общност;

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД Ръководството за интеграция на Генерална дирекция „Правосъдие, свобода и сигурност“ на Европейската комисия;

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД резолюцията на Европейския парламент относно стратегиите и средствата за интегриране на имигрантите в Европейския съюз (2006/2056) (INI);

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД резолюцията на Европейския парламент относно „развитието и миграциите“ (2005/2244) (INI);

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД Становището на Комитета на регионите относно „Пространството на свобода, сигурност и правосъдие: ролята на местните и регионални власти в изпълнението на Хагската програма“ CdR 223/2004 fin; ОВ C 231, 20.9.2005 г., стр. 83-86;

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД становището на Комитета на регионите относно съобщението на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския социален и икономически комитет и Комитета на регионите във връзка с първия годишен доклад за миграцията и интеграцията (COM(2004) 508 final), CdR 339/2004; ОВ C 231, 20.9.2005 г., стр. 46-50;

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД становището на Комитета относно „Съобщението на Комисията до Съвета и до Европейския парламент — Хагската програма: Десет приоритета за следващите пет години — Партньорство за европейско обновяване в областта на свободата, сигурността и правосъдието“ (COM(2005) 184 final), съобщението на Комисията до Съвета и Европейския парламент за създаване на рамкова програма в областта на сигурността и защитата на свободите за периода 2007-2013 г. и съобщението на Комисията до Съвета и Европейския парламент за създаване на рамкова програма в областта на основните права и правосъдието за периода 2007-2013 г. (COM(2005) 122 final) 2005/0037 (COD) 2005/0038 (CNS) 2005/0039 (CNS) — 2005/0040 (COD), CdR 122/2005; ОВ C 192, 16.8.2006 г., стр. 25-33;

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД становището на Комитета на регионите CDR 51/2006 относно съобщението на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския социален и икономически комитет и Комитета на регионите — обща програма за интеграция — рамка за интегрирането на гражданите на трети страни в Европейския съюз (COM(2005) 389 final), Съобщението на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Миграция и развитие: конкретни насоки за сътрудничество между Европейския съюз и развиващите се страни“ (COM(2005) 390 final) и Предложението за директива на Европейския парламент и на Съвета относно общите стандарти и процедури приложими в държавите-членки за връщането на неправомерно пребиваващи граждани на трети страни (COM(2005) 391 final); ОВ C 206, 29.8.2006 г., стр. 27-39;

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД своето проектостановище (CdR 233/2006 rev. 2), прието на 29 ноември 2006 г. от Комисия „Конституционни въпроси, европейско управление и пространство на свобода, сигурност и правосъдие“ (Докладчик: г-жа Laura DE ESTEBAN MARTIN, генерален директор по сътрудничество с държавата и европейски въпроси на автономна област Мадрид (ES/ЕНП));

като има предвид, че:

| 1) | в момента в Европа се наблюдава неотложна ситуация по отношение на миграцията, ситуация, каквато никога не е познавала в своята история; крайната цел на тази миграция е достъп до европейска територия, което я превръща в проблем, който засяга не само държавите-членки и регионите, към които най-често се насочва тази миграция. Проблемът следва да се разглежда в мащаба на Европейския съюз — на държавите-членки и на страните на произход и транзит; те следва да се изправят заедно пред новите предизвикателства, поставяни ежедневно от миграционните потоци, включително движението на миграционното население в рамките на ЕС. В Хагската програма, приета от Европейския съвет през ноември 2004 г. е изложена работна програма за създаване на обща политика по въпросите на миграцията и тя е определена за приоритет на ЕС. |
| --- | --- |

1)

в момента в Европа се наблюдава неотложна ситуация по отношение на миграцията, ситуация, каквато никога не е познавала в своята история; крайната цел на тази миграция е достъп до европейска територия, което я превръща в проблем, който засяга не само държавите-членки и регионите, към които най-често се насочва тази миграция. Проблемът следва да се разглежда в мащаба на Европейския съюз — на държавите-членки и на страните на произход и транзит; те следва да се изправят заедно пред новите предизвикателства, поставяни ежедневно от миграционните потоци, включително движението на миграционното население в рамките на ЕС. В Хагската програма, приета от Европейския съвет през ноември 2004 г. е изложена работна програма за създаване на обща политика по въпросите на миграцията и тя е определена за приоритет на ЕС.

| 2) | липсват надеждни статистически данни, за да се измери с точност съотношението законна — незаконна миграция и най-общо миграционните явления, и че следователно продължава да бъде необходимо европейската миграционна мрежа да продължи да изпълнява задачите си, за да се осигури наличието на обективна и подлежаща на сравнение информация, с цел да се поддържа общата политика за имиграция и предоставяне на убежище. |
| --- | --- |

2)

липсват надеждни статистически данни, за да се измери с точност съотношението законна — незаконна миграция и най-общо миграционните явления, и че следователно продължава да бъде необходимо европейската миграционна мрежа да продължи да изпълнява задачите си, за да се осигури наличието на обективна и подлежаща на сравнение информация, с цел да се поддържа общата политика за имиграция и предоставяне на убежище.

| 3) | интегрирането на имигрантското население следва да бъде разглеждано от гледна точка на интегрирането му в пазара на труда, като се отдели особено внимание на жените-мигранти, но и в по-широка перспектива, която да обхваща и образователната, културната, социалната и политическата сфери; |
| --- | --- |

3)

интегрирането на имигрантското население следва да бъде разглеждано от гледна точка на интегрирането му в пазара на труда, като се отдели особено внимание на жените-мигранти, но и в по-широка перспектива, която да обхваща и образователната, културната, социалната и политическата сфери;

| 4) | интеграцията е двупосочен процес, който включва, от една страна, желанието на имигрантите да се интегрират в приемното общество и отговорността им при осъществяването на това желание, и от друга страна, желанието на гражданите на Европейския съюз да приемат интегрирането на тези имигранти. Следователно е необходимо предприемането на кампании за осведомяване и образование с цел оказване на положително влияние върху поведението на двете групи. |
| --- | --- |

4)

интеграцията е двупосочен процес, който включва, от една страна, желанието на имигрантите да се интегрират в приемното общество и отговорността им при осъществяването на това желание, и от друга страна, желанието на гражданите на Европейския съюз да приемат интегрирането на тези имигранти. Следователно е необходимо предприемането на кампании за осведомяване и образование с цел оказване на положително влияние върху поведението на двете групи.

| 5) | местните и регионални власти в качеството си на директни приемници на тази миграция и главни действащи лица в осъществяването на мерките за интеграция (в професионален, образователен, културен, социален и политически план) следва да играят основна роля при определянето на миграционната политика, за да се гарантира ефективното интегриране на мигрантите на ниво, най-близо до гражданите. |
| --- | --- |

5)

местните и регионални власти в качеството си на директни приемници на тази миграция и главни действащи лица в осъществяването на мерките за интеграция (в професионален, образователен, културен, социален и политически план) следва да играят основна роля при определянето на миграционната политика, за да се гарантира ефективното интегриране на мигрантите на ниво, най-близо до гражданите.

прие следното становище на 68-та си пленарна сесия, проведена на 13 и 14 февруари 2007 г. (заседание от 13 февруари 2007 г.)

1.   Позиции и общи препоръки на Комитета на регионите

Комитетът на регионите

| 1.1 | счита, съгласно изложеното в предишни становища относно връщането на незаконни мигранти и изпълнението на Хагската програма (1) на регионално и местно ниво, че имиграцията трябва да бъде разглеждана от глобална гледна точка, която да включва ясно виждане за най-важните действия, които следва да бъдат предприети по въпросите на миграционната политика и да не се основава на фрагментарни мерки. Следва да се вземат под внимание всички законодателни, оперативни и икономически инициативи, необходими за разглеждането на явлението от възникването му, посредством сътрудничество за развитие с държавите на произход и борбата срещу трафика на хора, до последната фаза на процеса — чрез вземането на необходимите мерки за интегрирането на всички мигранти, които са се установили в нашите страни и борбата срещу сивата икономика, която очевидно е притегателен фактор и катализатор за експлоатацията на мигрантите; Комитетът отбелязва, че престъпните организации допринасят за засилване на незаконната имиграция; |
| --- | --- |

1.1

счита, съгласно изложеното в предишни становища относно връщането на незаконни мигранти и изпълнението на Хагската програма (1) на регионално и местно ниво, че имиграцията трябва да бъде разглеждана от глобална гледна точка, която да включва ясно виждане за най-важните действия, които следва да бъдат предприети по въпросите на миграционната политика и да не се основава на фрагментарни мерки. Следва да се вземат под внимание всички законодателни, оперативни и икономически инициативи, необходими за разглеждането на явлението от възникването му, посредством сътрудничество за развитие с държавите на произход и борбата срещу трафика на хора, до последната фаза на процеса — чрез вземането на необходимите мерки за интегрирането на всички мигранти, които са се установили в нашите страни и борбата срещу сивата икономика, която очевидно е притегателен фактор и катализатор за експлоатацията на мигрантите; Комитетът отбелязва, че престъпните организации допринасят за засилване на незаконната имиграция;

| 1.2 | подчертава, че въпреки увеличаването на миграцията от 80-те години насам и факта, че в ЕС навлизат голям брой имигранти от развиващите се страни (понастоящем приблизителният им брои е 40 милиона), все още не съществува обща европейска политика за регулиране на миграционните потоци, поради тази причина държавите-членки вземат едностранни решения, които затрудняват приемането на обща позиция; |
| --- | --- |

1.2

подчертава, че въпреки увеличаването на миграцията от 80-те години насам и факта, че в ЕС навлизат голям брой имигранти от развиващите се страни (понастоящем приблизителният им брои е 40 милиона), все още не съществува обща европейска политика за регулиране на миграционните потоци, поради тази причина държавите-членки вземат едностранни решения, които затрудняват приемането на обща позиция;

| 1.3 | отбелязва освен това, че за управлението на миграционните потоци, не бива да се чака настъпването на събития с тежки последици. Тези спешни ситуации не следва да бъдат предпоставка за постигане на споразумения за асоцииране; |
| --- | --- |

1.3

отбелязва освен това, че за управлението на миграционните потоци, не бива да се чака настъпването на събития с тежки последици. Тези спешни ситуации не следва да бъдат предпоставка за постигане на споразумения за асоцииране;

| 1.4 | счита, че споразуменията за асоцииране, сключени с трети страни, следва да съдържат политически, социално-икономически и културни аспекти, за да се установи реално отношение или връзка на взаимна зависимост между миграцията и развитието, както бе препоръчано в доклада на Европейския парламент за развитието и миграцията (2); |
| --- | --- |

1.4

счита, че споразуменията за асоцииране, сключени с трети страни, следва да съдържат политически, социално-икономически и културни аспекти, за да се установи реално отношение или връзка на взаимна зависимост между миграцията и развитието, както бе препоръчано в доклада на Европейския парламент за развитието и миграцията (2);

| 1.5 | потвърждава, че ключът за избягване на неконтролируемата миграция е сътрудничество за цялостно развитие чрез разработването на проекти за създаване на нови работни места; създаването на икономически и търговски форум, създаването на университетска мрежа, създаването на фондове за микрокредитиране на мигрантите; предприемането на мерки за улесняване на сътрудничеството на мигрантите за развитието на собствените им страни; изграждането на инфраструктури, особено на такива за снабдяване с питейна вода (42 % от населението на Африка няма достъп до питейна вода), с електричество (само 20 % имат редовен достъп до електрическата мрежа), здравни центрове и училища. В този контекст ще бъде решаващо да се засили сътрудничеството в институционалните рамки, като в държавите, приемащи помощта за развитие, се създаде цяла серия от предварителни условия, като прозрачност на управлението и демократизация на структурите, условия, необходими за постигането на ефективност при получаването и използването на тази помощ. Целта на сътрудничеството за развитие трябва да бъде най-общо да се насърчи качеството, а не количеството; особено важно е да се гарантира висока степен на прозрачност при използването на помощите, така че те да бъдат действително източник на развитие; |
| --- | --- |

1.5

потвърждава, че ключът за избягване на неконтролируемата миграция е сътрудничество за цялостно развитие чрез разработването на проекти за създаване на нови работни места; създаването на икономически и търговски форум, създаването на университетска мрежа, създаването на фондове за микрокредитиране на мигрантите; предприемането на мерки за улесняване на сътрудничеството на мигрантите за развитието на собствените им страни; изграждането на инфраструктури, особено на такива за снабдяване с питейна вода (42 % от населението на Африка няма достъп до питейна вода), с електричество (само 20 % имат редовен достъп до електрическата мрежа), здравни центрове и училища. В този контекст ще бъде решаващо да се засили сътрудничеството в институционалните рамки, като в държавите, приемащи помощта за развитие, се създаде цяла серия от предварителни условия, като прозрачност на управлението и демократизация на структурите, условия, необходими за постигането на ефективност при получаването и използването на тази помощ. Целта на сътрудничеството за развитие трябва да бъде най-общо да се насърчи качеството, а не количеството; особено важно е да се гарантира висока степен на прозрачност при използването на помощите, така че те да бъдат действително източник на развитие;

| 1.6 | подчертава важната роля на местните и регионални власти, както поради опита им и отношенията, които поддържат с държавите на произход, така и поради мерките, които предприемат по отношение на интегрирането на мигрантите, главно в областта на здравеопазването (най-високият дял от държавните разходи), жилищното настаняване, образованието и заетостта. В рамките на сътрудничеството с държавите на произход, регионалните и местни власти са сключили множество споразумения и проекти, между които е редно да се отбележат приемните домове за младежи, завръщащи се в страната си, открити в Мароко от автономна област Мадрид в рамките на програмата AENEAS; |
| --- | --- |

1.6

подчертава важната роля на местните и регионални власти, както поради опита им и отношенията, които поддържат с държавите на произход, така и поради мерките, които предприемат по отношение на интегрирането на мигрантите, главно в областта на здравеопазването (най-високият дял от държавните разходи), жилищното настаняване, образованието и заетостта. В рамките на сътрудничеството с държавите на произход, регионалните и местни власти са сключили множество споразумения и проекти, между които е редно да се отбележат приемните домове за младежи, завръщащи се в страната си, открити в Мароко от автономна област Мадрид в рамките на програмата AENEAS;

| 1.7 | припомня декларацията от Петата конференция на парламентите на регионите столици на ЕС, състояла се на 26 и 27 април 2006 г., в която се признава, че тези региони, благодарение на просперитета и динамизма си, представляват мощни полюси на привличане за гражданите на трети страни, търсещи нови перспективи за развитие. Също така счита, че следва да се осъществят мерки, позволяващи да се избегнат масовите потоци от имигранти извън обичайните канали (летища, по море и сухоземни гранично-пропускателни пунктове), както и да се разработи съответно планиране, благоприятстващо интегрирането на тези лица в другите региони на нашите страни; |
| --- | --- |

1.7

припомня декларацията от Петата конференция на парламентите на регионите столици на ЕС, състояла се на 26 и 27 април 2006 г., в която се признава, че тези региони, благодарение на просперитета и динамизма си, представляват мощни полюси на привличане за гражданите на трети страни, търсещи нови перспективи за развитие. Също така счита, че следва да се осъществят мерки, позволяващи да се избегнат масовите потоци от имигранти извън обичайните канали (летища, по море и сухоземни гранично-пропускателни пунктове), както и да се разработи съответно планиране, благоприятстващо интегрирането на тези лица в другите региони на нашите страни;

| 1.8 | подчертава сьщо така позицията на регионите столици, които подкрепят развитието на обща европейска миграционна политика, която да разглежда цялостно всички въпроси, свързани с пълното интегриране на имигрантите в обществото. Само чрез интеграцията е възможно да се споделят ценностите на демократично съжителство и зачитане на правата на човека, които са в основата на съществуващите политически системи в ЕС. Следователно насочва вниманието върху значението на развитието на инициативи, които биха допринесли за обучението на мигрантите на официалния или официалните езици, запознаването им с културата на приемното общество, и които биха ги накарали да почувстват, че са от значение за това общество и са съвместно отговорни за неговото бъдеще; |
| --- | --- |

1.8

подчертава сьщо така позицията на регионите столици, които подкрепят развитието на обща европейска миграционна политика, която да разглежда цялостно всички въпроси, свързани с пълното интегриране на имигрантите в обществото. Само чрез интеграцията е възможно да се споделят ценностите на демократично съжителство и зачитане на правата на човека, които са в основата на съществуващите политически системи в ЕС. Следователно насочва вниманието върху значението на развитието на инициативи, които биха допринесли за обучението на мигрантите на официалния или официалните езици, запознаването им с културата на приемното общество, и които биха ги накарали да почувстват, че са от значение за това общество и са съвместно отговорни за неговото бъдеще;

| 1.9 | счита, че миграцията е предизвикателство, пред което всички ние сме изправени: всеки един от нас има своята роля от администрациите на европейско, национално, регионално и местно ниво до европейския гражданин и до самите мигранти. Това е единственият начин да се решат техните проблеми и да бъдат максимално използвани възможностите, които миграцията предоставя, включително и от страните на произход; |
| --- | --- |

1.9

счита, че миграцията е предизвикателство, пред което всички ние сме изправени: всеки един от нас има своята роля от администрациите на европейско, национално, регионално и местно ниво до европейския гражданин и до самите мигранти. Това е единственият начин да се решат техните проблеми и да бъдат максимално използвани възможностите, които миграцията предоставя, включително и от страните на произход;

| 1.10 | счита, следователно, че е необходимо да се подобри сътрудничеството:






  а) | между администрациите; |
| --- | --- | --- |

1.10

счита, следователно, че е необходимо да се подобри сътрудничеството:

а)

между администрациите;

| б) | със социалните участници; |
| --- | --- |

б)

със социалните участници;

| в) | с предприятията (социална отговорност на предприятията); |
| --- | --- |

в)

с предприятията (социална отговорност на предприятията);

| г) | с асоциациите на имигрантите. |
| --- | --- |

г)

с асоциациите на имигрантите.

| 1.11 | препоръчва следното:






  а) | засилено сътрудничество и координация между лицата, отговарящи за миграцията и управляващите сътрудничеството за развитие във всяка държава-членка; |
| --- | --- | --- |

1.11

препоръчва следното:

а)

засилено сътрудничество и координация между лицата, отговарящи за миграцията и управляващите сътрудничеството за развитие във всяка държава-членка;

| б) | насърчаване на съвместното развитие като средство за разработване на потенциала, какъвто представляват имигрантските общности, установили се в държавите в ЕС, за развитието на техните страни на произход. В тази перспектива, счита за необходимо да се улеснят трансферите на паричните средства на мигрантите към страните им на произход, като се намалят разходите, свързани с тях, и се използва официалната система за трансфер; |
| --- | --- |

б)

насърчаване на съвместното развитие като средство за разработване на потенциала, какъвто представляват имигрантските общности, установили се в държавите в ЕС, за развитието на техните страни на произход. В тази перспектива, счита за необходимо да се улеснят трансферите на паричните средства на мигрантите към страните им на произход, като се намалят разходите, свързани с тях, и се използва официалната система за трансфер;

| 1.12 | призовава Комисията и държавите-членки да осъществят политики за регулирането на трансфера на паричните средства на мигранти под формата на продуктивни инвестиции в страните на произход, като по този начин се улесни достъпът на последните до микрокредитирането. В този смисъл, подчертава, че е уместно да се регулира трансферът, за да се свърже с осъществените инвестиции през фондовете за сътрудничество за развитие. Освен това препоръчва да се наложи задължението отмененият дълг да се използва за осъществяване на продуктивни инвестиции, които от своя страна могат да бъдат свързани с посочените по-горе трансфери, по такъв начин, че за мигрантите е най-изгодно да инвестират спестяванията си в тези проекти; |
| --- | --- |

1.12

призовава Комисията и държавите-членки да осъществят политики за регулирането на трансфера на паричните средства на мигранти под формата на продуктивни инвестиции в страните на произход, като по този начин се улесни достъпът на последните до микрокредитирането. В този смисъл, подчертава, че е уместно да се регулира трансферът, за да се свърже с осъществените инвестиции през фондовете за сътрудничество за развитие. Освен това препоръчва да се наложи задължението отмененият дълг да се използва за осъществяване на продуктивни инвестиции, които от своя страна могат да бъдат свързани с посочените по-горе трансфери, по такъв начин, че за мигрантите е най-изгодно да инвестират спестяванията си в тези проекти;

| 1.13 | призовава за създаването на гаранционен фонд, за да се осигури дълготрайността на микропроектите и да се утвърди влиянието им върху развитието, и подкрепя създаването на икономически и търговски форум, както и изграждането на мрежи, съставени от експерти от Европейския съюз и от развиващите се страни; |
| --- | --- |

1.13

призовава за създаването на гаранционен фонд, за да се осигури дълготрайността на микропроектите и да се утвърди влиянието им върху развитието, и подкрепя създаването на икономически и търговски форум, както и изграждането на мрежи, съставени от експерти от Европейския съюз и от развиващите се страни;

| 1.14 | изисква от държавите-членки да се присъединят към местните и регионални власти при разработването на миграционна политика и при установяването на разработените национални програми за интегриране и заетост, тъй като необходимите за осъществяването им мерки се прилагат на практика на местно и регионално ниво; |
| --- | --- |

1.14

изисква от държавите-членки да се присъединят към местните и регионални власти при разработването на миграционна политика и при установяването на разработените национални програми за интегриране и заетост, тъй като необходимите за осъществяването им мерки се прилагат на практика на местно и регионално ниво;

| 1.15 | призовава за спешното създаване на финансов инструмент, специално предназначен за центровете, определени като главни миграционни центрове, както и за транзитните зони, които следва да посрещнат вълните от мигранти, каквито са Канарските острови, Сеута, Лампедуза, Малта, Мелила, и най-общо Южна Италия. В тези зони масовият мигрантски поток, представлява изключително голям проблем поради липсата на средства за хуманно третиране на тези мигранти. Следва да се отбележи, че разликата в доходите от двете страни на южната граница на ЕС е най-голямата в света; |
| --- | --- |

1.15

призовава за спешното създаване на финансов инструмент, специално предназначен за центровете, определени като главни миграционни центрове, както и за транзитните зони, които следва да посрещнат вълните от мигранти, каквито са Канарските острови, Сеута, Лампедуза, Малта, Мелила, и най-общо Южна Италия. В тези зони масовият мигрантски поток, представлява изключително голям проблем поради липсата на средства за хуманно третиране на тези мигранти. Следва да се отбележи, че разликата в доходите от двете страни на южната граница на ЕС е най-голямата в света;

| 1.16 | призовава ЕС и държави-членки да отчетат особеното естество на масовата незаконна имиграция, навлизаща през бреговете на островните региони на ЕС, човешката трагедия, която тя представлява и нейните последици за сигурността и сближаването в Европа. ЕС следва да използва потенциала на регионите, оформящи морската му граница като платформа за развиване на взаимно изгодни отношения с трети страни. |
| --- | --- |

1.16

призовава ЕС и държави-членки да отчетат особеното естество на масовата незаконна имиграция, навлизаща през бреговете на островните региони на ЕС, човешката трагедия, която тя представлява и нейните последици за сигурността и сближаването в Европа. ЕС следва да използва потенциала на регионите, оформящи морската му граница като платформа за развиване на взаимно изгодни отношения с трети страни.

| 1.17 | счита, че съгласно изтъкнатото в свои предходни становища относно събирането на разделени семейства, прилагането на Хагската програма на местно и регионално ниво, Зелената книга по въпросите на политиката за връщане на незаконно пребиваващи лица и в съответствие с позицията на Европейския парламент, изложена в неговия доклад за развитието и миграцията (3), следва да се приемат мерки за повишаване на правната сигурност по отношение на миграцията в различни области:






  а) | да се съблюдава правилното транспониране и ефективното прилагане на съществуващите директиви; |
| --- | --- | --- |

1.17

счита, че съгласно изтъкнатото в свои предходни становища относно събирането на разделени семейства, прилагането на Хагската програма на местно и регионално ниво, Зелената книга по въпросите на политиката за връщане на незаконно пребиваващи лица и в съответствие с позицията на Европейския парламент, изложена в неговия доклад за развитието и миграцията (3), следва да се приемат мерки за повишаване на правната сигурност по отношение на миграцията в различни области:

а)

да се съблюдава правилното транспониране и ефективното прилагане на съществуващите директиви;

| б) | да се изясни законодателството и в частност по отношение на условията за придобиване на статут на постоянно пребиваващ; |
| --- | --- |

б)

да се изясни законодателството и в частност по отношение на условията за придобиване на статут на постоянно пребиваващ;

| в) | да се определят ясно условията, на които мигрантите следва да отговарят, за да имат право да съберат семейството си. |
| --- | --- |

в)

да се определят ясно условията, на които мигрантите следва да отговарят, за да имат право да съберат семейството си.

| 1.18 | подкрепя, в светлината на препоръките, изложени в предишно становище относно „Зелената книга по въпросите на обща европейска политика при връщането на незаконно пребиваващи лица“ (4), да се приложат мерки с цел подпомагане на доброволното връщане и да се отдаде приоритет на това решение, а не на принудителното връщане. Би било целесъобразно да се предвидят стимули, за да се насърчат потенциалните мигранти да останат в страните им. В случаи на принудително връщане, следва да се обърне особено внимание на групите уязвими лица. Във всеки случаи, е необходимо сътрудничеството на страните на произход; |
| --- | --- |

1.18

подкрепя, в светлината на препоръките, изложени в предишно становище относно „Зелената книга по въпросите на обща европейска политика при връщането на незаконно пребиваващи лица“ (4), да се приложат мерки с цел подпомагане на доброволното връщане и да се отдаде приоритет на това решение, а не на принудителното връщане. Би било целесъобразно да се предвидят стимули, за да се насърчат потенциалните мигранти да останат в страните им. В случаи на принудително връщане, следва да се обърне особено внимание на групите уязвими лица. Във всеки случаи, е необходимо сътрудничеството на страните на произход;

| 1.19 | посочва, че съгласно международните конвенции за закрила на децата, висшият интерес в името на детето изисква всеки път, когато това е възможно, то да расте в семейна среда. Помощта следва да бъде предоставена на страните на произход, в които децата следва да бъдат възпитани и да получат образование, за да могат да работят в тези страни, близо до семействата си. Действително, Конвенцията за правата на детето налага на държавите да се борят с незаконния трансфер на деца в чужбина. |
| --- | --- |

1.19

посочва, че съгласно международните конвенции за закрила на децата, висшият интерес в името на детето изисква всеки път, когато това е възможно, то да расте в семейна среда. Помощта следва да бъде предоставена на страните на произход, в които децата следва да бъдат възпитани и да получат образование, за да могат да работят в тези страни, близо до семействата си. Действително, Конвенцията за правата на детето налага на държавите да се борят с незаконния трансфер на деца в чужбина.

| 1.20 | счита, че управлението на Европейския фонд за интеграция следва да бъде съобразено със специфичните изисквания на регионалните и местни власти и подкрепя тяхното участие в преговорите за национални програми, както и в преговорите за съответните оперативни програми; |
| --- | --- |

1.20

счита, че управлението на Европейския фонд за интеграция следва да бъде съобразено със специфичните изисквания на регионалните и местни власти и подкрепя тяхното участие в преговорите за национални програми, както и в преговорите за съответните оперативни програми;

| 1.21 | призовава Комисията, в съответствие с доклада на Европейския парламент за развитието и миграцията, да подготви необходимите финансови инструменти за интегриране на мигрантите в политическия и социален живот на приемните държави, чрез осигуряване на езиково, културно и гражданско обучение, без това да засяга запазването на идентичността им. Освен това посочва, че следва да се вземат предвид специфичните проблеми при интегриране на потомците им (деца и внуци). |
| --- | --- |

1.21

призовава Комисията, в съответствие с доклада на Европейския парламент за развитието и миграцията, да подготви необходимите финансови инструменти за интегриране на мигрантите в политическия и социален живот на приемните държави, чрез осигуряване на езиково, културно и гражданско обучение, без това да засяга запазването на идентичността им. Освен това посочва, че следва да се вземат предвид специфичните проблеми при интегриране на потомците им (деца и внуци).

| 1.22 | счита, че следва да се обърне особено внимание на образованието, като политика, улесняваща в най-голяма степен и най-добре интеграцията, със съзнанието, че процентът на успеваемост в училище при мигрантите е много по-нисък и тревожен от този на другите граждани на ЕС, и посочва, че е от изключително значение да се предвидят необходимите инструменти, за да се позволи интегрирането на мигрантите в образователната система и на пазара на труда. За тази цел предлага:






  а) | създаването на специален финансов инструмент, предназначен за разрешаване на конкретните проблеми на имигрантите в областта на образованието; |
| --- | --- | --- |

1.22

счита, че следва да се обърне особено внимание на образованието, като политика, улесняваща в най-голяма степен и най-добре интеграцията, със съзнанието, че процентът на успеваемост в училище при мигрантите е много по-нисък и тревожен от този на другите граждани на ЕС, и посочва, че е от изключително значение да се предвидят необходимите инструменти, за да се позволи интегрирането на мигрантите в образователната система и на пазара на труда. За тази цел предлага:

а)

създаването на специален финансов инструмент, предназначен за разрешаване на конкретните проблеми на имигрантите в областта на образованието;

| б) | предприемането на мерки, които да улесняват признаването и приравняването на дипломите и като цяло професионалните умения на мигрантите, придобити в страните на произход. Това би улеснило професионалното им интегриране на пазара на труда; |
| --- | --- |

б)

предприемането на мерки, които да улесняват признаването и приравняването на дипломите и като цяло професионалните умения на мигрантите, придобити в страните на произход. Това би улеснило професионалното им интегриране на пазара на труда;

| в) | разработването на обучителни програми за заетост, насочени по-специално към работниците, произхождащи от страни, в които професионалното образование и квалификацията на работната ръка не са особено развити; |
| --- | --- |

в)

разработването на обучителни програми за заетост, насочени по-специално към работниците, произхождащи от страни, в които професионалното образование и квалификацията на работната ръка не са особено развити;

| 1.23 | счита, че е важно, съгласно изложеното от Комисията в Ръководството си за интеграция,






  а) | да се разработят програми, позволяващи на имигрантите да научат езика на приемната страна; тези курсове на обучение следва да бъдат задължителни най-малко за основното ниво; |
| --- | --- | --- |

1.23

счита, че е важно, съгласно изложеното от Комисията в Ръководството си за интеграция,

а)

да се разработят програми, позволяващи на имигрантите да научат езика на приемната страна; тези курсове на обучение следва да бъдат задължителни най-малко за основното ниво;

| б) | да се създават и насърчават курсове за гражданско обучение и обучение в областта на културата и изобщо курсове за социално интегриране и за запознаване с гражданските ценности на приемното общество. Тези курсове биха могли да бъдат провеждани на майчиния език на имигранта, за да може той първоначално, докато все още не владее езика на приемната страна, да разбира по-добре съдържанието. Все пак, това в никакъв случай не следва да забавя или спира процеса на интеграция, нито да води до предполагане познаването на езика и културата на приемната държава; |
| --- | --- |

б)

да се създават и насърчават курсове за гражданско обучение и обучение в областта на културата и изобщо курсове за социално интегриране и за запознаване с гражданските ценности на приемното общество. Тези курсове биха могли да бъдат провеждани на майчиния език на имигранта, за да може той първоначално, докато все още не владее езика на приемната страна, да разбира по-добре съдържанието. Все пак, това в никакъв случай не следва да забавя или спира процеса на интеграция, нито да води до предполагане познаването на езика и културата на приемната държава;

| в) | да се улесни максимално провеждането на тези курсове, като се предвидят методи за електронно и дистанционно обучение, известна гъвкавост на учебните часове, полудневни курсове и т.н., за да се увеличи степента на приемане на знания в това отношение. Също така е важно да се обучат лицата, които ще са в контакт с мигрантите, за да са подготвени да решават проблемите им. |
| --- | --- |

в)

да се улесни максимално провеждането на тези курсове, като се предвидят методи за електронно и дистанционно обучение, известна гъвкавост на учебните часове, полудневни курсове и т.н., за да се увеличи степента на приемане на знания в това отношение. Също така е важно да се обучат лицата, които ще са в контакт с мигрантите, за да са подготвени да решават проблемите им.

| г) | да се подкрепят мигрантите в усилията им да се преподава майчиния език на децата им, за да не се превърне в пречка за тяхното завръщане в страната им на произход незнанието на езика. |
| --- | --- |

г)

да се подкрепят мигрантите в усилията им да се преподава майчиния език на децата им, за да не се превърне в пречка за тяхното завръщане в страната им на произход незнанието на езика.

2.   Съобщение относно законната миграция (com(2005) 669 final)

Комитетът на регионите

| 2.1 | счита по отношение на законната миграция, че не следва да се забравя, че лицата, които емигрират заради уменията си, са именно онези, които могат да стимулират развитието на страните си на произход; |
| --- | --- |

2.1

счита по отношение на законната миграция, че не следва да се забравя, че лицата, които емигрират заради уменията си, са именно онези, които могат да стимулират развитието на страните си на произход;

| 2.2 | счита че, както се подчертава в становището относно „Предложението за директива на Съвета относно условията за влизане и пребиваване на гражданите на трети страни с цел образование, професионално обучение или доброволческа дейност“ (5), „изтичането на мозъци“ следва да бъде взето под внимание. При необходимост, следва да се насърчават възможностите, които тези граждани предлагат на нашите икономики, също така и да се улесни завръщането им в страната им на произход, за да могат те да спомогнат за развитието на страната им, както и да им се даде възможност да се върнат обратно, за да продължат или завършат образованието си. По този начин би се формирал поток от опит и предимства, както за страните на произход, така и за приемните страни; |
| --- | --- |

2.2

счита че, както се подчертава в становището относно „Предложението за директива на Съвета относно условията за влизане и пребиваване на гражданите на трети страни с цел образование, професионално обучение или доброволческа дейност“ (5), „изтичането на мозъци“ следва да бъде взето под внимание. При необходимост, следва да се насърчават възможностите, които тези граждани предлагат на нашите икономики, също така и да се улесни завръщането им в страната им на произход, за да могат те да спомогнат за развитието на страната им, както и да им се даде възможност да се върнат обратно, за да продължат или завършат образованието си. По този начин би се формирал поток от опит и предимства, както за страните на произход, така и за приемните страни;

| 2.3 | счита, че кръговата миграция представлява важно средство за успех при засилване на положителния принос на миграцията за развитието; |
| --- | --- |

2.3

счита, че кръговата миграция представлява важно средство за успех при засилване на положителния принос на миграцията за развитието;

| 2.4 | подкрепя главната цел, която Комисията си е поставила — да гарантира обща рамка за правата на всички граждани на трети страни, приети в държава-членка и работещи законно. В частност подчертава, че следва да се разгледа въпросът за признаването и приравняването на дипломите и на други квалификации, за да се избегне възможността мигрантите да упражняват дейност под нивото на тяхната квалификация; |
| --- | --- |

2.4

подкрепя главната цел, която Комисията си е поставила — да гарантира обща рамка за правата на всички граждани на трети страни, приети в държава-членка и работещи законно. В частност подчертава, че следва да се разгледа въпросът за признаването и приравняването на дипломите и на други квалификации, за да се избегне възможността мигрантите да упражняват дейност под нивото на тяхната квалификация;

| 2.5 | подчертава значението на достъпа до работа, за да се позволи успешното интегриране на мигрантите, и обръща внимание на разликата между опростенческия подход, насочен единствено към необходимостта да бъдат приети повече мигранти и да се узакони работната ръка, от една страна, и от друга страна усилията на регионалните и местни власти да се борят с изключването, маргинализацията и ксенофобията. Освен това, важно е да се предприемат мерки с цел гарантиране включването на жените, чиято връзка с децата е от особено значение за интегрирането на семейството; |
| --- | --- |

2.5

подчертава значението на достъпа до работа, за да се позволи успешното интегриране на мигрантите, и обръща внимание на разликата между опростенческия подход, насочен единствено към необходимостта да бъдат приети повече мигранти и да се узакони работната ръка, от една страна, и от друга страна усилията на регионалните и местни власти да се борят с изключването, маргинализацията и ксенофобията. Освен това, важно е да се предприемат мерки с цел гарантиране включването на жените, чиято връзка с децата е от особено значение за интегрирането на семейството;

| 2.6 | счита, че законната миграция следва да взема под внимание и събирането на семействата като една от основните насоки за социално интегриране на мигрантите, тъй като в противен случай, стратегията би била непълна. Въпреки това събирането на семействата като катализатор на интеграцията следва да се насърчи, но в рамките на семейната единица, съставена от родителите, децата и родителите на родителите; |
| --- | --- |

2.6

счита, че законната миграция следва да взема под внимание и събирането на семействата като една от основните насоки за социално интегриране на мигрантите, тъй като в противен случай, стратегията би била непълна. Въпреки това събирането на семействата като катализатор на интеграцията следва да се насърчи, но в рамките на семейната единица, съставена от родителите, децата и родителите на родителите;

| 2.7 | подчертава в този смисъл загрижеността на регионалните и местни власти по отношение на проблема, свързан с равенството между мъжете и жените, тъй като жените са обект на двойна дискриминация — поради половата си принадлежност, от една страна, и поради етническия си произход, от друга. В този смисъл, призовава Комисията и държавите-членки да засилят диалога със страните на произход, за да се насърчи защитата на правата на жените и равнопоставеността на половете; |
| --- | --- |

2.7

подчертава в този смисъл загрижеността на регионалните и местни власти по отношение на проблема, свързан с равенството между мъжете и жените, тъй като жените са обект на двойна дискриминация — поради половата си принадлежност, от една страна, и поради етническия си произход, от друга. В този смисъл, призовава Комисията и държавите-членки да засилят диалога със страните на произход, за да се насърчи защитата на правата на жените и равнопоставеността на половете;

| 2.8 | подкрепя съображенията на Комисията относно сезонните работници и счита, че е необходимо да се разработят по-благоприятни норми по отношение на мобилността на временно заетите работници. При все това, не следва да се допуска сезонната работа да се превърне в канал за незаконна миграция. Един от начините това да не се допусне би бил включването на временната заетост в рамките на проектите за сътрудничество със страните на произход, така че работниците да бъдат насърчавани да се завръщат в страните си на произход, когато приключи временната заетост, за да продължат да работят там в рамките на съответния проект за сътрудничество. В рамките на тези проекти за сътрудничество би могло да се насърчи привличането на временно заети работници не само от най-близките от географска гледна точка страни, но и от други, по-отдалечени, като страните от Латинска Америка например, като се използва намалението на пътните разноски, наблюдаващо се в момента; |
| --- | --- |

2.8

подкрепя съображенията на Комисията относно сезонните работници и счита, че е необходимо да се разработят по-благоприятни норми по отношение на мобилността на временно заетите работници. При все това, не следва да се допуска сезонната работа да се превърне в канал за незаконна миграция. Един от начините това да не се допусне би бил включването на временната заетост в рамките на проектите за сътрудничество със страните на произход, така че работниците да бъдат насърчавани да се завръщат в страните си на произход, когато приключи временната заетост, за да продължат да работят там в рамките на съответния проект за сътрудничество. В рамките на тези проекти за сътрудничество би могло да се насърчи привличането на временно заети работници не само от най-близките от географска гледна точка страни, но и от други, по-отдалечени, като страните от Латинска Америка например, като се използва намалението на пътните разноски, наблюдаващо се в момента;

| 2.9 | счита, че е от особено значение, съгласувано с Комисията, да се подобри събирането на данни, за да се осигури адекватното развитие на европейската миграционна политика. Във всеки случай, при приемането на мигранти тя следва да отговаря на решаващия критерий за нуждите на пазара на труда. Действително е недопустимо 90 % от мигрантите да са незаконни, преди да получат статут на законни мигранти; |
| --- | --- |

2.9

счита, че е от особено значение, съгласувано с Комисията, да се подобри събирането на данни, за да се осигури адекватното развитие на европейската миграционна политика. Във всеки случай, при приемането на мигранти тя следва да отговаря на решаващия критерий за нуждите на пазара на труда. Действително е недопустимо 90 % от мигрантите да са незаконни, преди да получат статут на законни мигранти;

| 2.10 | приветства желанието, изразено от Европейската комисия в документа й, да засили ролята на Европейския интернет портал за професионална мобилност, които предлага в информация за мрежата за сътрудничество EURES (европейски служби за осигуряване на заетост). Целта на интернет портала е да предостави информация, съвети за наемане на работа (търсене на работа) за работниците и работодателите и да информира, да насочва и да дава съвети на кандидатите относно мобилността, възможностите за работа и условията на живот и работа в европейското икономическо пространство, като същевременно подпомага работодателите, които желаят да наемат работници от други страни. КР би могъл да даде своя принос, като информира Комисията за порталите в интернет мрежата, поддържани от местните и регионални власти. Тези портали биха могли да представляват важен източник на информация за всички заинтересовани страни (6); |
| --- | --- |

2.10

приветства желанието, изразено от Европейската комисия в документа й, да засили ролята на Европейския интернет портал за професионална мобилност, които предлага в информация за мрежата за сътрудничество EURES (европейски служби за осигуряване на заетост). Целта на интернет портала е да предостави информация, съвети за наемане на работа (търсене на работа) за работниците и работодателите и да информира, да насочва и да дава съвети на кандидатите относно мобилността, възможностите за работа и условията на живот и работа в европейското икономическо пространство, като същевременно подпомага работодателите, които желаят да наемат работници от други страни. КР би могъл да даде своя принос, като информира Комисията за порталите в интернет мрежата, поддържани от местните и регионални власти. Тези портали биха могли да представляват важен източник на информация за всички заинтересовани страни (6);

| 2.11 | подкрепя идеята на Европейската комисия, че Европа следва да бъде привлекателно място за квалифицираните работници, отличните студенти и научните работници. Освен това, на студентите следва да се даде възможност (обратно на това, което се случва в някои държави-членки) да работят по време на следването си, тъй като това може да им послужи като преход към пазара на труда. Би било интересно да се създадат специфични програми за мобилност на чуждестранните студенти, както това по принцип се осъществява в ЕС чрез така успешните програми Еразмус и Леонардо да Винчи, за да се избегне изтичането на мозъци и да се улесни обучението на този безценен за страните на произход човешки капитал; |
| --- | --- |

2.11

подкрепя идеята на Европейската комисия, че Европа следва да бъде привлекателно място за квалифицираните работници, отличните студенти и научните работници. Освен това, на студентите следва да се даде възможност (обратно на това, което се случва в някои държави-членки) да работят по време на следването си, тъй като това може да им послужи като преход към пазара на труда. Би било интересно да се създадат специфични програми за мобилност на чуждестранните студенти, както това по принцип се осъществява в ЕС чрез така успешните програми Еразмус и Леонардо да Винчи, за да се избегне изтичането на мозъци и да се улесни обучението на този безценен за страните на произход човешки капитал;

| 2.12 | подкрепя идеята, да се проучи възможността в някои случаи да се издават едновременно разрешително за пребиваване и разрешително за работа, като по този начин ще се избегне излишна бюрокрация и ще се увеличи контрола; освен това предлага разрешителните за работа и пребиваване да се признават официално в рамките на целия Европейски съюз. |
| --- | --- |

2.12

подкрепя идеята, да се проучи възможността в някои случаи да се издават едновременно разрешително за пребиваване и разрешително за работа, като по този начин ще се избегне излишна бюрокрация и ще се увеличи контрола; освен това предлага разрешителните за работа и пребиваване да се признават официално в рамките на целия Европейски съюз.

| 2.13 | подкрепя твърдението на Комисията, че миграцията не е решение на проблема на застаряването в Европа, а само инструмент, който облекчава, без да разрешава, проблема с демографския дефицит в Европа; |
| --- | --- |

2.13

подкрепя твърдението на Комисията, че миграцията не е решение на проблема на застаряването в Европа, а само инструмент, който облекчава, без да разрешава, проблема с демографския дефицит в Европа;

| 2.14 | приветства значението, което Европейската комисия отдава на сътрудничеството със страните на произход на миграцията в съобщението си, и подкрепя увеличаването на съществуващите финансови инструменти по отношение на миграцията, както и към създаването на други специфични инструменти; |
| --- | --- |

2.14

приветства значението, което Европейската комисия отдава на сътрудничеството със страните на произход на миграцията в съобщението си, и подкрепя увеличаването на съществуващите финансови инструменти по отношение на миграцията, както и към създаването на други специфични инструменти;

| 2.15 | отбелязва, че във вътрешен план местните и регионални власти са директно изправени пред въпросите, свързани с имиграцията, поради управленските им правомощия. Поради това подчертава, че те могат да придадат значителна допълнителна стойност към дейностите и дебатите за обмен на опит, които Европейската комисия е планирала за 2007 г. в областта на повишаване на осведомеността и обучението (7); |
| --- | --- |

2.15

отбелязва, че във вътрешен план местните и регионални власти са директно изправени пред въпросите, свързани с имиграцията, поради управленските им правомощия. Поради това подчертава, че те могат да придадат значителна допълнителна стойност към дейностите и дебатите за обмен на опит, които Европейската комисия е планирала за 2007 г. в областта на повишаване на осведомеността и обучението (7);

| 2.16 | предлага на Комисията да съдейства за осъществяването на анализите на въздействието, за които е заявила, че възнамерява да осъществи, преди да направи конкретни предложения по отношение на законната миграция и да я подпомогне при системното консултиране с регионалните и местни власти (8); |
| --- | --- |

2.16

предлага на Комисията да съдейства за осъществяването на анализите на въздействието, за които е заявила, че възнамерява да осъществи, преди да направи конкретни предложения по отношение на законната миграция и да я подпомогне при системното консултиране с регионалните и местни власти (8);

3.   Съобщение на Комисията относно приоритетите на политиката по отношение на борбата с незаконната имиграция на граждани на трети страни (COM(2006) 402 final)

Комитетът на регионите

| 3.1 | поддържа по-специално необходимостта от сътрудничество с трети страни, за да се избегне незаконната миграция, и в този смисъл подкрепя решението на Европейския съвет от 15 и 16 декември 2005 г. да отдели 3 % от финансовия инструмент за европейско съседство и партньорство за увеличаване на финансовата помощ в областите, свързани пряко с миграцията; |
| --- | --- |

3.1

поддържа по-специално необходимостта от сътрудничество с трети страни, за да се избегне незаконната миграция, и в този смисъл подкрепя решението на Европейския съвет от 15 и 16 декември 2005 г. да отдели 3 % от финансовия инструмент за европейско съседство и партньорство за увеличаване на финансовата помощ в областите, свързани пряко с миграцията;

| 3.2 | счита, че е необходимо да се насърчи сключването на споразумения за асоцииране със страните на произход преди настъпването на спешни миграционни и хуманитарни ситуации на неотложност и които да включват сътрудничество в борбата с незаконната миграция, връщането и репатрирането на незаконни мигранти, оказването на помощ за развитието и създаването на възможности за заетост на местното население на тези страни; |
| --- | --- |

3.2

счита, че е необходимо да се насърчи сключването на споразумения за асоцииране със страните на произход преди настъпването на спешни миграционни и хуманитарни ситуации на неотложност и които да включват сътрудничество в борбата с незаконната миграция, връщането и репатрирането на незаконни мигранти, оказването на помощ за развитието и създаването на възможности за заетост на местното население на тези страни;

| 3.3 | счита, че е от изключителна важност да се развият в страните на произход всички налични информационни източници по отношение на миграцията, нейния мащаб, съществуващото законодателство и възможностите за регулирането и по законен път; |
| --- | --- |

3.3

счита, че е от изключителна важност да се развият в страните на произход всички налични информационни източници по отношение на миграцията, нейния мащаб, съществуващото законодателство и възможностите за регулирането и по законен път;

| 3.4 | подкрепя предложението на Комисията да разработи механизъм, позволяващ осигуряването на своевременна помощ на държава-членка, чиито външните граници са подложени на сериозен натиск; и изисква от Съвета да осигури на Комисията достатъчно средства за реализирането му по подходящия начин; |
| --- | --- |

3.4

подкрепя предложението на Комисията да разработи механизъм, позволяващ осигуряването на своевременна помощ на държава-членка, чиито външните граници са подложени на сериозен натиск; и изисква от Съвета да осигури на Комисията достатъчно средства за реализирането му по подходящия начин;

| 3.5 | препоръчва предприемането на всички необходими мерки, за да се сложи край трафика на хора и да се прекрати дейността на престъпните групи, които го осъществяват, и изисква този въпрос да се превърне в приоритетен за ЕС и да бъдат отпуснати съответните финансови средства, да бъдат осъзнати мащабите на произтичащото от това хуманитарно бедствие: според статистиките на различни международни организации един на всеки трима мигранти умира по време на пътуването към страната на местоназначение. |
| --- | --- |

3.5

препоръчва предприемането на всички необходими мерки, за да се сложи край трафика на хора и да се прекрати дейността на престъпните групи, които го осъществяват, и изисква този въпрос да се превърне в приоритетен за ЕС и да бъдат отпуснати съответните финансови средства, да бъдат осъзнати мащабите на произтичащото от това хуманитарно бедствие: според статистиките на различни международни организации един на всеки трима мигранти умира по време на пътуването към страната на местоназначение.

| 3.6 | в този контекст и с цел да се упражни максимален контрол върху спазването на правата на човека, предупреждава, че европейските държави, които приемат мигранти трябва да избегнат прехвърлянето на дейностите по връщането им на граничещите страни, които не зачитат достатъчно правата на човека; |
| --- | --- |

3.6

в този контекст и с цел да се упражни максимален контрол върху спазването на правата на човека, предупреждава, че европейските държави, които приемат мигранти трябва да избегнат прехвърлянето на дейностите по връщането им на граничещите страни, които не зачитат достатъчно правата на човека;

| 3.7 | подчертава, че в този смисъл европейската стратегия за заетост и общите насоки следва да насърчават към законна работа, посредством предприемането на мерки като намаляване разходите за работна сила и намаляване на данъчния натиск над слабо квалифицираните работници или над работниците с ниски възнаграждения, които могат да допринесат за намаляването на недекларираната заетост, а следователно и на наемането на незаконни мигранти. Тези мерки за гъвкавост на пазара на труда следва да насърчават законната заетост на мигрантите; |
| --- | --- |

3.7

подчертава, че в този смисъл европейската стратегия за заетост и общите насоки следва да насърчават към законна работа, посредством предприемането на мерки като намаляване разходите за работна сила и намаляване на данъчния натиск над слабо квалифицираните работници или над работниците с ниски възнаграждения, които могат да допринесат за намаляването на недекларираната заетост, а следователно и на наемането на незаконни мигранти. Тези мерки за гъвкавост на пазара на труда следва да насърчават законната заетост на мигрантите;

| 3.8 | подкрепя насърчаването на информационни кампании относно предимствата на законната миграция и опасностите на незаконната миграция, както и инициативата на Комисията да проведе през 2007 г. проучване на актуалните практики и на последствията от узаконяването в държавите-членки, което ще послужи за основа на бъдещи дискусии и на установяването в европейски мащаб на обща правна рамка на узаконяване. |
| --- | --- |

3.8

подкрепя насърчаването на информационни кампании относно предимствата на законната миграция и опасностите на незаконната миграция, както и инициативата на Комисията да проведе през 2007 г. проучване на актуалните практики и на последствията от узаконяването в държавите-членки, което ще послужи за основа на бъдещи дискусии и на установяването в европейски мащаб на обща правна рамка на узаконяване.

| 3.9 | счита за необходимо дипломатическите представителства на държавите-членки, както и разузнавателните служби да бъдат координирани на ниво ЕС, така че да могат да идентифицират и да се борят, съвместно с компетентните местни власти, на престъпните организации, извършващи незаконен трафик на мигранти. |
| --- | --- |

3.9

счита за необходимо дипломатическите представителства на държавите-членки, както и разузнавателните служби да бъдат координирани на ниво ЕС, така че да могат да идентифицират и да се борят, съвместно с компетентните местни власти, на престъпните организации, извършващи незаконен трафик на мигранти.

4.   Зелена книга за бъдещето на Европейската миграционна мрежа (COM(2005) 606 final)

Комитетът на регионите

| 4.1 | подкрепя мандата за бъдещата миграционна мрежа, чиято цел е да предоставя на Общността, на държавите-членки и на широката общественост обективна, надеждна и подлежаща на сравнение информация в областите на миграцията и предоставяне на убежище, и подкрепя идеята тази информация да бъде общодостъпна, освен в случаите на конфиденциална информация, със съгласието на агенциите за защита на информацията; |
| --- | --- |

4.1

подкрепя мандата за бъдещата миграционна мрежа, чиято цел е да предоставя на Общността, на държавите-членки и на широката общественост обективна, надеждна и подлежаща на сравнение информация в областите на миграцията и предоставяне на убежище, и подкрепя идеята тази информация да бъде общодостъпна, освен в случаите на конфиденциална информация, със съгласието на агенциите за защита на информацията;

| 4.2 | изразява съгласие относно идеята конкретните задачи за събиране на данни и анализ на информация, изследванията, публикуването на становища и препоръки и дейностите по осведомяване да бъдат поверени на една единствена структура, тъй като концентрацията води до икономии на йерархично ниво и улеснява координацията и; |
| --- | --- |

4.2

изразява съгласие относно идеята конкретните задачи за събиране на данни и анализ на информация, изследванията, публикуването на становища и препоръки и дейностите по осведомяване да бъдат поверени на една единствена структура, тъй като концентрацията води до икономии на йерархично ниво и улеснява координацията и;

| 4.3 | добавя допълнителна задача: Добавя към предишните мисии на ЕММ (Европейската миграционна мрежа) координирането на транспонирането на законодателството на Общността в различните държави; |
| --- | --- |

4.3

добавя допълнителна задача: Добавя към предишните мисии на ЕММ (Европейската миграционна мрежа) координирането на транспонирането на законодателството на Общността в различните държави;

| 4.4 | предлага, в съответствие с Европейския парламент (9) и с цел да се гарантира тясно сътрудничество между заинтересованите действащи лица и органите, отговарящи за събирането на информация, да се посочат лица за контакт и да се използва интернет сайт, достъп до който да бъде разрешен само на заинтересованите страни и специализирани потребители. Също така, ще е необходимо осъществяването на връзка между националните и международни органи, натоварени с тези въпроси; именно те следва да търсят начини за сътрудничество, за да разрешават проблеми; |
| --- | --- |

4.4

предлага, в съответствие с Европейския парламент (9) и с цел да се гарантира тясно сътрудничество между заинтересованите действащи лица и органите, отговарящи за събирането на информация, да се посочат лица за контакт и да се използва интернет сайт, достъп до който да бъде разрешен само на заинтересованите страни и специализирани потребители. Също така, ще е необходимо осъществяването на връзка между националните и международни органи, натоварени с тези въпроси; именно те следва да търсят начини за сътрудничество, за да разрешават проблеми;

| 4.5 | съветва, по отношение на структурата на мрежата, да бъде избрана първата възможност — свързана към мрежата на Комисията, тъй като това ще улесни контрола, координирането и връзката с другите европейски институции. По отношение на работата на националните лица за контакт, националните представители следва да отговорят за събиране на данни и изучаване на проблемите. Ролята на националните лица за контакт следва да бъде събирането, анализа (където това е възможно) и трансфера на данни към мрежата и националните участници, в съответствие с националните разпоредби за задачите и дейността на лицата за контакт. Статутът на мрежата следва да гарантира независимостта й спрямо правителството на всяка държава, а структурата на мрежата следва да включва регионалните и местни власти. Във всички случаи следва да се гарантира безпрепятственото предаване на информация. |
| --- | --- |

4.5

съветва, по отношение на структурата на мрежата, да бъде избрана първата възможност — свързана към мрежата на Комисията, тъй като това ще улесни контрола, координирането и връзката с другите европейски институции. По отношение на работата на националните лица за контакт, националните представители следва да отговорят за събиране на данни и изучаване на проблемите. Ролята на националните лица за контакт следва да бъде събирането, анализа (където това е възможно) и трансфера на данни към мрежата и националните участници, в съответствие с националните разпоредби за задачите и дейността на лицата за контакт. Статутът на мрежата следва да гарантира независимостта й спрямо правителството на всяка държава, а структурата на мрежата следва да включва регионалните и местни власти. Във всички случаи следва да се гарантира безпрепятственото предаване на информация.

| 4.6 | счита, че е от изключително значение чрез тази мрежа:






  — | да се увеличи информацията най-вече по отношение на пазара на труда; |
| --- | --- | --- |

4.6

счита, че е от изключително значение чрез тази мрежа:

—

да се увеличи информацията най-вече по отношение на пазара на труда;

| — | да се подобри статистическата информация, чрез по-добра координация през Европейската миграционна мрежа; |
| --- | --- |

—

да се подобри статистическата информация, чрез по-добра координация през Европейската миграционна мрежа;

| — | да се уеднаквят методите за статистически изчисления, за да се позволи сравняването и координирането. |
| --- | --- |

—

да се уеднаквят методите за статистически изчисления, за да се позволи сравняването и координирането.

5.   Втори доклад относно миграцията и интегрирането

| 5.1 | счита за необходимо да се насърчи изготвянето на годишни доклади относно миграцията и развитието, които предоставят данните, позволяващи планиране на миграцията и развитие на подходяща миграционна политика. Публичната политика не може да се планира без достатъчно информация, още по-малко в тази област. |
| --- | --- |

5.1

счита за необходимо да се насърчи изготвянето на годишни доклади относно миграцията и развитието, които предоставят данните, позволяващи планиране на миграцията и развитие на подходяща миграционна политика. Публичната политика не може да се планира без достатъчно информация, още по-малко в тази област.

| 5.2 | препоръчва горещо засилването на обмен на информация през съществуващите мрежи и бъдещата Европейска миграционна мрежа между държавите-членки и между тях и местните и регионални власти. По този начин всички заинтересовани лица биха могли да получат достъп до възможно най-много информация. |
| --- | --- |

5.2

препоръчва горещо засилването на обмен на информация през съществуващите мрежи и бъдещата Европейска миграционна мрежа между държавите-членки и между тях и местните и регионални власти. По този начин всички заинтересовани лица биха могли да получат достъп до възможно най-много информация.

| 5.3 | подчертава, че всяка идея, която следва да се приложи на практика, трябва да намери израз в програми, а всяка програма или законодателен инструмент, който следва да се развие, трябва да бъдат оценени по-късно, за да се определи полезността им, както и доброто или лошото им управление; в тази светлина приветства инициативата на Комисията за изготвяне на годишен доклад за оценка на миграцията и интегрирането; |
| --- | --- |

5.3

подчертава, че всяка идея, която следва да се приложи на практика, трябва да намери израз в програми, а всяка програма или законодателен инструмент, който следва да се развие, трябва да бъдат оценени по-късно, за да се определи полезността им, както и доброто или лошото им управление; в тази светлина приветства инициативата на Комисията за изготвяне на годишен доклад за оценка на миграцията и интегрирането;

| 5.4 | подкрепя предложението на Комисията за създаване на годишен форум по въпросите на интеграцията, в рамките на който експерти, мигранти, служители от държавната администрация, включително на местно и регионално ниво, и като цяло всички заинтересовани лица да обменят опит и да стигнат до приложими заключения. Счита, че обменът на най-добри практики, за които местните и регионални власти могат да имат конкретен принос, е от ключово значение. Във всеки случай, следва да се предприемат необходимите мерки за получаването на точни и пълни сведения относно миграционния процес, които ще бъдат взети под внимание при прилагането на тези политики. Годишните отчети следва да бъдат разглеждани в рамките на този форум. Освен това следва да се следи за съществуването на връзка с всички заинтересовани лица. |
| --- | --- |

5.4

подкрепя предложението на Комисията за създаване на годишен форум по въпросите на интеграцията, в рамките на който експерти, мигранти, служители от държавната администрация, включително на местно и регионално ниво, и като цяло всички заинтересовани лица да обменят опит и да стигнат до приложими заключения. Счита, че обменът на най-добри практики, за които местните и регионални власти могат да имат конкретен принос, е от ключово значение. Във всеки случай, следва да се предприемат необходимите мерки за получаването на точни и пълни сведения относно миграционния процес, които ще бъдат взети под внимание при прилагането на тези политики. Годишните отчети следва да бъдат разглеждани в рамките на този форум. Освен това следва да се следи за съществуването на връзка с всички заинтересовани лица.

6.   Заключение

| 6.1 | Препоръчва признаването на обща Европейска политика в областта на миграцията, която да позволи задълбочаване на сътрудничеството и координацията между държавите-членки и третите страни; |
| --- | --- |

6.1

Препоръчва признаването на обща Европейска политика в областта на миграцията, която да позволи задълбочаване на сътрудничеството и координацията между държавите-членки и третите страни;

| 6.2 | счита, че е от изключителна важност да се подобрят, както количествено, така и в качествено, наличните данни и да се извърши точна оценка на нуждите на пазара на труда, за да се осъществи по-ефективно адекватна европейска имиграционна политика и да се контролират миграционните потоци; |
| --- | --- |

6.2

счита, че е от изключителна важност да се подобрят, както количествено, така и в качествено, наличните данни и да се извърши точна оценка на нуждите на пазара на труда, за да се осъществи по-ефективно адекватна европейска имиграционна политика и да се контролират миграционните потоци;

| 6.3 | препоръчва да се насърчава съвместното развитие като възможност, позволяваща използването на потенциала, който представляват имигрантските общности, установили се в държавите на ЕС, за развитието на страните на произход, и призовава да се проучат възможни нови алтернативи за регулиране на законната имиграция, които да преодолеят съществуващите препятствия за наемането на мигрантите в страните им на произход; |
| --- | --- |

6.3

препоръчва да се насърчава съвместното развитие като възможност, позволяваща използването на потенциала, който представляват имигрантските общности, установили се в държавите на ЕС, за развитието на страните на произход, и призовава да се проучат възможни нови алтернативи за регулиране на законната имиграция, които да преодолеят съществуващите препятствия за наемането на мигрантите в страните им на произход;

| 6.4 | препоръчва предприемането на всички необходими мерки, за да се преустанови трафика на хора и да се сложи край на дейността на престъпните групи, които го осъществяват, и изисква този въпрос да се превърне в приоритетен за ЕС и да бъдат отпуснати съответните финансови средства. От изключителна важност е да бъде избегната незаконната миграция и да се води борба срещу сивата икономика, която я насърчава. |
| --- | --- |

6.4

препоръчва предприемането на всички необходими мерки, за да се преустанови трафика на хора и да се сложи край на дейността на престъпните групи, които го осъществяват, и изисква този въпрос да се превърне в приоритетен за ЕС и да бъдат отпуснати съответните финансови средства. От изключителна важност е да бъде избегната незаконната миграция и да се води борба срещу сивата икономика, която я насърчава.

| 6.5 | отбелязва, още веднъж, че във вътрешен план, управленските правомощия на местните и регионални власти ги изправят директно пред въпросите, свързани с имиграцията. предлага в тази насока да се разработи механизъм за проследяване на становищата по въпросите на имиграцията, за да се гарантира, че Комитетът е представляван от председателя на Комисията „Конституционни въпроси“ или от докладчиците, в рамките на различните инициативи на Комисията в този област. Този механизъм ще позволи активното му участие в различните етапи на законодателния процес.






  а) | по време на фазата, предшестваща законодателната (консултиране като заинтересована страна, анализ на въздействието), |
| --- | --- | --- |

6.5

отбелязва, още веднъж, че във вътрешен план, управленските правомощия на местните и регионални власти ги изправят директно пред въпросите, свързани с имиграцията. предлага в тази насока да се разработи механизъм за проследяване на становищата по въпросите на имиграцията, за да се гарантира, че Комитетът е представляван от председателя на Комисията „Конституционни въпроси“ или от докладчиците, в рамките на различните инициативи на Комисията в този област. Този механизъм ще позволи активното му участие в различните етапи на законодателния процес.

а)

по време на фазата, предшестваща законодателната (консултиране като заинтересована страна, анализ на въздействието),

| б) | по време на фазата на оценка на политиката (годишни доклади за миграцията и интеграцията, годишен форум по въпросите на интеграцията). |
| --- | --- |

б)

по време на фазата на оценка на политиката (годишни доклади за миграцията и интеграцията, годишен форум по въпросите на интеграцията).

| 6.6 | изисква следователно да бъде представен в официалните и неофициалните работни групи на Комисията по миграционна политика; счита, че този контрол ще позволи на Комисията да използва придобития на място от регионалните и местни власти практически опит по отношение на миграцията. |
| --- | --- |

6.6

изисква следователно да бъде представен в официалните и неофициалните работни групи на Комисията по миграционна политика; счита, че този контрол ще позволи на Комисията да използва придобития на място от регионалните и местни власти практически опит по отношение на миграцията.

| 6.7 | изисква структурата на Европейската миграционна мрежа да включва регионалните и местни власти. |
| --- | --- |

6.7

изисква структурата на Европейската миграционна мрежа да включва регионалните и местни власти.

| 6.8 | би жалел да даде своя принос за интернет портала за имиграцията, който Комисията желае да създаде, като информира Комисията за съществуването на интернет портали, поддържани от местните и регионални власти, които биха могли, с оглед на значението си, да бъдат източник на информация за всички заинтересовани лица. |
| --- | --- |

6.8

би жалел да даде своя принос за интернет портала за имиграцията, който Комисията желае да създаде, като информира Комисията за съществуването на интернет портали, поддържани от местните и регионални власти, които биха могли, с оглед на значението си, да бъдат източник на информация за всички заинтересовани лица.

| 6.9 | призовава за засилването на съществуващите правни и финансови инструменти, както и създаването на нов инструмент, чието предназначение ще е да интегрира, по специфичен начин, чрез обучение, новодошлите имигранти, както и техните потомци (деца и внуци). |
| --- | --- |

6.9

призовава за засилването на съществуващите правни и финансови инструменти, както и създаването на нов инструмент, чието предназначение ще е да интегрира, по специфичен начин, чрез обучение, новодошлите имигранти, както и техните потомци (деца и внуци).

| 6.10 | предлага да се проведе първа среща на върха, посветена на ролята на европейските региони при управление на миграционните потоци, която да улесни обмена на позиции и опит между регионите в тази област. |
| --- | --- |

6.10

предлага да се проведе първа среща на върха, посветена на ролята на европейските региони при управление на миграционните потоци, която да улесни обмена на позиции и опит между регионите в тази област.

Брюксел, 13 февруари 2007 г.

Председател

на Комитета на регионите

Michel DELEBARRE

---

(1)  CdR 242/2002 fin.

1

CdR 223/2004 fin.

(2)  Доклад на Европейския парламент относно развитието и миграцията. (A6-0210/2006).

2

(3)  CdR 243/2002 fin; CdR 242/2002 fin; CdR 223/2004 fin; Доклад на Европейския парламент за развитието и миграцияга (A6-0210/2006).

3

(4)  CdR 242/2002 fin.

4

(5)  CdR 2/2003 fin.

5

(6)  COM(2005) 669, пар.3.1.

6

(7)  COM(2005) 669, пар.3.1.

7

(8)  COM(2005) 669, Приложение I.

8

(9)  Доклад относно предложението за решение на Съвета за установяване на процедура за взаимно информиране относно мерките на държавите в областта на предоставянето на убежище и имиграцията (COM(2005) 480 — C6-0335/2005 — 2005/0204 (CNS)).

9

---

| 30.6.2007 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 146/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 146/10

---

Становище на Комитета на регионите Жилища и регионална политика

(2007/C 146/02)

| — | Когато говорим за жилища, нямаме предвид само тухли и хоросан, а и загрижеността за районите и общностите, в които живеем. Изпълнението на жилищния дневен ден изисква да се работи за по-сигурни, по-чисти и по-зелени области в градовете и регионите ни, така че хората да имат възможност да развиват живота си и взаимовръзките си. Жилищните въпроси са свързани и с въпросите за достъпа до заетост, транспорт и услуги и създаването на висококачествена среда. Затова, въпреки че жилищната политика конкретно не е от компетенциите на Европейския съюз, много от политиките на ЕС имат пряко или косвено влияние върху жилищните въпроси. Тук се включват политики за градската среда, енергийната ефективност, възобновяемите енергийни източници, шумовото замърсяване и здравеопазването, но и завършването на вътрешния пазар в сферата на услугите и конкуренцията. |
| --- | --- |

—

Когато говорим за жилища, нямаме предвид само тухли и хоросан, а и загрижеността за районите и общностите, в които живеем. Изпълнението на жилищния дневен ден изисква да се работи за по-сигурни, по-чисти и по-зелени области в градовете и регионите ни, така че хората да имат възможност да развиват живота си и взаимовръзките си. Жилищните въпроси са свързани и с въпросите за достъпа до заетост, транспорт и услуги и създаването на висококачествена среда. Затова, въпреки че жилищната политика конкретно не е от компетенциите на Европейския съюз, много от политиките на ЕС имат пряко или косвено влияние върху жилищните въпроси. Тук се включват политики за градската среда, енергийната ефективност, възобновяемите енергийни източници, шумовото замърсяване и здравеопазването, но и завършването на вътрешния пазар в сферата на услугите и конкуренцията.

| — | Новите държави-членки могат да използват до 3 % от заделените средства в съответната Оперативна програма или 2 % от общо заделените средства по ЕФРР за жилища и в становището се дават практически предложения и примери за добри практики от много държави от ЕС, които подкрепят тези разходи. Тук се включват идеи за оптимизиране на физическата взаимовръзка между ландшафт и сгради, домове, работни места и местни услуги, енергийна ефективност и устойчиво развитие, както и избягване на превръщането на жилищните квартали в гета. |
| --- | --- |

—

Новите държави-членки могат да използват до 3 % от заделените средства в съответната Оперативна програма или 2 % от общо заделените средства по ЕФРР за жилища и в становището се дават практически предложения и примери за добри практики от много държави от ЕС, които подкрепят тези разходи. Тук се включват идеи за оптимизиране на физическата взаимовръзка между ландшафт и сгради, домове, работни места и местни услуги, енергийна ефективност и устойчиво развитие, както и избягване на превръщането на жилищните квартали в гета.

| — | Всички държави-членки могат да имат предвид ролята на обучението за изграждането на устойчиви общности. Обучаването на местните хора за придобиване на необходимите умения за подобряването на жилищните им зони, изграждане на зелени пространства и подобряване на енергийната ефективност може да предостави решения за западащите кварталите и да представлява нов източник на заетост. |
| --- | --- |

—

Всички държави-членки могат да имат предвид ролята на обучението за изграждането на устойчиви общности. Обучаването на местните хора за придобиване на необходимите умения за подобряването на жилищните им зони, изграждане на зелени пространства и подобряване на енергийната ефективност може да предостави решения за западащите кварталите и да представлява нов източник на заетост.

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ,

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД писмото от Европейския парламент от 28 септември 2006 г., с което се възлага на Комитета на регионите, в съответствие с член 265, параграф 4 от Договора за създаване на Европейската общност, да изготви становище относно „Жилища и регионална политика“;

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД решението на председателя си от 20 ноември 2006 г., с което се нарежда на Комисията „Политика на териториално сближаване“ да изготви становище по този въпрос;

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД проектодоклада на Европейския парламент по „Жилища и регионална политика“ (2006/2108(INI)) (докладчик: Andria, Alfonso (Италия, (АЛДЕ));

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД Становището си относно „Политиката на сближаване и градовете: принос на градските райони към растежа и работните места в регионите“ CdR 38/2006 fin;

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД заключенията на неофициалния Съвет на министрите относно устойчивите общности, Бристъл, 6 и 7 декември 2005 г.;

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД Съобщението на Европейската комисия относно „Политиката на сближаване и градовете: принос на градските райони и агломерации към растежа и работните места в регионите“;

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД Предложението на Интергрупата по градско жилищно строителство от Европейския парламент за „Европейска харта за жилищата“;

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД проектостановището си (CdR 345/2006 rev. 1), прието на 11 декември 2006 г. от Комисията „Политика на териториално сближаване“ (докладчик: г-жа Flo Clucas (UK/АЛДЕ) (Член на Градския съвет на Ливърпул);

като има предвид:

| 1. | резултата от компромиса, постигнат между държавните глави през м. декември 2005 г., според който разходите за жилищен фонд стават избираеми за финансиране по Структурните фондове само за новите държави-членки в ограничена част по Регламента за ЕФРР (член 7, параграф 2): 3 % от заделените средства в съответната Оперативна програма или 2 % от общо заделените средства по ЕФРР. Могат да се правят само разходи за многофамилни и социални жилища и те трябва да са в рамките на програми за градско благоустройство. В сътрудничество между Комисията и ЕИБ по Структурните фондове са създадени нови инструменти, например JESSICA [Съвместно европейско подпомагане за устойчиво инвестиране в градските зони], които ще позволят финансирането на проекти в по-широката рамка на градското благоустройство; |
| --- | --- |

1.

резултата от компромиса, постигнат между държавните глави през м. декември 2005 г., според който разходите за жилищен фонд стават избираеми за финансиране по Структурните фондове само за новите държави-членки в ограничена част по Регламента за ЕФРР (член 7, параграф 2): 3 % от заделените средства в съответната Оперативна програма или 2 % от общо заделените средства по ЕФРР. Могат да се правят само разходи за многофамилни и социални жилища и те трябва да са в рамките на програми за градско благоустройство. В сътрудничество между Комисията и ЕИБ по Структурните фондове са създадени нови инструменти, например JESSICA [Съвместно европейско подпомагане за устойчиво инвестиране в градските зони], които ще позволят финансирането на проекти в по-широката рамка на градското благоустройство;

| 2. | факта, че конкретно жилищната политика не е от компетенциите на Европейския съюз, но много от политиките имат пряко или косвено влияние върху жилищните въпроси. По-конкретно тук се включват политики за градската среда, енергийната ефективност, възобновяемите енергийни източници, шумовото замърсяване и здравеопазването, но също и завършването на вътрешния пазар за услуги и конкуренцията; |
| --- | --- |

2.

факта, че конкретно жилищната политика не е от компетенциите на Европейския съюз, но много от политиките имат пряко или косвено влияние върху жилищните въпроси. По-конкретно тук се включват политики за градската среда, енергийната ефективност, възобновяемите енергийни източници, шумовото замърсяване и здравеопазването, но също и завършването на вътрешния пазар за услуги и конкуренцията;

| 3. | местните и регионални власти в Европейския съюз са като цяло отговорни по жилищните въпроси в своите райони, а градският контекст представлява най-голямото предизвикателство при решаването на жилищните въпроси; |
| --- | --- |

3.

местните и регионални власти в Европейския съюз са като цяло отговорни по жилищните въпроси в своите райони, а градският контекст представлява най-голямото предизвикателство при решаването на жилищните въпроси;

| 4. | достъпът до приемливо жилище е ключово условие за поддържане на социалното и териториално сцепление сближаване в Европейския съюз. Следователно съществува силна взаимовръзка между жилищните въпроси и Лисабонския дневен ред. Осигуряването на приемливи жилища е в основата на конкурентоспособността на регионите. Без достатъчно на брой жилища с добро качество регионите не могат да привлекат и да задържат работници, което довежда до икономически упадък. |
| --- | --- |

4.

достъпът до приемливо жилище е ключово условие за поддържане на социалното и териториално сцепление сближаване в Европейския съюз. Следователно съществува силна взаимовръзка между жилищните въпроси и Лисабонския дневен ред. Осигуряването на приемливи жилища е в основата на конкурентоспособността на регионите. Без достатъчно на брой жилища с добро качество регионите не могат да привлекат и да задържат работници, което довежда до икономически упадък.

прие следното становище на своята 68-а пленарна сесия, проведена на 13 и 14 февруари 2007 г. (заседание на 13 февруари):

Гледни точки на Комитета на регионите:

| 1. | Жилищният фонд е един от ключовите фактори в борбата срещу социалната изолация и безработицата, като същевременно превръща нашите градове и села, както и региони в по-добри места за живеене и работа, насърчава хармонията вътре във и помежду общностите и усилията да се постигнат целите за устойчиво развитие; |
| --- | --- |

1.

Жилищният фонд е един от ключовите фактори в борбата срещу социалната изолация и безработицата, като същевременно превръща нашите градове и села, както и региони в по-добри места за живеене и работа, насърчава хармонията вътре във и помежду общностите и усилията да се постигнат целите за устойчиво развитие;

| 2. | Много региони и градове на Европейския съюз преминават или трябва да преминат през процес на обновление на области с некачествен жилищен фонд, спад на пазара на жилища, допълнително влошен от упадък на икономическата база, влошаване на физическата структура и предоставянето на социална инфраструктура (образование, здравеопазване и отношения в общността) в жилищните си квартали; |
| --- | --- |

2.

Много региони и градове на Европейския съюз преминават или трябва да преминат през процес на обновление на области с некачествен жилищен фонд, спад на пазара на жилища, допълнително влошен от упадък на икономическата база, влошаване на физическата структура и предоставянето на социална инфраструктура (образование, здравеопазване и отношения в общността) в жилищните си квартали;

| 3. | Когато говорим за жилища, нямаме предвид само тухли и хоросан, а и загрижеността за районите и общностите, в които живеем. Изпълнението на жилищния дневен ден изисква да се работи за по-сигурни, по-чисти и по-зелени области в градовете и регионите ни, така че хората да имат възможност да развиват живота си и взаимовръзките си. Жилищните въпроси са свързани и с въпросите за достъпа до заетост, транспорт и услуги и създаването на висококачествена среда. Това е дневният ред за „устойчиви общности“. Този дневен ред има две измерения, които трябва да бъдат обмислени: териториалното и социалното. |
| --- | --- |

3.

Когато говорим за жилища, нямаме предвид само тухли и хоросан, а и загрижеността за районите и общностите, в които живеем. Изпълнението на жилищния дневен ден изисква да се работи за по-сигурни, по-чисти и по-зелени области в градовете и регионите ни, така че хората да имат възможност да развиват живота си и взаимовръзките си. Жилищните въпроси са свързани и с въпросите за достъпа до заетост, транспорт и услуги и създаването на висококачествена среда. Това е дневният ред за „устойчиви общности“. Този дневен ред има две измерения, които трябва да бъдат обмислени: териториалното и социалното.

1.   Териториално измерение на жилищния въпрос

| 1.1 | В много от старите, но особено в новите държави-членки на ЕС е наследен неадекватен жилищен фонд и изолирани общности в резултат от десетилетия липса на внимание в много от старите, но особено в новите държави-членки. В тези случаи липсата на инвестиции в жилищния фонд доведоха до превръщането на по-бедните, изолирани общности в гета, и оттам до неприязън и понякога до социално недоволство и насилие, неотдавна наблюдавани в някои държави-членки. |
| --- | --- |

1.1

В много от старите, но особено в новите държави-членки на ЕС е наследен неадекватен жилищен фонд и изолирани общности в резултат от десетилетия липса на внимание в много от старите, но особено в новите държави-членки. В тези случаи липсата на инвестиции в жилищния фонд доведоха до превръщането на по-бедните, изолирани общности в гета, и оттам до неприязън и понякога до социално недоволство и насилие, неотдавна наблюдавани в някои държави-членки.

| 1.2 | Градското планиране е съществена опорна точка за бъдещи стратегии и е важно жилищните стратегии да се съчетаят с териториалноустройствените стратегии на регионите. Старите държави-членки са преживели и успехи, и провали в тази сфера, в опитите си да се справят с нерегламентираното градско разрастване и транспортните задръствания в полза на по-красиви, по-приятни за живеене градове, като се насърчава и създава чувството за принадлежност към мястото на место равнище. Новите държави-членки трябва да отчитат този опит, за да избегнат подобни грешки. |
| --- | --- |

1.2

Градското планиране е съществена опорна точка за бъдещи стратегии и е важно жилищните стратегии да се съчетаят с териториалноустройствените стратегии на регионите. Старите държави-членки са преживели и успехи, и провали в тази сфера, в опитите си да се справят с нерегламентираното градско разрастване и транспортните задръствания в полза на по-красиви, по-приятни за живеене градове, като се насърчава и създава чувството за принадлежност към мястото на место равнище. Новите държави-членки трябва да отчитат този опит, за да избегнат подобни грешки.

| 1.3 | Действията за обновяване на кварталите са разнообразни съобразно местните условия, но трябва да са холистични и да включват мерки за подобряване на образователните, здравните и другите публични услуги, повишаване на възможностите за обучение, заетост и икономическа дейност, въвеждане на проактивно управление на кварталите, справяне с антисоциалното поведение, подобряване на екологичното качество и проектиране, и осигуряване на добър публичен транспорт. [Вж Приложение, пример 4]. |
| --- | --- |

1.3

Действията за обновяване на кварталите са разнообразни съобразно местните условия, но трябва да са холистични и да включват мерки за подобряване на образователните, здравните и другите публични услуги, повишаване на възможностите за обучение, заетост и икономическа дейност, въвеждане на проактивно управление на кварталите, справяне с антисоциалното поведение, подобряване на екологичното качество и проектиране, и осигуряване на добър публичен транспорт. [Вж Приложение, пример 4].

| 1.4 | Трябва да се отдаде приоритетно внимание на повторното използване на изоставени обекти, рекултивирането на стари замърсени терени, за да се поддържат градовете по-компактни и да се възпрепятства нерегламентираното разрастване на градските зони и навлизането им в селските райони. Това често пъти е по-скъпо за постигане в краткосрочен план, но съществуват дългосрочни ползи от сближаването на общността, повторната употреба на ресурсите и заетостта. Субсидиите и насърчителните мерки за инфраструктурата на местно и регионално ниво са добри инструменти за подтикване на такова ново застрояване/развиване на „зелени площи“. |
| --- | --- |

1.4

Трябва да се отдаде приоритетно внимание на повторното използване на изоставени обекти, рекултивирането на стари замърсени терени, за да се поддържат градовете по-компактни и да се възпрепятства нерегламентираното разрастване на градските зони и навлизането им в селските райони. Това често пъти е по-скъпо за постигане в краткосрочен план, но съществуват дългосрочни ползи от сближаването на общността, повторната употреба на ресурсите и заетостта. Субсидиите и насърчителните мерки за инфраструктурата на местно и регионално ниво са добри инструменти за подтикване на такова ново застрояване/развиване на „зелени площи“.

| 1.5 | По същия начин следва да са наблегне на ремонтирането, поддръжката и подобряването на историческия жилищен фонд, чрез мерки за подпомагане на възстановяването и реновирането, както и на установяването на млади хора в историческите центрове на градовете и в крайбрежни и континентални селски центрове, които са били изоставените или се обитават от по-възрастните поколения. |
| --- | --- |

1.5

По същия начин следва да са наблегне на ремонтирането, поддръжката и подобряването на историческия жилищен фонд, чрез мерки за подпомагане на възстановяването и реновирането, както и на установяването на млади хора в историческите центрове на градовете и в крайбрежни и континентални селски центрове, които са били изоставените или се обитават от по-възрастните поколения.

| 1.6 | Изграждането на публичночастни партньорства (ПЧП), чрез които да се използват изоставени обекти и да се осигурят средства за рехабилитиране на занемарени комунални жилищни сгради, може да промени не само физическия облик на такива имоти, но и да направи квартала по-приятно за живеене и работа място. |
| --- | --- |

1.6

Изграждането на публичночастни партньорства (ПЧП), чрез които да се използват изоставени обекти и да се осигурят средства за рехабилитиране на занемарени комунални жилищни сгради, може да промени не само физическия облик на такива имоти, но и да направи квартала по-приятно за живеене и работа място.

| 1.7 | Компактни квартали с жилищен фонд, който е проектиран за най-високо качество и различни видове собственост и размер, имат гъстота на строителството и населението, която да поддържа интегрирани услуги, магазини и транспорт и да позволява икономическата им жизнеспособност. Осигуряването на жилищен фонд трябва да е свързано с гарантирането на публични услуги и с поддържането на оптимално равнище на населението, за да се осигуряват същинските услуги. Когато се възобновява градският жилищен фонд, може да се окаже трудно задържането на жителите и в резултат услугите да пострадат. Държавите-членки трябва да признават колко е важно услугите да продължават да се предоставят и когато се извършват съществени промени в общността. |
| --- | --- |

1.7

Компактни квартали с жилищен фонд, който е проектиран за най-високо качество и различни видове собственост и размер, имат гъстота на строителството и населението, която да поддържа интегрирани услуги, магазини и транспорт и да позволява икономическата им жизнеспособност. Осигуряването на жилищен фонд трябва да е свързано с гарантирането на публични услуги и с поддържането на оптимално равнище на населението, за да се осигуряват същинските услуги. Когато се възобновява градският жилищен фонд, може да се окаже трудно задържането на жителите и в резултат услугите да пострадат. Държавите-членки трябва да признават колко е важно услугите да продължават да се предоставят и когато се извършват съществени промени в общността.

| 1.8 | Необходимо е към планирането да се подхожда холистично, за да се разбира физическата взаимовръзка между ландшафт и сгради, домове, работни места и местни услуги. Проектите трябва да са съвместими както помежду си, така и с околното им пространство. Когато се обновява жилищният фонд, или се създава нов, регионалните и местни власти трябва да отчитат въпроси, като например проектирането, за да може чрез архитектурния проект да се „отстрани“ престъпността и да се създадат качествени области, устойчивото развитие и културното наследство, както и нуждите и желанията на местните им жители и по-широкото въздействие върху сближаването. |
| --- | --- |

1.8

Необходимо е към планирането да се подхожда холистично, за да се разбира физическата взаимовръзка между ландшафт и сгради, домове, работни места и местни услуги. Проектите трябва да са съвместими както помежду си, така и с околното им пространство. Когато се обновява жилищният фонд, или се създава нов, регионалните и местни власти трябва да отчитат въпроси, като например проектирането, за да може чрез архитектурния проект да се „отстрани“ престъпността и да се създадат качествени области, устойчивото развитие и културното наследство, както и нуждите и желанията на местните им жители и по-широкото въздействие върху сближаването.

| 1.9 | Основен фактор за привличането на инвеститори и жители може да бъде оценката, отдавана на историята и културното наследство на квартала. Използването, а не замаскирането на богатото промишлено или градско наследство може да бъде двигател за възстановяване и промяна и по този начин да се създадат привлекателни места за живеене със силна идентичност, с която жителите им да се гордеят. Следователно решенията за това какво да се запази, преустрои или разруши не бива да се взимат преди да са отчетени физическите, екологичните, социалните и икономическите фактори. |
| --- | --- |

1.9

Основен фактор за привличането на инвеститори и жители може да бъде оценката, отдавана на историята и културното наследство на квартала. Използването, а не замаскирането на богатото промишлено или градско наследство може да бъде двигател за възстановяване и промяна и по този начин да се създадат привлекателни места за живеене със силна идентичност, с която жителите им да се гордеят. Следователно решенията за това какво да се запази, преустрои или разруши не бива да се взимат преди да са отчетени физическите, екологичните, социалните и икономическите фактори.

| 1.10 | В обновяването на жилищния фонд в някои държави-членки важно място заемат социалните предприятия, включително и жилищните асоциации. Те могат да осигурят стабилност и да решат проблемите на интеграцията и достъпността на крайградските зони, както и да подкрепят преживяващите несгоди общности. Жилищните асоциации предоставят социални жилища и като такива са гъвкави и в пряка връзка с общностите, което им позволява да предлагат отговарящи на потребностите на живущите решения на проблемите им. Те също така създават и заетост и могат да работят за привличането на публична и частна подкрепа за проекти. [Вж Приложение, примери 1 и 2]. |
| --- | --- |

1.10

В обновяването на жилищния фонд в някои държави-членки важно място заемат социалните предприятия, включително и жилищните асоциации. Те могат да осигурят стабилност и да решат проблемите на интеграцията и достъпността на крайградските зони, както и да подкрепят преживяващите несгоди общности. Жилищните асоциации предоставят социални жилища и като такива са гъвкави и в пряка връзка с общностите, което им позволява да предлагат отговарящи на потребностите на живущите решения на проблемите им. Те също така създават и заетост и могат да работят за привличането на публична и частна подкрепа за проекти. [Вж Приложение, примери 1 и 2].

| 1.11 | Тъй като климатичните промени са повод за нарастваща загриженост за правителствата, енергийноефективните жилищни проекти, които позволяват отопление на достъпна цена и по този начин решават проблема с бедността по отношение на горива, са важни при проектирането на бъдещи жилищни сгради. От друга страна, не по-малко важно е решаването на проблема с лошата изолация на по-старите жилища, като така може да се създаде заетост и да се осигури спестяване на енергия. Един от допълнителните фактори, които са движещи в много области със слабо търсене, е лошото качество на застроената среда, в която жилищата са само един от елементите. Когато се реализира жилищна инфраструктура, още от самото начало проектантите трябва да обсъждат варианти, които са екологически устойчиви. Например, монтирането на геотермални водонагревателни мощности е не само енергийноефективно, но и намалява разходите за отопление. За ЕС е много важно да избягва разхищението на енергия, за да може да изпълни целите на Протокола от Киото. Този въпрос трябва да се отчита и когато се предприемат процеси за градско обновяване и жилищни интервенции, особено в рамките на Директивата на ЕС относно енергийната ефективност на сградите. |
| --- | --- |

1.11

Тъй като климатичните промени са повод за нарастваща загриженост за правителствата, енергийноефективните жилищни проекти, които позволяват отопление на достъпна цена и по този начин решават проблема с бедността по отношение на горива, са важни при проектирането на бъдещи жилищни сгради. От друга страна, не по-малко важно е решаването на проблема с лошата изолация на по-старите жилища, като така може да се създаде заетост и да се осигури спестяване на енергия. Един от допълнителните фактори, които са движещи в много области със слабо търсене, е лошото качество на застроената среда, в която жилищата са само един от елементите. Когато се реализира жилищна инфраструктура, още от самото начало проектантите трябва да обсъждат варианти, които са екологически устойчиви. Например, монтирането на геотермални водонагревателни мощности е не само енергийноефективно, но и намалява разходите за отопление. За ЕС е много важно да избягва разхищението на енергия, за да може да изпълни целите на Протокола от Киото. Този въпрос трябва да се отчита и когато се предприемат процеси за градско обновяване и жилищни интервенции, особено в рамките на Директивата на ЕС относно енергийната ефективност на сградите.

| 1.12 | Проектирането на жилища в квартали трябва да отчита как ще бъдат използвани междусградните пространства и как обществените пространства могат да подпомогнат взаимодействието между хората. Например, улиците трябва да се строят за хората, а не само като пътни артерии за коли. Един пример за пространствено взаимодействие са „домашните зони“, където колите отстъпват на заден план пред нуждите на пешеходците и жителите. Прилагането на схеми за посредничество на пазара на труда и обучение по овощарство в такива области може да промени физическия облик на такива области, да повиши чувството за благоденствие на местните жители и да превърне неизползвани земи в производителни зелени пространства, |
| --- | --- |

1.12

Проектирането на жилища в квартали трябва да отчита как ще бъдат използвани междусградните пространства и как обществените пространства могат да подпомогнат взаимодействието между хората. Например, улиците трябва да се строят за хората, а не само като пътни артерии за коли. Един пример за пространствено взаимодействие са „домашните зони“, където колите отстъпват на заден план пред нуждите на пешеходците и жителите. Прилагането на схеми за посредничество на пазара на труда и обучение по овощарство в такива области може да промени физическия облик на такива области, да повиши чувството за благоденствие на местните жители и да превърне неизползвани земи в производителни зелени пространства,

| 1.13 | Планирането на кварталите може да насърчи хората да започнат да живеят по природосъобразен и здравословен начин, като например се въведат услуги, до които може да се стигне пеша от вкъщи, центрове за рециклиране, паркове и игрища и добър достъп до обществен транспорт. |
| --- | --- |

1.13

Планирането на кварталите може да насърчи хората да започнат да живеят по природосъобразен и здравословен начин, като например се въведат услуги, до които може да се стигне пеша от вкъщи, центрове за рециклиране, паркове и игрища и добър достъп до обществен транспорт.

| 1.14 | От основно значение на този фронт е да се комуникира с обществеността и да се въвлече тя още от самото начало на един проект за преустройство, за да се ангажира тя активно с процеса и да се обвърже физическото обновление на района с възраждането на духа на общността и социалната интеграция и солидарността. Мерките за саниране трябва да са в полза най-вече на обитателите и не трябва да водят до изместване на социално слабите обитатели. |
| --- | --- |

1.14

От основно значение на този фронт е да се комуникира с обществеността и да се въвлече тя още от самото начало на един проект за преустройство, за да се ангажира тя активно с процеса и да се обвърже физическото обновление на района с възраждането на духа на общността и социалната интеграция и солидарността. Мерките за саниране трябва да са в полза най-вече на обитателите и не трябва да водят до изместване на социално слабите обитатели.

| 1.15 | Обучаването на местните хора в умения, които да им позволят да подобрят жилищната си зона, изграждане на зелени пространства и подобряване на енергийната ефективност може да реши двойните проблеми на безработицата и недоволството в западащите квартали. (Вж Приложение, пример 5). |
| --- | --- |

1.15

Обучаването на местните хора в умения, които да им позволят да подобрят жилищната си зона, изграждане на зелени пространства и подобряване на енергийната ефективност може да реши двойните проблеми на безработицата и недоволството в западащите квартали. (Вж Приложение, пример 5).

| 1.16 | Често пъти ПЧП поставят ударението върху проекти за публична инфраструктура, като транспорт, управление на отпадъците и предоставяне на комунално-битови услуги. Силата на ПЧП във възобновяването на градската среда се признава от някои организации, но тя би могла да се разгърне по-пълно. Предварително условие за такова развитие би било изясняването на правната рамка на Общността относно ПЧП, тъй като на настоящия етап остават някои неясноти относно определението на „вътрешни“ [„in-house“], определянето на някои смесени дейности по осигуряването на социални жилища като ПЧП, определянето като институционално ПЧП на някои организации за жилища с нисък наем от вида HLM (социални жилища с нормиран наем). |
| --- | --- |

1.16

Често пъти ПЧП поставят ударението върху проекти за публична инфраструктура, като транспорт, управление на отпадъците и предоставяне на комунално-битови услуги. Силата на ПЧП във възобновяването на градската среда се признава от някои организации, но тя би могла да се разгърне по-пълно. Предварително условие за такова развитие би било изясняването на правната рамка на Общността относно ПЧП, тъй като на настоящия етап остават някои неясноти относно определението на „вътрешни“ [„in-house“], определянето на някои смесени дейности по осигуряването на социални жилища като ПЧП, определянето като институционално ПЧП на някои организации за жилища с нисък наем от вида HLM (социални жилища с нормиран наем).

| 1.17 | В различна степен из Европа възобновяването на градската среда представлява огромно предизвикателство за градските власти и изисква значителни инвестиции, било то финансови, творчески или управленски. Много градове вече не са в състояние да се справят с тези инвестиционни предизвикателства самостоятелно, било поради недостиг на публични финанси, ограничен ресурс от квалифицирани служители или просто защото свързаните с това рискове са твърде големи, или защото ограниченията са от правно естество (ограничения по отношение на задлъжняването със заеми). |
| --- | --- |

1.17

В различна степен из Европа възобновяването на градската среда представлява огромно предизвикателство за градските власти и изисква значителни инвестиции, било то финансови, творчески или управленски. Много градове вече не са в състояние да се справят с тези инвестиционни предизвикателства самостоятелно, било поради недостиг на публични финанси, ограничен ресурс от квалифицирани служители или просто защото свързаните с това рискове са твърде големи, или защото ограниченията са от правно естество (ограничения по отношение на задлъжняването със заеми).

| 1.18 | В това отношение ПЧП могат да помогнат, като не само предоставят достъп до допълнително капиталово финансиране, но и като помогнат да се намерят най-добрите решения, като отдалечат всеки от партньорите от чисто традиционната му акционерска роля. Взаимодопълващите се умения на частните партньори могат да предложат управление и организационна простота за проектите. Организациите на общността, които са по-гъвкави от официалните общински структури, близки до неформалните мрежи и представляват дългосрочните интереси на местната общност, могат да осигурят ефективност, както и да помогнат за гарантирането на обществено приемане и подкрепа. Следователно проектите могат да се изпълняват по-бързо и с по-дългосрочна устойчивост. |
| --- | --- |

1.18

В това отношение ПЧП могат да помогнат, като не само предоставят достъп до допълнително капиталово финансиране, но и като помогнат да се намерят най-добрите решения, като отдалечат всеки от партньорите от чисто традиционната му акционерска роля. Взаимодопълващите се умения на частните партньори могат да предложат управление и организационна простота за проектите. Организациите на общността, които са по-гъвкави от официалните общински структури, близки до неформалните мрежи и представляват дългосрочните интереси на местната общност, могат да осигурят ефективност, както и да помогнат за гарантирането на обществено приемане и подкрепа. Следователно проектите могат да се изпълняват по-бързо и с по-дългосрочна устойчивост.

| 1.19 | Но все пак навлизането на частен капитал повлича със себе си риска от изкуствена инфлация на цените на пазара на жилища. А това би могло да има неблагоприятен ефект. Може да се окаже, че цената за притежаване на собствен дом е твърде висока за местната общност, и това да причини разпадането на общностите, тъй като хората ще са принудени да се изнесат от кварталите си, надалече от роднини и подкрепящите ги мрежи. Именно тук социалните жилища могат и трябва да играят важна роля. Социалните жилища могат да намалят въздействието на тази инфлация и на местните общности да се предложи нещо допълнително като схеми за съсобственост и нисколихвени ипотеки. Те могат да задържат съществуващите обитатели, да привлекат нови към района, преживяващ несгоди, и да осигурят нов икономически стимул за местната икономика. |
| --- | --- |

1.19

Но все пак навлизането на частен капитал повлича със себе си риска от изкуствена инфлация на цените на пазара на жилища. А това би могло да има неблагоприятен ефект. Може да се окаже, че цената за притежаване на собствен дом е твърде висока за местната общност, и това да причини разпадането на общностите, тъй като хората ще са принудени да се изнесат от кварталите си, надалече от роднини и подкрепящите ги мрежи. Именно тук социалните жилища могат и трябва да играят важна роля. Социалните жилища могат да намалят въздействието на тази инфлация и на местните общности да се предложи нещо допълнително като схеми за съсобственост и нисколихвени ипотеки. Те могат да задържат съществуващите обитатели, да привлекат нови към района, преживяващ несгоди, и да осигурят нов икономически стимул за местната икономика.

2.   Социално измерение на жилищния въпрос

Общи мерки за достъп на населението до жилищния фонд

| 2.1 | За да се улесни достъпът на населението до жилищния фонд, трябва да се направят усилия да има достатъчно жилища за отдаване под наем, да се насърчават и подпомагат хората да стават собственици и да им се помага в поддръжката на физическата структура на домовете им. Помощта може да бъде под формата на намаляване на административните разходи, поддържане на ниски лихвени проценти и данъчни стимули за определени групи, както и улеснения за достъп до банкови продукти. При изработването на жилищните стандарти могат да помогнат стимули, като субсидии за поддръжка на фасадите на сградите и за озеленяване на предблоковите пространства; [вж. Приложение, примери 4, 5 и 6] |
| --- | --- |

2.1

За да се улесни достъпът на населението до жилищния фонд, трябва да се направят усилия да има достатъчно жилища за отдаване под наем, да се насърчават и подпомагат хората да стават собственици и да им се помага в поддръжката на физическата структура на домовете им. Помощта може да бъде под формата на намаляване на административните разходи, поддържане на ниски лихвени проценти и данъчни стимули за определени групи, както и улеснения за достъп до банкови продукти. При изработването на жилищните стандарти могат да помогнат стимули, като субсидии за поддръжка на фасадите на сградите и за озеленяване на предблоковите пространства; [вж. Приложение, примери 4, 5 и 6]

Мерки за конкретни прослойки от населението

| 2.2 | Често пъти изграждането на интегрирани общности, преодолявайки социални, расови и религиозни аспект различия, може да се получи чрез задоволяване на жилищните нужди и желания на различните части от общността. Това може да бъде под формата на възможности за смесено владеене, включително съсобственост на жилищата, както и жилища с различна площ, достатъчни както за големи семейства, така и за живеещи самостоятелно. Стойността на земята може да бъде използвана като инструмент за създаване на евтини варианти, при които общината е готова да използва земята си за целта. Когато се строят нови жилища или се прави жилищно разпределение, също така трябва да се взимат предвид нуждите на религиозните групи, като например необходимостта от течаща вода за ритуални измивания. Достъпни жилища на разположение за целия живот са важни и за хората с увреждания и за по-възрастните работници. |
| --- | --- |

2.2

Често пъти изграждането на интегрирани общности, преодолявайки социални, расови и религиозни аспект различия, може да се получи чрез задоволяване на жилищните нужди и желания на различните части от общността. Това може да бъде под формата на възможности за смесено владеене, включително съсобственост на жилищата, както и жилища с различна площ, достатъчни както за големи семейства, така и за живеещи самостоятелно. Стойността на земята може да бъде използвана като инструмент за създаване на евтини варианти, при които общината е готова да използва земята си за целта. Когато се строят нови жилища или се прави жилищно разпределение, също така трябва да се взимат предвид нуждите на религиозните групи, като например необходимостта от течаща вода за ритуални измивания. Достъпни жилища на разположение за целия живот са важни и за хората с увреждания и за по-възрастните работници.

| 2.3 | Изборът на жилища, който гражданите правят, може да допринесе за концентрацията на хора от етнически произход в определени населени места. Това само по себе си не е проблем и съществуват много примери за успешно съществуващи общности с висока концентрация на жители от един и същи етнически произход. Но за съжаление на някои места и цветнокожи, и малцинствени етнически общности са концентрирани в лошокачествени частни къщи, а бедни членове на бялата общност — в социални жилищни блокове. Липсата на взаимодействие, отчасти поради физическа отделеност, може да доведе до страх и недоверие, умножена със сегрегирани жилища води до сегрегирани училища и дейност за отдих и почивка. |
| --- | --- |

2.3

Изборът на жилища, който гражданите правят, може да допринесе за концентрацията на хора от етнически произход в определени населени места. Това само по себе си не е проблем и съществуват много примери за успешно съществуващи общности с висока концентрация на жители от един и същи етнически произход. Но за съжаление на някои места и цветнокожи, и малцинствени етнически общности са концентрирани в лошокачествени частни къщи, а бедни членове на бялата общност — в социални жилищни блокове. Липсата на взаимодействие, отчасти поради физическа отделеност, може да доведе до страх и недоверие, умножена със сегрегирани жилища води до сегрегирани училища и дейност за отдих и почивка.

| 2.4 | Повтарящите се икономически и социални несгоди, с които се сблъскват множество малцинствени или изолирани общности, означава, че множество „традиционни“ стратегии за възобновяване и програми имат за цел да решат тези проблеми като част от широкообхватни пакети за интервенция. Действията, насочени към жилищата, трябва да са част от тези програми и да се имат предвид при по-широкото обсъждане на взаимодействието на интервенцията и инвестицията в изпълнението на успешното възобновяване. |
| --- | --- |

2.4

Повтарящите се икономически и социални несгоди, с които се сблъскват множество малцинствени или изолирани общности, означава, че множество „традиционни“ стратегии за възобновяване и програми имат за цел да решат тези проблеми като част от широкообхватни пакети за интервенция. Действията, насочени към жилищата, трябва да са част от тези програми и да се имат предвид при по-широкото обсъждане на взаимодействието на интервенцията и инвестицията в изпълнението на успешното възобновяване.

| 2.5 | Важно е жилищните райони да отразяват културата на живеещите в тях общности. Местните забележителности, като общински центрове, религиозни храмове, местни пазари или специализиране магазини, са важни за изграждането на общността. Организации като Habitat for Humanity [„Подслон за човечеството“] могат да осигурят механизми за създаване на нови жилища, отворени за всички, и най-вече за тези, които по религиозни причини не могат да взимат кредити или ипотеки, като предлагат начин за придобиване на собствен дом по нетрадиционен път. |
| --- | --- |

2.5

Важно е жилищните райони да отразяват културата на живеещите в тях общности. Местните забележителности, като общински центрове, религиозни храмове, местни пазари или специализиране магазини, са важни за изграждането на общността. Организации като Habitat for Humanity [„Подслон за човечеството“] могат да осигурят механизми за създаване на нови жилища, отворени за всички, и най-вече за тези, които по религиозни причини не могат да взимат кредити или ипотеки, като предлагат начин за придобиване на собствен дом по нетрадиционен път.

| 2.6 | Демографските промени и мобилността на работниците в ЕС са фактори, които въздействат върху нуждите от и търсенето на жилища. В някои градове и региони много жилища са изоставени при напускането на обитателите, търсещи работа в други региони, и до съответното намаляване на броя на населението. Много от държавите-членки са изправени пред нови усложнения, като явлението на по-възрастни родители, които създават семейство по-късно и раждат по-малко деца, както и по-възрастни хора, които живеят по-дълго — все фактори, които довеждат до търсене на повече жилища за по един човек. Регионите трябва да осъзнават демографските си предизвикателства и последиците от имиграцията и миграцията на работниците и съответно да адаптират жилищните си стратегии. |
| --- | --- |

2.6

Демографските промени и мобилността на работниците в ЕС са фактори, които въздействат върху нуждите от и търсенето на жилища. В някои градове и региони много жилища са изоставени при напускането на обитателите, търсещи работа в други региони, и до съответното намаляване на броя на населението. Много от държавите-членки са изправени пред нови усложнения, като явлението на по-възрастни родители, които създават семейство по-късно и раждат по-малко деца, както и по-възрастни хора, които живеят по-дълго — все фактори, които довеждат до търсене на повече жилища за по един човек. Регионите трябва да осъзнават демографските си предизвикателства и последиците от имиграцията и миграцията на работниците и съответно да адаптират жилищните си стратегии.

3.   Комитетът на регионите препоръчва:

| 3.1 | Европейският парламент да продължи дебата, започнат с този доклад по собствена инициатива (1) и да включи в доклада предложението за Европейска харта за жилищно строителство, приета от Интергрупата по градско жилищно строителство, тъй като ЕС не може постоянно да пренебрегва загрижеността на европейските граждани относно жилищния фонд като основен елемент от дневния ред за растеж и производителност; |
| --- | --- |

3.1

Европейският парламент да продължи дебата, започнат с този доклад по собствена инициатива (1) и да включи в доклада предложението за Европейска харта за жилищно строителство, приета от Интергрупата по градско жилищно строителство, тъй като ЕС не може постоянно да пренебрегва загрижеността на европейските граждани относно жилищния фонд като основен елемент от дневния ред за растеж и производителност;

| 3.2 | Да се признае ролята на жилищния фонд за поддържане на социалния и икономически растеж. Приемливият жилищен фонд в устойчивите общности, допринасящи за висококачествена среда, е място, където хората искат да живеят. С привличането на хора се привличат инвестиции и се насърчава устойчивия икономически растеж; |
| --- | --- |

3.2

Да се признае ролята на жилищния фонд за поддържане на социалния и икономически растеж. Приемливият жилищен фонд в устойчивите общности, допринасящи за висококачествена среда, е място, където хората искат да живеят. С привличането на хора се привличат инвестиции и се насърчава устойчивия икономически растеж;

| 3.3 | Използването на инструмента JESSICA за жилищни нужди в новите държави-членки като допълващ инициативите по ЕФРР инструмент за възобновяване и развитие на градската среда. В това отношение КР препоръчва жилищният въпрос да се интегрира в стратегиите за устойчиво развитие на градската среда, които могат да се финансират от JESSICA. Използването на финансов инженеринг може да е много полезно в реализирането на ефективни жилищни политики, особено микрокредитите за обновяване и ремонтиране на жилищата, което може да бъде подпомогнато от инициативата JEREMIE; |
| --- | --- |

3.3

Използването на инструмента JESSICA за жилищни нужди в новите държави-членки като допълващ инициативите по ЕФРР инструмент за възобновяване и развитие на градската среда. В това отношение КР препоръчва жилищният въпрос да се интегрира в стратегиите за устойчиво развитие на градската среда, които могат да се финансират от JESSICA. Използването на финансов инженеринг може да е много полезно в реализирането на ефективни жилищни политики, особено микрокредитите за обновяване и ремонтиране на жилищата, което може да бъде подпомогнато от инициативата JEREMIE;

| 3.4 | Новите държави-членки да увеличат финансовите ресурси, предназначени за местните власти, за да се справят те ефективно с проблемите на устойчивото развитие на градските райони и жилищни фондове, и за да изработят стратегии (програми) на национално равнище за жилищния фонд, за да се улесни построяването на общински и социални жилища, както и да мобилизират средства за инвестиции за изграждането на инфраструктура; |
| --- | --- |

3.4

Новите държави-членки да увеличат финансовите ресурси, предназначени за местните власти, за да се справят те ефективно с проблемите на устойчивото развитие на градските райони и жилищни фондове, и за да изработят стратегии (програми) на национално равнище за жилищния фонд, за да се улесни построяването на общински и социални жилища, както и да мобилизират средства за инвестиции за изграждането на инфраструктура;

| 3.5 | Да се отдаде приоритетно внимание на повторното използване на изоставени обекти, рекултивирането на стари замърсени терени, да се поддържат градовете по-компактни и да се възпрепятства нерегламентираното разрастване на градските зони и навлизането им в селските райони; |
| --- | --- |

3.5

Да се отдаде приоритетно внимание на повторното използване на изоставени обекти, рекултивирането на стари замърсени терени, да се поддържат градовете по-компактни и да се възпрепятства нерегламентираното разрастване на градските зони и навлизането им в селските райони;

| 3.6 | Да участва обществеността в проектите за обновление, по-специално за преустрояване на западнали квартали, където е необходимо да се възродят както общностният дух, така и отношенията и интегрирането между обитателите. Трябва да се да се направи достъпен за държавите-членки и да се вземе предвид в този процес опитът, придобит в проекти с финансовата подкрепа на ЕС (като например POSEIDON по INTERREG IIIC); |
| --- | --- |

3.6

Да участва обществеността в проектите за обновление, по-специално за преустрояване на западнали квартали, където е необходимо да се възродят както общностният дух, така и отношенията и интегрирането между обитателите. Трябва да се да се направи достъпен за държавите-членки и да се вземе предвид в този процес опитът, придобит в проекти с финансовата подкрепа на ЕС (като например POSEIDON по INTERREG IIIC);

| 3.7 | Всички държави-членки да имат предвид ролята на обучението в изграждането на устойчиви общности. Обучаването на местните хора в необходимите умения за подобряването на жилищните им зони, изграждане на зелени пространства и подобряване на енергийната ефективност може да предостави решения за западащите кварталите и да представлява нов източник на заетост; |
| --- | --- |

3.7

Всички държави-членки да имат предвид ролята на обучението в изграждането на устойчиви общности. Обучаването на местните хора в необходимите умения за подобряването на жилищните им зони, изграждане на зелени пространства и подобряване на енергийната ефективност може да предостави решения за западащите кварталите и да представлява нов източник на заетост;

| 3.8 | КР припомня заключенията на неофициалната среща на Съвета в Бристъл по устойчивите общности, че е необходимо да се увеличи квалификацията и познанията на проектиращите градската среда. В това отношение, Комитетът призовава Комисията да предприеме по-нататъшни инициативи, особено в областта на сътрудничеството и обмяната на добри практики и призовава за създаването на европейска мрежа, която да използва и разпространява добри практики в използването на интелигентна енергия в жилищата и при просветата на живущите по въпросите на енергийната ефективност; |
| --- | --- |

3.8

КР припомня заключенията на неофициалната среща на Съвета в Бристъл по устойчивите общности, че е необходимо да се увеличи квалификацията и познанията на проектиращите градската среда. В това отношение, Комитетът призовава Комисията да предприеме по-нататъшни инициативи, особено в областта на сътрудничеството и обмяната на добри практики и призовава за създаването на европейска мрежа, която да използва и разпространява добри практики в използването на интелигентна енергия в жилищата и при просветата на живущите по въпросите на енергийната ефективност;

| 3.9 | Да се предприеме преразглеждане на Директивата на ЕС за енергийната ефективност на сградите и внимателно да се проучи прилагането й в държавите-членки. Енергийната ефективност на жилищния фонд може да се насърчи и посредством програмите на ЕС като „Интелигентна енергия за Европа“ или инициативата CONCERTO от Седмата рамкова програма на ЕС за периода 2007-2013 г.; |
| --- | --- |

3.9

Да се предприеме преразглеждане на Директивата на ЕС за енергийната ефективност на сградите и внимателно да се проучи прилагането й в държавите-членки. Енергийната ефективност на жилищния фонд може да се насърчи и посредством програмите на ЕС като „Интелигентна енергия за Европа“ или инициативата CONCERTO от Седмата рамкова програма на ЕС за периода 2007-2013 г.;

| 3.10 | Да се акцентира преди всичко върху разясняването на гражданите на ползата от икономии на енергия. За да се отговори на оставащото търсене, ще трябва приоритетно да се използват възобновяеми енергийни източници. За тази цел Комитетът препоръчва повече ресурси да бъдат отделяни за изследователска дейност и разясняване в тази област; |
| --- | --- |

3.10

Да се акцентира преди всичко върху разясняването на гражданите на ползата от икономии на енергия. За да се отговори на оставащото търсене, ще трябва приоритетно да се използват възобновяеми енергийни източници. За тази цел Комитетът препоръчва повече ресурси да бъдат отделяни за изследователска дейност и разясняване в тази област;

| 3.11 | Включването на жилищния фонд като важен елемент от всяка политика на ЕС за градските райони, предвид неофициалната среща на Съвета в Лайпциг по въпросите на градските въпроси, която ще се проведе през м. май 2007 г.; |
| --- | --- |

3.11

Включването на жилищния фонд като важен елемент от всяка политика на ЕС за градските райони, предвид неофициалната среща на Съвета в Лайпциг по въпросите на градските въпроси, която ще се проведе през м. май 2007 г.;

| 3.12 | Необходимо е към планирането да се подхожда холистично, за да се оптимизира физическата взаимовръзка между ландшафт и сгради, домове, работни места и местни услуги. Вземането на мерки на местно, регионално и национално равнище трябва да гарантира наличието на площи най-вече за социални жилища и използването им по предназначение; |
| --- | --- |

3.12

Необходимо е към планирането да се подхожда холистично, за да се оптимизира физическата взаимовръзка между ландшафт и сгради, домове, работни места и местни услуги. Вземането на мерки на местно, регионално и национално равнище трябва да гарантира наличието на площи най-вече за социални жилища и използването им по предназначение;

| 3.13 | Да се отчете фактът, че осигуряването на жилищен фонд трябва да е свързано с гарантирането на публични услуги, както и със създаването на нужната инфраструктура за предоставянето на публични услуги, когато се строят нови жилища. Да се обръща също внимание дали се поддържа оптимално равнище на населението, за да е възможно поддържането на същинските услуги; |
| --- | --- |

3.13

Да се отчете фактът, че осигуряването на жилищен фонд трябва да е свързано с гарантирането на публични услуги, както и със създаването на нужната инфраструктура за предоставянето на публични услуги, когато се строят нови жилища. Да се обръща също внимание дали се поддържа оптимално равнище на населението, за да е възможно поддържането на същинските услуги;

| 3.14 | Признава се ролята на жилищните асоциации, които са гъвкави и в пряка връзка с общностите, което им позволява да предлагат отговарящи на потребностите на живущите решения на проблемите им; |
| --- | --- |

3.14

Признава се ролята на жилищните асоциации, които са гъвкави и в пряка връзка с общностите, което им позволява да предлагат отговарящи на потребностите на живущите решения на проблемите им;

| 3.15 | Да се отчете ролята на жилищния фонд в контекста на демографски промени и в интегрирането на имигрантите в имиграционната политика на ЕС, като се признае конкретната роля, която играят в сферата регионалните и местни организации; |
| --- | --- |

3.15

Да се отчете ролята на жилищния фонд в контекста на демографски промени и в интегрирането на имигрантите в имиграционната политика на ЕС, като се признае конкретната роля, която играят в сферата регионалните и местни организации;

| 3.16 | Наскоро създадената междуведомствена специална група на Комисията по въпросите на градската среда да се занимае с жилищния фонд като важен елемент от политиките за градските зони; |
| --- | --- |

3.16

Наскоро създадената междуведомствена специална група на Комисията по въпросите на градската среда да се занимае с жилищния фонд като важен елемент от политиките за градските зони;

| 3.17 | Приветства факта, че в своето съобщение относно социалните услуги от общ интерес, Комисията признава ролята на социалните жилища за постигането на целите на Договора за укрепване на социалното сближаване и основните права; |
| --- | --- |

3.17

Приветства факта, че в своето съобщение относно социалните услуги от общ интерес, Комисията признава ролята на социалните жилища за постигането на целите на Договора за укрепване на социалното сближаване и основните права;

| 3.18 | Призовава държавите-членки да опростят и да направят прозрачни административните процедури за обновяване на жилищния фонд; |
| --- | --- |

3.18

Призовава държавите-членки да опростят и да направят прозрачни административните процедури за обновяване на жилищния фонд;

| 3.19 | Използването на мрежата URBACT и новата инициатива „Региони за икономическа промяна“ като потенциален инструмент за обмяна на опит и добри практики между градовете и регионите на Европейския съюз; |
| --- | --- |

3.19

Използването на мрежата URBACT и новата инициатива „Региони за икономическа промяна“ като потенциален инструмент за обмяна на опит и добри практики между градовете и регионите на Европейския съюз;

| 3.20 | Да се включи в директива на Европейския съюз относно енергийната ефективност възстановяването и реставрацията на историческия жилищен фонд като приоритетна област за действие, за да се предотврати разширяването на застроените площи без да се използва първо целият съществуващ обитаем жилищен фонд, като по този начин се избягва ненужното отежняване на общността с нови строежи. |
| --- | --- |

3.20

Да се включи в директива на Европейския съюз относно енергийната ефективност възстановяването и реставрацията на историческия жилищен фонд като приоритетна област за действие, за да се предотврати разширяването на застроените площи без да се използва първо целият съществуващ обитаем жилищен фонд, като по този начин се избягва ненужното отежняване на общността с нови строежи.

Брюксел, 14 февруари 2007 г.

Председател

на Комитета на регионите

Michel DELEBARRE

---

(1)  Проектодоклад на Европейския парламент по „Жилища и регионална политика“ (2006/2108(INI)) (докладчик: Andria, Alfonso (Италия, АЛДЕ)

1

---

ДОПЪЛНЕНИЕ

СПИСЪК С ПРИМЕРИ ЗА ЖИЛИЩНИ ПРОЕКТИ

Допитване до общностите

Първи пример: В Ливърпул партньорството между жилищната асоциация CDS и Градския съвет на Ливърпул — Include — поема управлението на квартала. Партньорите командироват служители да работят по съвместния проект, а жителите на обхванатата от партньорството област провеждат редовни срещи с фирмата, за да гарантират, че мнението на общността е взето предвид по всички отнасящи се до областта въпроси. Участието на общностите във взимането на решения за районите, в които живеят, може да доведе до овластяването на местните хора, гордост от мястото, където живеят, и устойчиво обновяване на градската среда.

Втори пример: Друг пример за допитване е проектът в Ливърпул Anfield Regeneration, при който около 19 000 домакинства — публично, частно и социално владеене на жилищния фонд — взеха активно участие в обновяването на квартала си. Това е пример за обновяване и ремонтиране на жилищния фонд, при които се стимулират частните инвестиции в запуснати градски зони. Структурните фондове ще осигурят финансиране за обучение и подобряване на околната среда, които ще привлекат около 20 милиона евро от публичния сектор и 300 милиона евро от частния сектор за областта.

Новаторски подходи към обновяването на жилищния пазар

Трети пример: Графство Мързисайд е в авангарда на новаторството в жилищната политика, което го поставя в центъра на регионалното възобновяване, като част от новата инициатива на правителството за обновяване на жилищния пазар.

Като една от деветте области, наречени „Pathfinder“ [Първопроходник], в Обединеното кралство, графство Мързисайд вече има възможност да се справи с предизвикателството на обновяването на жилищния пазар чрез достъп до националния Фонд за обновяване на жилищния пазар, по който за следващите три години са заделени 720 милиона британски лири. Бъдещето финансиране ще бъде определено в зависимост от последващите прегледи на правителствените разходи.

Партньорството Merseyside Pathfinder, NewHeartlands се движи от местните власти на три от населените места в графството — Ливърпул, Сефтън и Уиръл, заедно с Местни стратегически партньорства, Агенцията за развитие на северозападния край и Английски партньорства. То обхваща 130 000 имоти в някои от най-необлагодетелстваните общности на Мързисайд.

Четвърти пример: В Ливърпул съществува схема за насърчаване на хората да идват да следват в областта, да остават и да работят и пускат корени в града, като им се предлага помощ, за да навлязат на жилищния пазар (схемата New Heartlands). Подобни схеми съществуват и за други млади работници и семейства. Вече съществува и схема за по-възрастните жители, по която сертифицирани „майстори“ извършват безплатно дребни ремонти по домовете за хора с ограничени доходи, особено за възрастните хора.

Пети пример: Друга схема, която си струва да се отбележи, е Атинският проект „Просопси“ (Фасади), целящ да поощри собствениците на апартаменти да обновят и възстановят фасадите си, като използват дългосрочни кредити с улеснение от общинския съвет; тази схема повдигна духа на общността и повиши качеството на живота в квартала. Първоначално свързана с Олимпийските игри в Атина през 2004 г., схемата беше продължена и сега се популяризира от правителството в цялата страна.

Шести пример: Италия също има някои интересни проекти за „построй си сам“, при които местният съвет предоставя земя на семейства с ниски и средни доходи — половината от тях имигранти от други страни и от различни етноси — които вземат заеми с благоприятна лихва и построяват къщите си сами, като ги изплащат на скромни месечни вноски.

Седми пример: Жилищен проект за интегриране във Виена. Около 30 % от населението на Виена е с миграционен произход (първо или второ поколение мигранти, предимно от бивша Югославия и Турция). От няколко години в рамките на субсидираното жилищно строителство (около 6 000 нови жилища годишно) се включват и жилища по проекти за интеграция. По правило инвеститорите са дружества с нестопанска цел за жилищно строителство. Субсидията се отпуска единствено при условие, че поне половината от новите жилища са предназначени за мигранти. Оценката на тези проекти показва, че и жителите, родени в Австрия, и мигрантите са изключително доволни от тях. Следователно жилищните проекти за интеграция играят важна роля за създаване на смесена социална и етническа структура на живеещите и за избягване на конфликти.

Интегриран подход и регионални инициативи

Осми пример: Квартали в криза в Каталуня. Тази програма се съфинансира от ЕФРР, регионалното правителство на Каталуня и съответните местни власти. Целта на програма е да се справи със структурните проблеми на някои западнали квартали в района, но най-вече в старите центрове на градовете, кварталите с жилищни блокове и жилища в покрайнините извън регулация. Проблемите, които се решават, са недостатъци на градоустройството, слаба икономическа и търговска инфраструктура и социални проблеми (застаряване, ниски доходи, нисък образователен ценз, спад в броя на жителите, и висока концентрация на групи със специални нужди).

Използваният инструмент е заделен Фонд за цялостното подновяване на тези квартали, паралелно със засилването на сътрудничеството между участващите власти. Използва се интегриран подход, с взаимодопълващи се мерки за публичните и зелените площи, подновяване на общите части на сградите, осигуряване на удобства за съвместно ползване, насърчаване на ИТ, равенство между половете и подобряване на достъпността и средата на районите.

До края на периода (2004-2007 г.) се очаква 60 района да са се възползвали от подкрепата, възлизаща общо на 800 милиона евро.

Умения и обновяване на жилищата

Примерите от Ливърпул, Брюксел и Харлем в САЩ представляват добри модели за такива начинания, които предлагат обучение на хора без квалификация, възможност за заетост за упражняването на квалификацията и, в резултат, средства за преизграждане на местните икономики. Един такъв модел е Liverpool Housing Action Trust.

Девети пример: „Плавно градоустройствено обновление“ във Виена. Ежегодно се отпускат значими обществени средства за обновяване и подобряване на около 10 000 жилища във Виена. Прави се цялостен ремонт на жилищата, за да се повиши тяхното удобство (например с построяването на бани и с включване към топлофикационните мрежи). Отдава се голямо значение на участието на живеещите (които обикновено са наематели). Целта е основно подобряване на частните и обществени жилища без да се изтласкват настоящите наематели, които често са в неравностойно социално положение. Виенската програма за саниране на жилищата съществува от близо 30 години и е най-значимата в Европа. Два пъти е отличена с наградата за най-добри практики на програмата „Хабитат“ на ООН.

Десети пример: Строителството изисква високо ниво на конкретни умения. Мързисайд в североизточна Англия финансира проект по своята програма по Цел 1 за периода 2000-06 г., по който използва Структурните фондове за подпомагане на развиването на необходимите умения за изграждане на жилища за общността. Инициативата „Строителство в Мързисайд“ получи европейски средства за обучението на местни хора, дотогава безработни, за придобиване на строителни умения, което успя да отговори на нуждите от работна ръка в града. В някои случаи хората работиха по строителството на жилища в квартала си.

Редица инициативи за посредничество на пазара на труда поемат дългосрочно безработните и им дават възможност да се учат работейки, и по този начин се решава проблемът с безработицата. Един пример е схемата в Ноузли, наречена „Зелени чираци“. Финансирана частично от Структурните фондове, тя предлага на местните младежи възможността да работят в района си въз основа на завършването на програма за умения, която може да им помогне да достигнат статут на чираци и да се квалифицират.

Национални инициативи

Единадесети пример: Британската инициатива „Достойни домове“ има за цел до 2010 г. да приведе всички социални жилища в прилично състояние, което означава да бъдат отоплени, издръжливи на климатичните условия и с разумно съвременни удобства. Повечето подобрения се извършват в необлагодетелствани райони и имат за цел да увеличат дела на частните жилища в приемливо състояние, в които живеят уязвими групи.

От 2001 г. броят на неприемливите домове в социалната сфера е намалял с над 50 процента. Но остава целта всички общински жилища и жилища на жилищни асоциации да станат приемливи до 2010 г. Също така се цели и подобряването на условията за уязвимите домакинства в частни жилища, особено за семействата с деца.

Устойчиво градско проектиране и енергийна ефективност

Дванадесети пример: След Втората световна война Варшава трябваше много бързо да построи отново жилищния си фонд, за да осигури жилища за бързо нарастващото си население. Един пример за изграден жилищен комплекс е Натолин Вишини. Той се характеризира с високи многоетажни сгради, монотонна пространствена структура и огромни празни пространства. Преустройството и приватизирането на комплекса започна през 1994 г. Мерките за преустройство включваха поставянето на топлоизолация на фасадите, модернизиране на отоплителните и ВиК системи и поставянето на измервателни уреди за отчитане на индивидуалното потребление. За изолиране на фасадите беше отпусната държавна субсидия в размер на 920 000 ECU. До 1998 г. бяха приватизирани около 60 % от жилищата, а 90 % от жилищният фонд — реновиран или преустроен. Освен това беше променено функционалното разпределение на сградите, за да се получи смесено ползване и да се създаде устойчив квартал на мястото на предишните еднотипни жилищни блокове, в които не се предлагаха почти никакви услуги за живущите. Беше създаден значителен обем от места за търговия на дребно, пространства за работилници и офиси. Проектът за преустройство създаде по-устойчива общност, която е привлекателно място за живеене с висок стандарт на енергийна ефективност (източник: Европейската комисия).

Тринадесети пример: Топлинно саниране на жилищата (THEWOSAN) във Виена. За да се намали чувствително енергийното потребление, особено в жилищата от 1960-те, 1970-те и 1980-те години, и с това да се допринесе за постигането на целите от Киото, Общината на Виена подкрепя мерки за топлинно саниране на жилищата. До днес топлинно саниране е извършено в около 50 000 жилища, като нуждите от отопление са намалени в общ план с около 50 %. Затова топлинното саниране е високо ценено от живеещите, като се сравнят субсидираните ниски разходи за санирането с чувствително намаляване на разходите за отопление. Могат да получават субсидии за жилища, които са и обществена и частна собственост.

---

| 30.6.2007 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 146/19 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 146/19

---

Становище на Комитета на регионите „Към бъдеща морска политика на Европейския съюз“

(2007/C 146/03)

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| — | счита, че общата цел на бъдещата морска политика на ЕС е признаването и опазването на големия потенциал на моретата на Европа и разработването на активна морска политика, която да позволи на бъдещите поколения също да се възползват от екологичното, икономическо, биологично и културно богатство на морето; |
| --- | --- |

—

счита, че общата цел на бъдещата морска политика на ЕС е признаването и опазването на големия потенциал на моретата на Европа и разработването на активна морска политика, която да позволи на бъдещите поколения също да се възползват от екологичното, икономическо, биологично и културно богатство на морето;

| — | се обръща с искане към Комисията да представи Европейски морски план за действие, който да включва, наред с другото, и следните действия:






  — | да се изготви каталог на съществуващите примери за най-добри национални, регионални и местни практики, особено по отношение на регионалните икономически клъстери, изграждането на научноизследователски мрежи, сътрудничеството между публичния и частния сектор, териториалното устройство и доброто управление и да се популяризират съществуващите примери за най-добри практики и тяхното предаване на други региони или правни субекти; |
| --- | --- | --- |

—

се обръща с искане към Комисията да представи Европейски морски план за действие, който да включва, наред с другото, и следните действия:

—

да се изготви каталог на съществуващите примери за най-добри национални, регионални и местни практики, особено по отношение на регионалните икономически клъстери, изграждането на научноизследователски мрежи, сътрудничеството между публичния и частния сектор, териториалното устройство и доброто управление и да се популяризират съществуващите примери за най-добри практики и тяхното предаване на други региони или правни субекти;

| — | да се създаде европейска морска платформа, която да включва Комисията и Комитета на регионите и която би могла да представлява редовна, ефективна и пестяща ресурси рамка, чиято цел е да подкрепя обмена на европейски, национални, регионални и местни примери на най-добри практики; |
| --- | --- |

—

да се създаде европейска морска платформа, която да включва Комисията и Комитета на регионите и която би могла да представлява редовна, ефективна и пестяща ресурси рамка, чиято цел е да подкрепя обмена на европейски, национални, регионални и местни примери на най-добри практики;

| — | да се подкрепи използването на възобновяемите енергийни източници, посочени в Зелената книга, inter alia офшорната вятърна енергия и енергията на морските вълни, включително и допълнителна научноизследователска дейност и иновации в този сектор; |
| --- | --- |

—

да се подкрепи използването на възобновяемите енергийни източници, посочени в Зелената книга, inter alia офшорната вятърна енергия и енергията на морските вълни, включително и допълнителна научноизследователска дейност и иновации в този сектор;

| — | да се извърши подробен анализ до каква степен отделните икономически сектори понастоящем допринасят за европейската конкурентоспособност и иновации, особено с оглед на определените в Лисабонския дневен ред цели и приоритети; |
| --- | --- |

—

да се извърши подробен анализ до каква степен отделните икономически сектори понастоящем допринасят за европейската конкурентоспособност и иновации, особено с оглед на определените в Лисабонския дневен ред цели и приоритети;

| — | допълнително да се изясни как Тематичната стратегия за морската среда и директивата относно морската стратегия ще бъдат интегрирани в бъдещата цялостна морска политика; |
| --- | --- |

—

допълнително да се изясни как Тематичната стратегия за морската среда и директивата относно морската стратегия ще бъдат интегрирани в бъдещата цялостна морска политика;

| — | да се проучи възможността за преразглеждане на механизма за финансиране от страна на ЕС в посока на единна опростена система, която да обедини всички или по-голямата част от морските въпроси в рамките на Европейски крайбрежен и островен фонд; |
| --- | --- |

—

да се проучи възможността за преразглеждане на механизма за финансиране от страна на ЕС в посока на единна опростена система, която да обедини всички или по-голямата част от морските въпроси в рамките на Европейски крайбрежен и островен фонд;

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ,

като взе предвид Съобщението от Комисията от 7 юни 2006 г. — „Към бъдеща морска политика на Съюза: Европейска визия за океаните и моретата“ — COM(2006) 275 final;

като взе предвид решението на Европейската комисия от 7 юни 2006 г. да се консултира с него по този въпрос съгласно член 265, параграф 1 от Договора за създаване на Европейската общност;

като взе предвид решението на Бюрото от 25 април 2006 г. да възложи на комисия „Устойчиво развитие“ да изготви становище по въпроса;

като взе предвид членове I-13 и I-14 от Договора за създаване на конституция за Европа (1), които се отнасят до аспекти на морската политика;

като взе предвид Съобщението от Комисията от 26 януари 2005 г. относно стратегическите цели за периода 2005-2009 г. (2), което посочва конкретната нужда от „всеобхватна морска политика, насочена към развитието на преуспяваща морска икономика и разгръщането на пълния потенциал на свързаните с морето дейности по екологично устойчив начин“;

като взе предвид становището си по собствена инициатива от 12 октомври 2005 г. относно „Морската политика на ЕС — въпрос на устойчиво развитие за местните и регионалните власти“ (3);

като взе предвид становището си от 26 април 2006 г. относно Директивата на Европейския парламент и на Съвета, за създаването на рамка за действия на Общността в областта на морската екологична политика (Директива за морска стратегия) COM(2005) 505 final — 2005/0211 (COD) и относно Съобщението от Комисията до Съвета и Европейския парламент — „Тематична стратегия за защитата и опазването на морската среда“ COM(2005) 504 final; (4)

като взе предвид Препоръката на Европейския парламент и Съвета от 30 май 2002 г. относно прилагането на интегрирано управление на крайбрежните зони в Европа; (5)

като взе предвид споразумението относно прилагането на разпоредбите на Конвенцията на ООН по морско право от 10 декември 1982 г.;

като взе предвид проектостановището си (CdR 258/2006 rev. 1), прието на 27 ноември 2006 г. от комисия „Устойчиво развитие“ (докладчик: г-н Uwe Döring, Министър на правосъдието, заетостта и европейските въпроси на провинция Шлезвиг-Холщайн (DE/ПЕС));

Като има предвид, че:

| 1. | океаните и моретата представляват важна основа за живота на земята, поддържайки високо ниво на биологично разнообразие, спомагайки за регулиране на климата, осигурявайки важни ресурси като храна (риба, водорасли, морски храни и др.), енергия и минерали и същевременно служат като основен транспортен носител, особено за междуконтиненталната търговия; |
| --- | --- |

1.

океаните и моретата представляват важна основа за живота на земята, поддържайки високо ниво на биологично разнообразие, спомагайки за регулиране на климата, осигурявайки важни ресурси като храна (риба, водорасли, морски храни и др.), енергия и минерали и същевременно служат като основен транспортен носител, особено за междуконтиненталната търговия;

| 2. | Европа е морски континент и се нуждае от интегрирана морска политика в духа на преамбюла на Конвенцията на ООН по морско право, където се посочва, inter alia, че „въпросите, свързани с морското право“ следва да се уреждат „в дух на взаимно разбирателство и сътрудничество“, че „проблемите на океанското пространство са тясно свързани помежду си и трябва да се разглеждат като едно цяло“, „че международната комуникация“ трябва да бъде улеснена и че трябва да се насърчава „справедливото и ефективно използване на ресурсите“ и „опазването на живите им ресурси, както и ... защитата и опазването на морската среда“; |
| --- | --- |

2.

Европа е морски континент и се нуждае от интегрирана морска политика в духа на преамбюла на Конвенцията на ООН по морско право, където се посочва, inter alia, че „въпросите, свързани с морското право“ следва да се уреждат „в дух на взаимно разбирателство и сътрудничество“, че „проблемите на океанското пространство са тясно свързани помежду си и трябва да се разглеждат като едно цяло“, „че международната комуникация“ трябва да бъде улеснена и че трябва да се насърчава „справедливото и ефективно използване на ресурсите“ и „опазването на живите им ресурси, както и ... защитата и опазването на морската среда“;

| 3. | една добра европейска морска политика трябва да отчита сложните и често различаващи се реалности в различните географски области в Европа, като се обръща специално внимание на природното разнообразие и наличността на ресурсите, както и на степента, в която се използват, тяхната устойчивост и взаимодействие; |
| --- | --- |

3.

една добра европейска морска политика трябва да отчита сложните и често различаващи се реалности в различните географски области в Европа, като се обръща специално внимание на природното разнообразие и наличността на ресурсите, както и на степента, в която се използват, тяхната устойчивост и взаимодействие;

| 4 | моретата и океаните представляват сами по себе си ценност за човечеството и следователно устойчивото им експлоатиране и опазването на морската и океанска среда би следвало да бъдат цели, за постигането на които Европейският съюз трябва да работи активно; |
| --- | --- |

4

моретата и океаните представляват сами по себе си ценност за човечеството и следователно устойчивото им експлоатиране и опазването на морската и океанска среда би следвало да бъдат цели, за постигането на които Европейският съюз трябва да работи активно;

| 5. | регионалните и местни власти, особено в крайбрежните области, са натрупали богат опит, който поражда силен регионален и местен интерес към разработването на бъдеща морска политика; |
| --- | --- |

5.

регионалните и местни власти, особено в крайбрежните области, са натрупали богат опит, който поражда силен регионален и местен интерес към разработването на бъдеща морска политика;

прие с единодушие следното становище на 68-ата си пленарна сесия, проведена на 13 и 14 февруари 2007 г. (заседание на 13 февруари):

1.   Позиция на Комитета на регионите

Комитетът на регионите

Общи бележки

| 1.1 | приветства Зелената книга, която представлява опит да се изложат в тяхната цялост и взаимосвързаност основните елементи за изграждане на обща морска политика; |
| --- | --- |

1.1

приветства Зелената книга, която представлява опит да се изложат в тяхната цялост и взаимосвързаност основните елементи за изграждане на обща морска политика;

| 1.2 | оценява положително възприетия холистичен подход, който интегрира основни секторни политики като транспорт, промишленост, пристанища, рибарство, енергетика, околна среда и туризъм в обща европейска морска политика; |
| --- | --- |

1.2

оценява положително възприетия холистичен подход, който интегрира основни секторни политики като транспорт, промишленост, пристанища, рибарство, енергетика, околна среда и туризъм в обща европейска морска политика;

| 1.3 | приема становището на Комисията, че този глобален подход трябва да намери отражение в интегриран управленски подход на европейско, държавно, регионално и местно ниво; |
| --- | --- |

1.3

приема становището на Комисията, че този глобален подход трябва да намери отражение в интегриран управленски подход на европейско, държавно, регионално и местно ниво;

| 1.4 | подчертава, че различните аспекти на европейската морска политика трябва да отговорят на необходимостта от международна координация по този въпрос, за да се осигури ефективността на устойчивото експлоатиране и опазването на морската и океанска среда; |
| --- | --- |

1.4

подчертава, че различните аспекти на европейската морска политика трябва да отговорят на необходимостта от международна координация по този въпрос, за да се осигури ефективността на устойчивото експлоатиране и опазването на морската и океанска среда;

| 1.5 | поддържа решимостта, залегнала в Зелената книга, бъдещата Европейска морска политика да вземе предвид критериите, установени от Лисабонския дневен ред и Тематичната стратегия за защита и опазване на морската среда; |
| --- | --- |

1.5

поддържа решимостта, залегнала в Зелената книга, бъдещата Европейска морска политика да вземе предвид критериите, установени от Лисабонския дневен ред и Тематичната стратегия за защита и опазване на морската среда;

| 1.6 | приветства широкия и продължителен процес на консултации, проведени от Комисията, който включва всички заинтересовани участници и граждани, чиито мнения трябва да се вземат предвид при формулирането на бъдещата европейска морска политика; |
| --- | --- |

1.6

приветства широкия и продължителен процес на консултации, проведени от Комисията, който включва всички заинтересовани участници и граждани, чиито мнения трябва да се вземат предвид при формулирането на бъдещата европейска морска политика;

| 1.7 | признава, че се отчита значението на събирането и прозрачното разпространение на информацията като предварително условие за ефективното съчетаване на различните секторни политики и интереси; |
| --- | --- |

1.7

признава, че се отчита значението на събирането и прозрачното разпространение на информацията като предварително условие за ефективното съчетаване на различните секторни политики и интереси;

| 1.8 | подновява предложението си да изпълнява ролята на важен партньор в продължаващия процес на консултации, иницииран от Зелената книга и подчертава ползата от дългосрочна кампания за повишаване на информираността, включваща местните и регионални власти, което ще гарантира, че европейските граждани, които ще бъдат най-пряко засегнати от тази нова политика, не само разбират какво се предлага, но и се насърчават да излагат своите становища, идеи и опасения; |
| --- | --- |

1.8

подновява предложението си да изпълнява ролята на важен партньор в продължаващия процес на консултации, иницииран от Зелената книга и подчертава ползата от дългосрочна кампания за повишаване на информираността, включваща местните и регионални власти, което ще гарантира, че европейските граждани, които ще бъдат най-пряко засегнати от тази нова политика, не само разбират какво се предлага, но и се насърчават да излагат своите становища, идеи и опасения;

| 1.9 | оценява признанието, дадено от Комисията, на ролята на регионалното измерение в управлението на морските дейности и подчертава значението на регионалните и местните власти във формулирането и прилагането на бъдещата европейска морска политика; |
| --- | --- |

1.9

оценява признанието, дадено от Комисията, на ролята на регионалното измерение в управлението на морските дейности и подчертава значението на регионалните и местните власти във формулирането и прилагането на бъдещата европейска морска политика;

| 1.10 | вярва в необходимостта да се отдаде полагащото се внимание на специфичните местни, регионални и екологично-регионални фактори в рамките на големите и малки европейски морски басейни, като Балтийско море, Черно море, Ламанша, Средиземно море, Северно море и Северноатлантическия океан, както и морските зони около най-отдалечените региони на Европа: Атлантическия океан и неговото африканско крайбрежие, Карибския и Индийския океани, благодарение на които ЕС е представен в цял свят; |
| --- | --- |

1.10

вярва в необходимостта да се отдаде полагащото се внимание на специфичните местни, регионални и екологично-регионални фактори в рамките на големите и малки европейски морски басейни, като Балтийско море, Черно море, Ламанша, Средиземно море, Северно море и Северноатлантическия океан, както и морските зони около най-отдалечените региони на Европа: Атлантическия океан и неговото африканско крайбрежие, Карибския и Индийския океани, благодарение на които ЕС е представен в цял свят;

| 1.11 | приема положително мнението на Комисията относно ролята на местните и регионални власти за прилагането на принципите и постигането на целите на новата морска политика и потвърждава готовността си да бъде привлечен да участва в разработването на приоритетите на бъдещата политика и желанието си редовно да бъде осведомяван за развитията в тази политика; |
| --- | --- |

1.11

приема положително мнението на Комисията относно ролята на местните и регионални власти за прилагането на принципите и постигането на целите на новата морска политика и потвърждава готовността си да бъде привлечен да участва в разработването на приоритетите на бъдещата политика и желанието си редовно да бъде осведомяван за развитията в тази политика;

Време за втора стъпка по пътя към европейска морска политика

| 1.12 | подчертава, че настоящото проектостановище третира два основни въпроса: „Как може да бъде осъществена нова европейска морска политика?“ и „Създава ли добавена стойност възприемането на бъдещ интегриран подход в сравнение с настоящата морска политика, разделена по отрасли?“, на които трябва да бъде отговорено приоритетно; |
| --- | --- |

1.12

подчертава, че настоящото проектостановище третира два основни въпроса: „Как може да бъде осъществена нова европейска морска политика?“ и „Създава ли добавена стойност възприемането на бъдещ интегриран подход в сравнение с настоящата морска политика, разделена по отрасли?“, на които трябва да бъде отговорено приоритетно;

Осъществяване на новата европейска морска политика

| 1.13 | продължава да счита, че общата цел на бъдещата морска политика на ЕС е признаването и опазването на големия потенциал на моретата на Европа и разработването на активна морска политика, която да позволи на бъдещите поколения също да се възползват от екологичното, икономическо, биологическо и културно богатство на морето; |
| --- | --- |

1.13

продължава да счита, че общата цел на бъдещата морска политика на ЕС е признаването и опазването на големия потенциал на моретата на Европа и разработването на активна морска политика, която да позволи на бъдещите поколения също да се възползват от екологичното, икономическо, биологическо и културно богатство на морето;

| 1.14 | разбира необходимостта да бъдат събрани и правилно анализирани достатъчно данни, както и да се осигури достъп до информацията, за да се даде възможност на авторите на политиката и на заинтересованите участници да вземат обосновани решения въз основа на постоянно подобряващи се научни познания, като се ползват високите постижения в морските изследвания, технологиите и иновациите. |
| --- | --- |

1.14

разбира необходимостта да бъдат събрани и правилно анализирани достатъчно данни, както и да се осигури достъп до информацията, за да се даде възможност на авторите на политиката и на заинтересованите участници да вземат обосновани решения въз основа на постоянно подобряващи се научни познания, като се ползват високите постижения в морските изследвания, технологиите и иновациите.

| 1.15 | подкрепя участието на съответните представители на различните секторни политики и приветства усилията на Комисията за повишаване на информираността на обществото относно значението на морския сектор като цяло и в частност за тази политика; |
| --- | --- |

1.15

подкрепя участието на съответните представители на различните секторни политики и приветства усилията на Комисията за повишаване на информираността на обществото относно значението на морския сектор като цяло и в частност за тази политика;

| 1.16 | смята, че въвеждането на интегрирана европейска морска политика не би трябвало да възпрепятства паралелния напредък на отделните отраслови морски политики, които трябва да се развиват по екологично устойчив начин. |
| --- | --- |

1.16

смята, че въвеждането на интегрирана европейска морска политика не би трябвало да възпрепятства паралелния напредък на отделните отраслови морски политики, които трябва да се развиват по екологично устойчив начин.

| 1.17 | подчертава, че европейската морска политика трябва да бъде определена и прилагана въз основа на принципите на субсидиарност и пропорционалност; |
| --- | --- |

1.17

подчертава, че европейската морска политика трябва да бъде определена и прилагана въз основа на принципите на субсидиарност и пропорционалност;

| 1.18 | подкрепя идеята за европейски териториални пактове и е убеден, че тези пактове ще позволят постигането на ключовите политически цели и приоритети на ЕС по гъвкав и ефективен начин и на доброволна основа, както и осигуряването на ефективно управление на тристранните договори и споразумения, съгласно първоначалното предложение на Европейската комисия, така че да се намерят решения, отразяващи загрижеността на хората по места; |
| --- | --- |

1.18

подкрепя идеята за европейски териториални пактове и е убеден, че тези пактове ще позволят постигането на ключовите политически цели и приоритети на ЕС по гъвкав и ефективен начин и на доброволна основа, както и осигуряването на ефективно управление на тристранните договори и споразумения, съгласно първоначалното предложение на Европейската комисия, така че да се намерят решения, отразяващи загрижеността на хората по места;

| 1.19 | одобрява разработването на конкретни мерки за постигането на основните цели, описани в Зелената книга, като благосъстоянието на хората и общностите, устойчивото използване на морските ресурси, разработването на добро управление на морските въпроси и повишаване на информираността на европейците по отношение на европейското морско наследство, като същевременно се запази местното и регионалното културно разнообразие; |
| --- | --- |

1.19

одобрява разработването на конкретни мерки за постигането на основните цели, описани в Зелената книга, като благосъстоянието на хората и общностите, устойчивото използване на морските ресурси, разработването на добро управление на морските въпроси и повишаване на информираността на европейците по отношение на европейското морско наследство, като същевременно се запази местното и регионалното културно разнообразие;

| 1.20 | смята, че трябва да бъде създаден Европейски морски план за действие, съдържащ серия от конкретни референтни критерии, който да включва тристепенен подход: за всеки референтен критерий да се определи цел, подробно описание и предложение за изпълнение, като в идеалния случаи то следва да бъде изготвено през 2008 г., а предложенията за финансовите мерки следва бъдат изготвени през 2007 г.; |
| --- | --- |

1.20

смята, че трябва да бъде създаден Европейски морски план за действие, съдържащ серия от конкретни референтни критерии, който да включва тристепенен подход: за всеки референтен критерий да се определи цел, подробно описание и предложение за изпълнение, като в идеалния случаи то следва да бъде изготвено през 2008 г., а предложенията за финансовите мерки следва бъдат изготвени през 2007 г.;

2.   Препоръки на Комитета на регионите:

Комитетът на регионите

се обръща с искане към Комисията да представи Европейски морски план за действие, който да включва следните действия:

2.1   Регионален опит и знания по отношение на морската политика

| 2.1.1 | да се изготви каталог на съществуващите примери за най-добри национални, регионални и местни практики, особено по отношение на регионалните икономически клъстери, изграждането на научноизследователски мрежи, сътрудничеството между публичния и частния сектор, териториалното устройство и доброто управление и да се популяризират съществуващите примери за най-добри практики и тяхното предаване на други региони или правни субекти; |
| --- | --- |

2.1.1

да се изготви каталог на съществуващите примери за най-добри национални, регионални и местни практики, особено по отношение на регионалните икономически клъстери, изграждането на научноизследователски мрежи, сътрудничеството между публичния и частния сектор, териториалното устройство и доброто управление и да се популяризират съществуващите примери за най-добри практики и тяхното предаване на други региони или правни субекти;

| 2.1.2 | да се насърчат и подкрепят регионите в разработването на такива примери за най-добри практики и така да се развият европейски центрове за високи постижения в областта на морските въпроси; |
| --- | --- |

2.1.2

да се насърчат и подкрепят регионите в разработването на такива примери за най-добри практики и така да се развият европейски центрове за високи постижения в областта на морските въпроси;

| 2.1.3 | да се засили ролята на крайбрежните региони и островите като важни правни субекти при определянето, провеждането и оценяването на политиките; |
| --- | --- |

2.1.3

да се засили ролята на крайбрежните региони и островите като важни правни субекти при определянето, провеждането и оценяването на политиките;

| 2.1.4 | да се създаде европейска морска платформа, която да включва Комисията и Комитета на регионите и която би могла да представлява редовна, ефективна и пестяща ресурси рамка, чиято цел е да подкрепя обмена на европейски, национални, регионални и местни примери на най-добри практики; |
| --- | --- |

2.1.4

да се създаде европейска морска платформа, която да включва Комисията и Комитета на регионите и която би могла да представлява редовна, ефективна и пестяща ресурси рамка, чиято цел е да подкрепя обмена на европейски, национални, регионални и местни примери на най-добри практики;

| 2.1.5 | да се оценят и съгласуват конкретни стратегически планове, в съответствие с плановете, изготвени в рамките на Тематичната стратегия за защита и опазване на морската среда, която призовава за обособяването на по-обширни морски региони — конкретните стратегически планове за европейските океани — североизточната част на Атлантическия океан и Арктическия океан и полузатворените големи и по-малки морски басейни като Средиземно море, Балтийско море, Северно море, Черно море и Ламанша, които трябва да се изготвят от държавите-членки по предложение на Комисията. Хелзинкската комисия (Конвенция за защита на морската среда в зоната на Балтийско море) вече работи върху план за действие в Балтийско море — широкомащабен и амбициозен проект, които може да послужи като пилотен проект или проучване за Стратегията за опазване на морската среда, поради което следва да се осъществи съвместно със стратегическите планове; |
| --- | --- |

2.1.5

да се оценят и съгласуват конкретни стратегически планове, в съответствие с плановете, изготвени в рамките на Тематичната стратегия за защита и опазване на морската среда, която призовава за обособяването на по-обширни морски региони — конкретните стратегически планове за европейските океани — североизточната част на Атлантическия океан и Арктическия океан и полузатворените големи и по-малки морски басейни като Средиземно море, Балтийско море, Северно море, Черно море и Ламанша, които трябва да се изготвят от държавите-членки по предложение на Комисията. Хелзинкската комисия (Конвенция за защита на морската среда в зоната на Балтийско море) вече работи върху план за действие в Балтийско море — широкомащабен и амбициозен проект, които може да послужи като пилотен проект или проучване за Стратегията за опазване на морската среда, поради което следва да се осъществи съвместно със стратегическите планове;

| 2.1.6 | да се подкрепят тематичните регионални мрежи, целящи разработването на съвместни проекти в областта на транспорта, засилването и рехабилитацията на инфраструктурните обекти, опазването на околната среда, координирането на дейностите в областта на рибарството и търговското сътрудничество, и да се вземат предвид вече съществуващите съвети по рибарство; |
| --- | --- |

2.1.6

да се подкрепят тематичните регионални мрежи, целящи разработването на съвместни проекти в областта на транспорта, засилването и рехабилитацията на инфраструктурните обекти, опазването на околната среда, координирането на дейностите в областта на рибарството и търговското сътрудничество, и да се вземат предвид вече съществуващите съвети по рибарство;

2.2   Надеждни база данни и морска изследователска дейност

| 2.2.1 | да се подобри по-специално регионалната база данни на регионално и местно ниво на базата на Географските информационни системи и да се включат пространствено интегрирани данни за сушата и моретата, получени от сателити, самолети и буйове, като например местните морски равнища, движението на кораби или климатични данни, подавани от системите за наблюдение на океаните; |
| --- | --- |

2.2.1

да се подобри по-специално регионалната база данни на регионално и местно ниво на базата на Географските информационни системи и да се включат пространствено интегрирани данни за сушата и моретата, получени от сателити, самолети и буйове, като например местните морски равнища, движението на кораби или климатични данни, подавани от системите за наблюдение на океаните;

| 2.2.2 | да се събират данни за икономическите и екологични аспекти на отделните морски ресурси и тяхното въздействие в социален план; да се въведе стандартизирана европейска морска регистрационна система; |
| --- | --- |

2.2.2

да се събират данни за икономическите и екологични аспекти на отделните морски ресурси и тяхното въздействие в социален план; да се въведе стандартизирана европейска морска регистрационна система;

| 2.2.3 | да се следят рибните запаси в териториалните води на Общността и запасите от мигриращи видове, и да се използва модел за събиране на данни за експлоатацията на рибните запаси, като се насърчи изграждането на телематична мрежа за рибните пазари, която да е свързана с базите данни; |
| --- | --- |

2.2.3

да се следят рибните запаси в териториалните води на Общността и запасите от мигриращи видове, и да се използва модел за събиране на данни за експлоатацията на рибните запаси, като се насърчи изграждането на телематична мрежа за рибните пазари, която да е свързана с базите данни;

| 2.2.4 | да се даде ход на предложението за създаване на Европейска мрежа за наблюдение и данни за морската среда (EMODN), като поддържа становището, че тази мрежа трябва да се използва за обединяване на наличните и новите данни за морската среда, което ще позволи дългосрочен мониторинг и висококачествена оценка на риска, по-конкретно по отношение на въпроси като безопасността на морския транспорт, околната среда, проучването и използването на природните ресурси и опазване на морската среда и нейното биологично разнообразие; |
| --- | --- |

2.2.4

да се даде ход на предложението за създаване на Европейска мрежа за наблюдение и данни за морската среда (EMODN), като поддържа становището, че тази мрежа трябва да се използва за обединяване на наличните и новите данни за морската среда, което ще позволи дългосрочен мониторинг и висококачествена оценка на риска, по-конкретно по отношение на въпроси като безопасността на морския транспорт, околната среда, проучването и използването на природните ресурси и опазване на морската среда и нейното биологично разнообразие;

| 2.2.5 | да се обърне много по-голямо внимание на интеграционния подход в рамките на бъдещите схеми за научно-изследователска работа; |
| --- | --- |

2.2.5

да се обърне много по-голямо внимание на интеграционния подход в рамките на бъдещите схеми за научно-изследователска работа;

| 2.2.6 | да се подкрепи установяването на по-тесни връзки между съществуващите европейски научноизследователски институти за създаване на мрежа от „Европейски институти за изследване на океаните“ с оглед да продължат да се насърчават общоевропейски проекти в областта на морските изследвания. Това ще гарантира най-високо качеството на морските изследвания и ще превърне Европа в световен лидер в тази област. |
| --- | --- |

2.2.6

да се подкрепи установяването на по-тесни връзки между съществуващите европейски научноизследователски институти за създаване на мрежа от „Европейски институти за изследване на океаните“ с оглед да продължат да се насърчават общоевропейски проекти в областта на морските изследвания. Това ще гарантира най-високо качеството на морските изследвания и ще превърне Европа в световен лидер в тази област.

| 2.2.7 | да се съберат изследователските морски съдове и едромащабното оборудване в рамките на европейска мрежа за научноизследователски морски дейности с цел постигане на унифициране на измервателните системи, рентабилност и повишаване на качеството и да се подкрепи този подход чрез съвместна обществена поръчка, която би могла да бъде подкрепена от Европейската инвестиционна банка; |
| --- | --- |

2.2.7

да се съберат изследователските морски съдове и едромащабното оборудване в рамките на европейска мрежа за научноизследователски морски дейности с цел постигане на унифициране на измервателните системи, рентабилност и повишаване на качеството и да се подкрепи този подход чрез съвместна обществена поръчка, която би могла да бъде подкрепена от Европейската инвестиционна банка;

| 2.2.8 | да се подкрепи използването на възобновяемите енергийни източници, посочени в Зелената книга, inter alia офшорната вятърна енергия и енергията на морските вълни, при условие че те са съвместими с останалите социално икономически и екологични дейности и интереси и включват допълнителна научноизследователска дейност и иновации в този сектор; |
| --- | --- |

2.2.8

да се подкрепи използването на възобновяемите енергийни източници, посочени в Зелената книга, inter alia офшорната вятърна енергия и енергията на морските вълни, при условие че те са съвместими с останалите социално икономически и екологични дейности и интереси и включват допълнителна научноизследователска дейност и иновации в този сектор;

| 2.2.9 | да се проучи възможността за улавяне на въглеродния двуокис в изчерпаните морски находища на нефт и природен газ; |
| --- | --- |

2.2.9

да се проучи възможността за улавяне на въглеродния двуокис в изчерпаните морски находища на нефт и природен газ;

| 2.2.10 | да се умножат усилията и по отношение на разработването на значими научни и технологични открития в морските изследвания, като например сините биотехнологии, навигационните насочващи системи и туристическите дейности, за да може да се отговори на настоящите и потенциални бъдещи заплахи, особено по отношение на промените в климата, намаляващите рибни запаси, неустойчивия туризъм и променящите се демографски структури на населението на крайбрежните региони, като съответно се предложат и насърчат леснодостъпни стимули за научно-изследователска и развойна дейност в тези сфери на дейност; |
| --- | --- |

2.2.10

да се умножат усилията и по отношение на разработването на значими научни и технологични открития в морските изследвания, като например сините биотехнологии, навигационните насочващи системи и туристическите дейности, за да може да се отговори на настоящите и потенциални бъдещи заплахи, особено по отношение на промените в климата, намаляващите рибни запаси, неустойчивия туризъм и променящите се демографски структури на населението на крайбрежните региони, като съответно се предложат и насърчат леснодостъпни стимули за научно-изследователска и развойна дейност в тези сфери на дейност;

| 2.2.11 | да се създадат стимули, насърчаващи научно-изследователските и развойни дейности в областта на устойчивото рибовъдство, като се въведат производствени протоколи, които трябва да бъдат спазвани от производителите, като се има предвид факта, че рибата е основен хранителен продукт и че рибовъдството е процес, изискващ високо потребление на ресурси; |
| --- | --- |

2.2.11

да се създадат стимули, насърчаващи научно-изследователските и развойни дейности в областта на устойчивото рибовъдство, като се въведат производствени протоколи, които трябва да бъдат спазвани от производителите, като се има предвид факта, че рибата е основен хранителен продукт и че рибовъдството е процес, изискващ високо потребление на ресурси;

| 2.2.12 | да се задълбочи анализът на потенциалните заплахи за европейската морска среда, особено вследствие на климатичните промени и произтичащото от тях повишаване на морското равнище, както и да се засили мониторинга на тектоничната дейност под морското равнище и да се набележат подходящи ответни мерки в тази насока; |
| --- | --- |

2.2.12

да се задълбочи анализът на потенциалните заплахи за европейската морска среда, особено вследствие на климатичните промени и произтичащото от тях повишаване на морското равнище, както и да се засили мониторинга на тектоничната дейност под морското равнище и да се набележат подходящи ответни мерки в тази насока;

| 2.2.13 | да се насърчи въвеждането и разработването на производствени протоколи за органичните аквакултури; |
| --- | --- |

2.2.13

да се насърчи въвеждането и разработването на производствени протоколи за органичните аквакултури;

| 2.2.14 | да се насърчат и подпомогнат проучванията за определяне на параметри за оценка на степента на екологична и социална устойчивост на всички човешки дейности (рибно стопанство, аквакултури, спорт, туризъм и развлечения, транспорт, енергетика и др.), свързани с използване на морски ресурси; |
| --- | --- |

2.2.14

да се насърчат и подпомогнат проучванията за определяне на параметри за оценка на степента на екологична и социална устойчивост на всички човешки дейности (рибно стопанство, аквакултури, спорт, туризъм и развлечения, транспорт, енергетика и др.), свързани с използване на морски ресурси;

2.3   Продължаващо развиване на високите европейски постижения в морското стопанство

| 2.3.1 | да се представи стратегия за запазването и увеличаването на пазарните дялове на Европейския съюз в отделните сектори на морското стопанство в условията на световната конкуренция, като се вземат предвид устойчивостта, разходите и технологичните фактори; |
| --- | --- |

2.3.1

да се представи стратегия за запазването и увеличаването на пазарните дялове на Европейския съюз в отделните сектори на морското стопанство в условията на световната конкуренция, като се вземат предвид устойчивостта, разходите и технологичните фактори;

| 2.3.2 | да се анализира подробно до каква степен отделните икономически сектори (като например енергийния, транспортния, туристическия, рибарството и сините биотехнологии и корабостроенето) допринасят понастоящем за европейската конкурентоспособност и иновации, особено с оглед на целите и приоритетите на Лисабонския дневен ред; |
| --- | --- |

2.3.2

да се анализира подробно до каква степен отделните икономически сектори (като например енергийния, транспортния, туристическия, рибарството и сините биотехнологии и корабостроенето) допринасят понастоящем за европейската конкурентоспособност и иновации, особено с оглед на целите и приоритетите на Лисабонския дневен ред;

| 2.3.3 | да се представят научни данни, които да показват дали и в каква степен тези отрасли ще допринесат за:






  а. | увеличаването на европейската конкурентоспособност в бъдеще; |
| --- | --- | --- |

2.3.3

да се представят научни данни, които да показват дали и в каква степен тези отрасли ще допринесат за:

а.

увеличаването на европейската конкурентоспособност в бъдеще;

| б. | създаването на повече работни места на бъдещия европейски пазар на труда; |
| --- | --- |

б.

създаването на повече работни места на бъдещия европейски пазар на труда;

| в. | използването на ресурсите и повишаване на ефективността на използването им; |
| --- | --- |

в.

използването на ресурсите и повишаване на ефективността на използването им;

| г. | по-нататъшното интегриране на тези отрасли; |
| --- | --- |

г.

по-нататъшното интегриране на тези отрасли;

| 2.3.4 | да се насърчи по-нататъшното развитие на връзката между научноизследователската дейност и промишлеността и, в частност, клъстерите от морски предприятия. Една нова Европейска конференция за клъстерите от морски предприятия би била идеален форум за редовни срещи и контакти между учените и представителите на промишлеността; |
| --- | --- |

2.3.4

да се насърчи по-нататъшното развитие на връзката между научноизследователската дейност и промишлеността и, в частност, клъстерите от морски предприятия. Една нова Европейска конференция за клъстерите от морски предприятия би била идеален форум за редовни срещи и контакти между учените и представителите на промишлеността;

| 2.3.5 | да се засили ролята на транспорта в рамката на бъдещата морска политика, като се има предвид, че транспортът е сред най-важните и с най-много пресечни точки с останалите сектори морски дейности; |
| --- | --- |

2.3.5

да се засили ролята на транспорта в рамката на бъдещата морска политика, като се има предвид, че транспортът е сред най-важните и с най-много пресечни точки с останалите сектори морски дейности;

| 2.3.6 | да се подкрепи идеята за определяне на морски магистрали, като се обърне внимание на факта, че този амбициозен проект ще увеличи обема на морския трафик в европейските морета и океани до завършването им през 2010 г. По тази причина моли Комисията да подтикне държавите-членки да прилагат по-внимателен екологичен мониторинг на степента на замърсяване по главните морски плавателни маршрути и смята, че новата GMES система (Глобален мониторинг на околната среда и сигурността) би могла да бъде успешно използвана за тази цел; |
| --- | --- |

2.3.6

да се подкрепи идеята за определяне на морски магистрали, като се обърне внимание на факта, че този амбициозен проект ще увеличи обема на морския трафик в европейските морета и океани до завършването им през 2010 г. По тази причина моли Комисията да подтикне държавите-членки да прилагат по-внимателен екологичен мониторинг на степента на замърсяване по главните морски плавателни маршрути и смята, че новата GMES система (Глобален мониторинг на околната среда и сигурността) би могла да бъде успешно използвана за тази цел;

| 2.3.7 | да се активизират усилията за завършване на изграждането на морските терминали, започвайки от тези, които ясно притежават интермодални характеристики, предвид изоставането в изпълнението на някои проекти TEN-T, които се отнасят до морското стопанство; |
| --- | --- |

2.3.7

да се активизират усилията за завършване на изграждането на морските терминали, започвайки от тези, които ясно притежават интермодални характеристики, предвид изоставането в изпълнението на някои проекти TEN-T, които се отнасят до морското стопанство;

| 2.3.8 | да се подобрят пристанищната инфраструктура и транспортните връзки с островите, като се набележат и приложат необходимите мерки за включване на най-отдалечените региони и да се осигури техният достъп до континенталните пазари при приемливи цени и честота на предлаганите услуги за морския превоз на товари и пътници, както между островите и континента, така и между островите от един и същи архипелаг, а също и да се ускори развитието на второстепенните мрежи, така че островите и, в частност, най-отдалечените региони да бъдат изцяло свързани с „морските магистрали“, без необосновани закъснения; |
| --- | --- |

2.3.8

да се подобрят пристанищната инфраструктура и транспортните връзки с островите, като се набележат и приложат необходимите мерки за включване на най-отдалечените региони и да се осигури техният достъп до континенталните пазари при приемливи цени и честота на предлаганите услуги за морския превоз на товари и пътници, както между островите и континента, така и между островите от един и същи архипелаг, а също и да се ускори развитието на второстепенните мрежи, така че островите и, в частност, най-отдалечените региони да бъдат изцяло свързани с „морските магистрали“, без необосновани закъснения;

| 2.3.9 | да се продължи съвместната работа с държавите-членки и морските региони, за да се засилят, усъвършенстват и разработят морските плавателни маршрути и да се гарантира, че им се обръща нужното внимание като част от трансевропейските транспортни мрежи; |
| --- | --- |

2.3.9

да се продължи съвместната работа с държавите-членки и морските региони, за да се засилят, усъвършенстват и разработят морските плавателни маршрути и да се гарантира, че им се обръща нужното внимание като част от трансевропейските транспортни мрежи;

| 2.3.10 | да се подкрепи проучване на предимствата и недостатъците от създаването на общ европейски флаг; |
| --- | --- |

2.3.10

да се подкрепи проучване на предимствата и недостатъците от създаването на общ европейски флаг;

| 2.3.11 | да се засили ролята на стратегическите пристанища като приоритет при разработването на бъдещата морска политика и успоредно с това, да се възложи проучване на взаимовръзките между главните и второстепенните пристанища и възможната делокализация и деконцентрация на някои пристанищни дейности към по-малките центрове; |
| --- | --- |

2.3.11

да се засили ролята на стратегическите пристанища като приоритет при разработването на бъдещата морска политика и успоредно с това, да се възложи проучване на взаимовръзките между главните и второстепенните пристанища и възможната делокализация и деконцентрация на някои пристанищни дейности към по-малките центрове;

| 2.3.12 | да се създаде мрежа от европейски морски училища за професионално обучение за подобряване на обучението и подготовката на морските лица и формализиране на пътеките за професионално развитие като инструмент, които да гарантира, че Европа разполага с професионална и квалифицирана работна сила и да се представи предложение за въвеждане на образование и обучение през целия живот във всички морски сектори, не само тези, свързани с корабоплаването |
| --- | --- |

2.3.12

да се създаде мрежа от европейски морски училища за професионално обучение за подобряване на обучението и подготовката на морските лица и формализиране на пътеките за професионално развитие като инструмент, които да гарантира, че Европа разполага с професионална и квалифицирана работна сила и да се представи предложение за въвеждане на образование и обучение през целия живот във всички морски сектори, не само тези, свързани с корабоплаването

| 2.3.13 | да се гарантира наличието и спазването в европейски мащаб на минимални стандарти за условията за наемане и труд в морския транспорт и във всички останали морски отрасли и да се предотвратят всякакви злоупотреби; |
| --- | --- |

2.3.13

да се гарантира наличието и спазването в европейски мащаб на минимални стандарти за условията за наемане и труд в морския транспорт и във всички останали морски отрасли и да се предотвратят всякакви злоупотреби;

| 2.3.14 | да се разработи нова рамка за въвеждането на координиран подход към развиването на устойчив морски туризъм в ЕС, отчитащ по-конкретно потребностите на регионите, като се има предвид, че морският туризъм е сред секторите с най-голям принос към морското стопанство и има отличен потенциал за растеж, но също така представлява и един от факторите, допринасящи за увеличаването на крайбрежното замърсяване, неустойчивото използване на ресурсите и разрушаването на крайбрежната среда; |
| --- | --- |

2.3.14

да се разработи нова рамка за въвеждането на координиран подход към развиването на устойчив морски туризъм в ЕС, отчитащ по-конкретно потребностите на регионите, като се има предвид, че морският туризъм е сред секторите с най-голям принос към морското стопанство и има отличен потенциал за растеж, но също така представлява и един от факторите, допринасящи за увеличаването на крайбрежното замърсяване, неустойчивото използване на ресурсите и разрушаването на крайбрежната среда;

| 2.3.15 | да се улесни по-нататъшното развитие на офшорните вятърни ферми в ЕС, т. е., да се подкрепят проекти, предлагащи решения на трудностите, свързани с многото различни нива на отговорност: национално, регионално и местно, особено по отношение на кабелните линии или комбинираната употреба, например вятърни турбини и мидни стопанства; |
| --- | --- |

2.3.15

да се улесни по-нататъшното развитие на офшорните вятърни ферми в ЕС, т. е., да се подкрепят проекти, предлагащи решения на трудностите, свързани с многото различни нива на отговорност: национално, регионално и местно, особено по отношение на кабелните линии или комбинираната употреба, например вятърни турбини и мидни стопанства;

| 2.3.16 | спешно да се представи предложение за разработване на нови технологични открития в областта на други възобновяеми океански енергийни източници, като енергията на приливите и отливите или океанските течения, области, в които ЕС може да се превърне в стратегически лидер на глобално равнище; |
| --- | --- |

2.3.16

спешно да се представи предложение за разработване на нови технологични открития в областта на други възобновяеми океански енергийни източници, като енергията на приливите и отливите или океанските течения, области, в които ЕС може да се превърне в стратегически лидер на глобално равнище;

| 2.3.17 | да се регулира добивът на традиционните морски енергийни ресурси като нефт и природен газ въз основа на добре дефинирани стандарти за екологична сигурност и да се прилага ефективен мониторинг на тези дейности; |
| --- | --- |

2.3.17

да се регулира добивът на традиционните морски енергийни ресурси като нефт и природен газ въз основа на добре дефинирани стандарти за екологична сигурност и да се прилага ефективен мониторинг на тези дейности;

| 2.3.18 | да се разработят сценарии на мерки за защита на крайбрежната ивица, които биха могли да се окажат необходими, предвид различните прогнози за покачване на морското равнище и за променящите се метеорологични условия; следва да се вземат предвид съществуващите сценарии, като например създадените от Форума „Ваден зее“ (Wadden Sea Forum); |
| --- | --- |

2.3.18

да се разработят сценарии на мерки за защита на крайбрежната ивица, които биха могли да се окажат необходими, предвид различните прогнози за покачване на морското равнище и за променящите се метеорологични условия; следва да се вземат предвид съществуващите сценарии, като например създадените от Форума „Ваден зее“ (Wadden Sea Forum);

| 2.3.19 | да се работи за сключването на международни споразумения за устойчивата експлоатация на общите рибни запаси (мигриращи видове); |
| --- | --- |

2.3.19

да се работи за сключването на международни споразумения за устойчивата експлоатация на общите рибни запаси (мигриращи видове);

| 2.3.20 | да се реализират научноизследователски проекти за въвеждане на системи за закотвяне, които могат да предотвратят унищожението на популациите от Posidonia oceanica в зони, представляващи особен интерес; |
| --- | --- |

2.3.20

да се реализират научноизследователски проекти за въвеждане на системи за закотвяне, които могат да предотвратят унищожението на популациите от Posidonia oceanica в зони, представляващи особен интерес;

| 2.3.21 | да се създаде публична структура за крайбрежията, която да интегрира задачи като наблюдение на околната среда, граничен контрол, морски спасителни дейности, наблюдение на рибарството, санитарна помощ и гражданска защита за морските работници. |
| --- | --- |

2.3.21

да се създаде публична структура за крайбрежията, която да интегрира задачи като наблюдение на околната среда, граничен контрол, морски спасителни дейности, наблюдение на рибарството, санитарна помощ и гражданска защита за морските работници.

2.4   Опазване на морската среда за бъдещите поколения

| 2.4.1 | да се покаже как съществуващата околна среда може успешно да бъде опазена и възстановена, както и да се определят и приложат критерии за защита на общоевропейско равнище, и да се осигури качеството на крайбрежните и морските екосистеми и местообитания в близост до бреговата ивица; |
| --- | --- |

2.4.1

да се покаже как съществуващата околна среда може успешно да бъде опазена и възстановена, както и да се определят и приложат критерии за защита на общоевропейско равнище, и да се осигури качеството на крайбрежните и морските екосистеми и местообитания в близост до бреговата ивица;

| 2.4.2 | допълнително да се изясни как Тематичната стратегия за морската среда и директивата относно стратегията за морската среда ще бъдат интегрирани в бъдещата цялостна морска политика, като се имат предвид новите срокове, предложени от Комитета на регионите. За максимална ефективност тези срокове следва да се координират с други основни програми на ЕС, като структурните и земеделските фондове; |
| --- | --- |

2.4.2

допълнително да се изясни как Тематичната стратегия за морската среда и директивата относно стратегията за морската среда ще бъдат интегрирани в бъдещата цялостна морска политика, като се имат предвид новите срокове, предложени от Комитета на регионите. За максимална ефективност тези срокове следва да се координират с други основни програми на ЕС, като структурните и земеделските фондове;

| 2.4.3 | да се координират и подпомогнат морските региони за набелязването на начини за успешното опазване на съществуващата околна среда, и по-специално за създаване на трансрегионални и/или транснационални морски защитени зони и разработването на конкретни предложения за значително намаляване на радиоактивните изхвърляния, на замърсяването, причинено от корабите (по-специално отделените газове, изхвърлянето на отпадъци и баластна вода, като последните могат да доведат до появата на непознати видове) и на вредите, нанасяни от човешката дейност на особено значимите морски местообитания, както е посочено в директивата за местообитанията, и да се подкрепят усилията, осигуряващи качеството на крайбрежните и морските екосистеми и местообитания в близост до бреговата ивица, като се отчита и значителното въздействие, което стопанската дейност може да има върху състоянието на морската среда, особено чрез изхвърлянето на хранителни вещества в морето; |
| --- | --- |

2.4.3

да се координират и подпомогнат морските региони за набелязването на начини за успешното опазване на съществуващата околна среда, и по-специално за създаване на трансрегионални и/или транснационални морски защитени зони и разработването на конкретни предложения за значително намаляване на радиоактивните изхвърляния, на замърсяването, причинено от корабите (по-специално отделените газове, изхвърлянето на отпадъци и баластна вода, като последните могат да доведат до появата на непознати видове) и на вредите, нанасяни от човешката дейност на особено значимите морски местообитания, както е посочено в директивата за местообитанията, и да се подкрепят усилията, осигуряващи качеството на крайбрежните и морските екосистеми и местообитания в близост до бреговата ивица, като се отчита и значителното въздействие, което стопанската дейност може да има върху състоянието на морската среда, особено чрез изхвърлянето на хранителни вещества в морето;

| 2.4.4 | да се разгледат подробно възможностите и начините, по които стандартните технологии могат да бъдат заменени с нови, щадящи околната среда и да се осигурят финансови стимули и програми за подпомагане, които да насърчат и улеснят преминаването към новите технологии; |
| --- | --- |

2.4.4

да се разгледат подробно възможностите и начините, по които стандартните технологии могат да бъдат заменени с нови, щадящи околната среда и да се осигурят финансови стимули и програми за подпомагане, които да насърчат и улеснят преминаването към новите технологии;

| 2.4.5 | да се засили натискът и да се търсят правни санкции срещу тези, които нарушават законовите изисквания и норми, по-специално по отношение на незаконното изхвърляне на отпадъци в морето, незаконния риболов или незаконното превозване на хора или стоки; |
| --- | --- |

2.4.5

да се засили натискът и да се търсят правни санкции срещу тези, които нарушават законовите изисквания и норми, по-специално по отношение на незаконното изхвърляне на отпадъци в морето, незаконния риболов или незаконното превозване на хора или стоки;

| 2.4.6 | да се подобри сигурността на морските плавателни маршрути и да се проучи възможността за въвеждане на задължителен пилотаж на петролните танкери и други кораби, превозващи опасни товари и да се проучи възможността за въвеждане на общ задължителен пилотаж в тесните участъци от морските маршрути; |
| --- | --- |

2.4.6

да се подобри сигурността на морските плавателни маршрути и да се проучи възможността за въвеждане на задължителен пилотаж на петролните танкери и други кораби, превозващи опасни товари и да се проучи възможността за въвеждане на общ задължителен пилотаж в тесните участъци от морските маршрути;

| 2.4.7 | да се подкрепят инициативи, насочени към усъвършенстване и подобряване на пристанищните съоръжения за приемане на нефтоводни смеси, и да се насърчат техническите нововъведения в товаренето, разтоварването и транспорта на нефт, също така и с цел предотвратяване на появата на екзотични инвазивни видове; |
| --- | --- |

2.4.7

да се подкрепят инициативи, насочени към усъвършенстване и подобряване на пристанищните съоръжения за приемане на нефтоводни смеси, и да се насърчат техническите нововъведения в товаренето, разтоварването и транспорта на нефт, също така и с цел предотвратяване на появата на екзотични инвазивни видове;

| 2.4.8 | да се подкрепи и насърчи сключването на международни споразумения за защита на запасите от силно мигриращи видове риба, които представляват особен търговски интерес, като се има предвид, че не може да се постигне ефективна защита, ако мерките за защита се прилагат единствено спрямо флотите на Общността; |
| --- | --- |

2.4.8

да се подкрепи и насърчи сключването на международни споразумения за защита на запасите от силно мигриращи видове риба, които представляват особен търговски интерес, като се има предвид, че не може да се постигне ефективна защита, ако мерките за защита се прилагат единствено спрямо флотите на Общността;

| 2.4.9 | да се улесни изграждането на мрежа от защитени европейски морски зони, както и на мониторингова мрежа, особено между държавите-членки на Европейския съюз и съседните държави, за да се насърчи обменът на опит и най-добри управленски практики; |
| --- | --- |

2.4.9

да се улесни изграждането на мрежа от защитени европейски морски зони, както и на мониторингова мрежа, особено между държавите-членки на Европейския съюз и съседните държави, за да се насърчи обменът на опит и най-добри управленски практики;

| 2.4.10 | да се подкрепят инициативите за създаване на протоколи за управление и третиране на баластовите води от корабите, предвид факта, че те биха се оказали източник за появата на непознати видове, които могат да доведат до загуба на морското биологично разнообразие; |
| --- | --- |

2.4.10

да се подкрепят инициативите за създаване на протоколи за управление и третиране на баластовите води от корабите, предвид факта, че те биха се оказали източник за появата на непознати видове, които могат да доведат до загуба на морското биологично разнообразие;

2.5   Финансиране и правни инструменти

| 2.5.1 | да се изготви каталог на съществуващите отделни инструменти за финансиране на морските политики на европейско равнище, т. е. структурните фондове, правната уредба, свързана с Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони, Европейския фонд за рибарство, фонда за учене през целия живот или 7-а рамкова програма на Общността за научни изследвания и развитие и да се проучи тяхната ефективност, за да се прецени дали тези инструменти трябва да бъдат опростени или по-широко популяризирани; |
| --- | --- |

2.5.1

да се изготви каталог на съществуващите отделни инструменти за финансиране на морските политики на европейско равнище, т. е. структурните фондове, правната уредба, свързана с Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони, Европейския фонд за рибарство, фонда за учене през целия живот или 7-а рамкова програма на Общността за научни изследвания и развитие и да се проучи тяхната ефективност, за да се прецени дали тези инструменти трябва да бъдат опростени или по-широко популяризирани;

| 2.5.2 | да се състави компендиум на проектите в морския сектор, които вече се финансират от Комисията; |
| --- | --- |

2.5.2

да се състави компендиум на проектите в морския сектор, които вече се финансират от Комисията;

| 2.5.3 | да се обърне много по-сериозно внимание на интеграционния подход в рамките на бъдещите схеми за финансиране (от 2014 г. нататък); |
| --- | --- |

2.5.3

да се обърне много по-сериозно внимание на интеграционния подход в рамките на бъдещите схеми за финансиране (от 2014 г. нататък);

| 2.5.4 | да се проучи възможността за преразглеждане на механизма за финансиране от страна на ЕС в посока на единна опростена система, която да обедини всички или по-голямата част от морските въпроси в рамките на Европейски крайбрежен и островен фонд; |
| --- | --- |

2.5.4

да се проучи възможността за преразглеждане на механизма за финансиране от страна на ЕС в посока на единна опростена система, която да обедини всички или по-голямата част от морските въпроси в рамките на Европейски крайбрежен и островен фонд;

| 2.5.5 | да се осигури финансова подкрепа за областите от особено голямо биологично, екологично или архитектурно значение, които са изправени пред сериозни проблеми и чиято икономика зависи в голяма степен от морските дейности; |
| --- | --- |

2.5.5

да се осигури финансова подкрепа за областите от особено голямо биологично, екологично или архитектурно значение, които са изправени пред сериозни проблеми и чиято икономика зависи в голяма степен от морските дейности;

| 2.5.6 | да се направи преглед на съществуващата правна рамка на ЕС от перспектива, по-тясно свързана с морето, и да се потърси решение на проблемите с пречките и липсващите връзки по отношение на потенциала за интегриране на политиките и по-добро регулиране на съществуващата правна рамка; |
| --- | --- |

2.5.6

да се направи преглед на съществуващата правна рамка на ЕС от перспектива, по-тясно свързана с морето, и да се потърси решение на проблемите с пречките и липсващите връзки по отношение на потенциала за интегриране на политиките и по-добро регулиране на съществуващата правна рамка;

| 2.5.7 | да се разработят и приложат специфични финансови инструменти в области от голямо екологично и културно значение, типично представени от дребен крайбрежен риболов, понякога съчетан със семейно стопанство, към които съществуващите финансови инструменти са неприложими, тъй като подобни малки предприятия не отговарят на икономическите изисквания и изискванията за големина; |
| --- | --- |

2.5.7

да се разработят и приложат специфични финансови инструменти в области от голямо екологично и културно значение, типично представени от дребен крайбрежен риболов, понякога съчетан със семейно стопанство, към които съществуващите финансови инструменти са неприложими, тъй като подобни малки предприятия не отговарят на икономическите изисквания и изискванията за големина;

| 2.5.8 | да се въведат финансови инструменти за крайбрежните региони и островите, които да спомогнат за компенсирането на разходите, които тези региони извършват при дейности в подкрепа на общия интерес на Европейския съюз, по-специално във връзка с борбата с трафика на наркотици и хора, незаконната имиграция и замърсяването на моретата, както и наблюдението на изключителните икономически зони; |
| --- | --- |

2.5.8

да се въведат финансови инструменти за крайбрежните региони и островите, които да спомогнат за компенсирането на разходите, които тези региони извършват при дейности в подкрепа на общия интерес на Европейския съюз, по-специално във връзка с борбата с трафика на наркотици и хора, незаконната имиграция и замърсяването на моретата, както и наблюдението на изключителните икономически зони;

| 2.5.9 | допълнително да се развие международното сътрудничество и прилагането на международното право въз основа на Конвенцията на ООН по морско право. |
| --- | --- |

2.5.9

допълнително да се развие международното сътрудничество и прилагането на международното право въз основа на Конвенцията на ООН по морско право.

2.6   Интегриране на морското пространство, включително островите, хинтерландите, периферните и най-отдалечените региони

| 2.6.1 | да се проучат възможностите за успешно прилагане на териториалното устройство и интегрираното управление на крайбрежните зони, като се изтъкне специалният статут на островите, за да се подпомогне интегрирането на секторните политики в райони, които могат да се използват за различни цели; |
| --- | --- |

2.6.1

да се проучат възможностите за успешно прилагане на териториалното устройство и интегрираното управление на крайбрежните зони, като се изтъкне специалният статут на островите, за да се подпомогне интегрирането на секторните политики в райони, които могат да се използват за различни цели;

| 2.6.2 | да се разработи мощен географски инструмент за морския сектор или инструмент, подобен на наземната система за териториална информация INSPIRE; |
| --- | --- |

2.6.2

да се разработи мощен географски инструмент за морския сектор или инструмент, подобен на наземната система за териториална информация INSPIRE;

| 2.6.3 | спешно да се отговори на нуждата от създаването на Европейска служба за брегова охрана, като се идентифицират конкретните потребности в различните морски региони; |
| --- | --- |

2.6.3

спешно да се отговори на нуждата от създаването на Европейска служба за брегова охрана, като се идентифицират конкретните потребности в различните морски региони;

| 2.6.4 | да се набележат начини за по-добро използване на финансовите инструменти на ЕС (i) в краткосрочен план — подпомагане на държави-членки или региони, пряко засегнати от постоянно увеличаващия се приток на незаконни имигранти, и (ii) в по-дългосрочен план — оказване на помощ на трети страни за достигане на определено равнище на политическо и икономическо развитие, като по този начин се противодейства на стремежа на техните граждани за незаконно влизане в територията на ЕС. В този смисъл, подкрепя предложението на Бюджетната комисия на Европейския парламент за създаване на агенция, която да се занимава конкретно с проблема на незаконната миграция и търсене на убежище от граждани на трети страни, чието седалище да бъде в Малта; |
| --- | --- |

2.6.4

да се набележат начини за по-добро използване на финансовите инструменти на ЕС (i) в краткосрочен план — подпомагане на държави-членки или региони, пряко засегнати от постоянно увеличаващия се приток на незаконни имигранти, и (ii) в по-дългосрочен план — оказване на помощ на трети страни за достигане на определено равнище на политическо и икономическо развитие, като по този начин се противодейства на стремежа на техните граждани за незаконно влизане в територията на ЕС. В този смисъл, подкрепя предложението на Бюджетната комисия на Европейския парламент за създаване на агенция, която да се занимава конкретно с проблема на незаконната миграция и търсене на убежище от граждани на трети страни, чието седалище да бъде в Малта;

| 2.6.5 | да бъдат предложени по-високи нива на подкрепа на местните и регионални власти, като допълнение на оказваната подкрепа от националните власти, при управляването на новите имигранти при влизането им на тяхна територия; |
| --- | --- |

2.6.5

да бъдат предложени по-високи нива на подкрепа на местните и регионални власти, като допълнение на оказваната подкрепа от националните власти, при управляването на новите имигранти при влизането им на тяхна територия;

| 2.6.6 | да се вземат предвид аспектите, свързани с областите, разположени във вътрешността и взаимодействията между тези области, вътрешните водни пътища и реките, крайбрежните области и моретата, за да се откроят различните съществуващи връзки между тях; |
| --- | --- |

2.6.6

да се вземат предвид аспектите, свързани с областите, разположени във вътрешността и взаимодействията между тези области, вътрешните водни пътища и реките, крайбрежните области и моретата, за да се откроят различните съществуващи връзки между тях;

| 2.6.7 | да се осигури по-нататъшно разработване и прилагане на най-високи стандарти на безопасност на корабите в европейски води, за да се избегнат произшествия в открито море, в крайбрежните райони и в пристанищата; |
| --- | --- |

2.6.7

да се осигури по-нататъшно разработване и прилагане на най-високи стандарти на безопасност на корабите в европейски води, за да се избегнат произшествия в открито море, в крайбрежните райони и в пристанищата;

| 2.6.8 | да се включат конкретни програми и мерки за най-отдалечените региони и островите, предвид специфичните им условия и трудности, особено в такива области на дейност като:






  а. | запазването на риболовния отрасъл чрез устойчиво управление и експлоатация на неговите резерви чрез приемане на мерки за обновяване и модернизация на риболовните флоти и подпомагане на инициативи в подкрепа на дребния и крайбрежния риболов; |
| --- | --- | --- |

2.6.8

да се включат конкретни програми и мерки за най-отдалечените региони и островите, предвид специфичните им условия и трудности, особено в такива области на дейност като:

а.

запазването на риболовния отрасъл чрез устойчиво управление и експлоатация на неговите резерви чрез приемане на мерки за обновяване и модернизация на риболовните флоти и подпомагане на инициативи в подкрепа на дребния и крайбрежния риболов;

| б. | засилването на туристическия отрасъл чрез алтернативни форми на висококачествен и устойчив „морски туризъм“, което да спомогне за преодоляването на сезонния му характер; това включва културния туризъм, водния туризъм, социалния и селски туризъм и др.; |
| --- | --- |

б.

засилването на туристическия отрасъл чрез алтернативни форми на висококачествен и устойчив „морски туризъм“, което да спомогне за преодоляването на сезонния му характер; това включва културния туризъм, водния туризъм, социалния и селски туризъм и др.;

| в. | управлението и контрола на свързания с туризма натиск върху околната среда чрез прилагането на планове за управление на околната среда, за да се запазят бреговите ивици на островите и качеството на крайбрежните води и да се подобри управлението на отпадъците; |
| --- | --- |

в.

управлението и контрола на свързания с туризма натиск върху околната среда чрез прилагането на планове за управление на околната среда, за да се запазят бреговите ивици на островите и качеството на крайбрежните води и да се подобри управлението на отпадъците;

| г. | и създаването на по-добри комуникации и транспортни връзки с континенталната територия; |
| --- | --- |

г.

и създаването на по-добри комуникации и транспортни връзки с континенталната територия;

| 2.6.9 | да се разработят краткосрочни до средносрочни стратегии за ограничаване на увеличаващите се злоупотреби с европейските океани и морета, не на последно място — по отношение на незаконния трафик на хора към Европа; |
| --- | --- |

2.6.9

да се разработят краткосрочни до средносрочни стратегии за ограничаване на увеличаващите се злоупотреби с европейските океани и морета, не на последно място — по отношение на незаконния трафик на хора към Европа;

| 2.6.10 | да се анализира неизгодното оперативно положение, дължащо се на разликите в степента на отдалеченост на морските региони, като се изготвят политики за морски транспорт, основаващи се на концепцията за сближаване, с цел да се подобри интегрирането на тези региони в Европа; |
| --- | --- |

2.6.10

да се анализира неизгодното оперативно положение, дължащо се на разликите в степента на отдалеченост на морските региони, като се изготвят политики за морски транспорт, основаващи се на концепцията за сближаване, с цел да се подобри интегрирането на тези региони в Европа;

| 2.6.11 | да се насърчат практическите опити за интегрирано управление на крайбрежните зони, което би спомогнало за създаване и насърчаване на организационни структури и на процедури, целящи налагането на координационни механизми между различните правителства и да се насърчи социалното участие в процесите по вземане на решения относно крайбрежните области; |
| --- | --- |

2.6.11

да се насърчат практическите опити за интегрирано управление на крайбрежните зони, което би спомогнало за създаване и насърчаване на организационни структури и на процедури, целящи налагането на координационни механизми между различните правителства и да се насърчи социалното участие в процесите по вземане на решения относно крайбрежните области;

2.7   Информираност на обществеността и морско наследство

| 2.7.1 | да се включи предложение за системно повишаване на информираността на обществеността по отношение на морските въпроси в рамките на един непрекъснат процес, включително аспектите, свързани с общите морски традиции, култура и идентичност в Европа; |
| --- | --- |

2.7.1

да се включи предложение за системно повишаване на информираността на обществеността по отношение на морските въпроси в рамките на един непрекъснат процес, включително аспектите, свързани с общите морски традиции, култура и идентичност в Европа;

| 2.7.2 | да се изготви предложение за това как морското измерение да бъде включено в рамките на предстоящата Европейска година на междукултурния диалог — 2008 г.; |
| --- | --- |

2.7.2

да се изготви предложение за това как морското измерение да бъде включено в рамките на предстоящата Европейска година на междукултурния диалог — 2008 г.;

| 2.7.3 | с цел подобряване на информираността на обществеността да се разработи системна стратегия за съвременна морска политика, така че тази политика да разполага със стабилна подкрепа на хората по места и да се осигури действителното й изпълнение. |
| --- | --- |

2.7.3

с цел подобряване на информираността на обществеността да се разработи системна стратегия за съвременна морска политика, така че тази политика да разполага със стабилна подкрепа на хората по места и да се осигури действителното й изпълнение.

Брюксел, 13 февруари 2007 г.

Председател

на Комитета на регионите

Michel DELEBARRE

---

(1)  ОВ C 310, 16.12.2004 г., стр. 1.

1

(2)  COM(2005) 12 final.

2

(3)  CdR 84/2005.

3

(4)  CdR 46/2006.

4

(5)  ОВ L 148, 6.6.2002 г., стр. 24.

5

---

| 30.6.2007 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 146/27 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 146/27

---

Становище на Комитета на регионите относно Европейски технологичен институт

(2007/C 146/04)

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| — | предлага да се развият управленските структури на ЕТИ по начин, който позволява постигане на баланс между необходимостта от независимост за ЕТИ с оглед ежедневната му работа и необходимостта държавите-членки и институциите на ЕС да могат да защитават интересите на ЕС, например чрез петгодишни прегледи, извършвани от експертна група от държавите-членки; |
| --- | --- |

—

предлага да се развият управленските структури на ЕТИ по начин, който позволява постигане на баланс между необходимостта от независимост за ЕТИ с оглед ежедневната му работа и необходимостта държавите-членки и институциите на ЕС да могат да защитават интересите на ЕС, например чрез петгодишни прегледи, извършвани от експертна група от държавите-членки;

| — | изразява съжаление, че в предложението не се предвижда подходящо ново финансиране за изследователската общност. Настоява от съществуващите потоци за финансиране на изследователската дейност на ЕС да не се заделят средства за други цели, а да се определи и гарантира допълнителен принос от частния сектор посредством ясни механизми. |
| --- | --- |

—

изразява съжаление, че в предложението не се предвижда подходящо ново финансиране за изследователската общност. Настоява от съществуващите потоци за финансиране на изследователската дейност на ЕС да не се заделят средства за други цели, а да се определи и гарантира допълнителен принос от частния сектор посредством ясни механизми.

| — | Общностите на знания и иновации (ОЗИ) би трябвало да бъдат насърчавани с времето да станат финансово устойчиви и бюджетът им да се преразглежда редовно в зависимост от техните резултати; препоръчва на първо време ЕТИ да не издава свои степени, а да създаде „марка“ или знак, който да се дава от университет-партньор на ОЗИ; |
| --- | --- |

—

Общностите на знания и иновации (ОЗИ) би трябвало да бъдат насърчавани с времето да станат финансово устойчиви и бюджетът им да се преразглежда редовно в зависимост от техните резултати; препоръчва на първо време ЕТИ да не издава свои степени, а да създаде „марка“ или знак, който да се дава от университет-партньор на ОЗИ;

| — | препоръчва при подбора на партньорства за създаване на ОЗИ да се взимат предвид както високите постижения, така и доказаният потенциал за високи постижения в образованието, научните изследвания и иновациите. Призовава Европейската комисия да определи начина, по който ще се измерват двата критерия; |
| --- | --- |

—

препоръчва при подбора на партньорства за създаване на ОЗИ да се взимат предвид както високите постижения, така и доказаният потенциал за високи постижения в образованието, научните изследвания и иновациите. Призовава Европейската комисия да определи начина, по който ще се измерват двата критерия;

| — | препоръчва да се дадат указания на ЕТИ в процеса на подбор да дава високи оценки на кандидатурите за ОЗИ, представляващи силни партньорства със структурирани изследователски общности, включващи местните и регионални власти/органи. МСП изрично би трябвало да фигурират като потенциални партньорски организации. |
| --- | --- |

—

препоръчва да се дадат указания на ЕТИ в процеса на подбор да дава високи оценки на кандидатурите за ОЗИ, представляващи силни партньорства със структурирани изследователски общности, включващи местните и регионални власти/органи. МСП изрично би трябвало да фигурират като потенциални партньорски организации.

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ,

като взе предвид Съобщението от Комисията до Европейския съвет относно „Създаване на Европейски технологичен институт: нови етапи“, (COM(2006) 276 final),

като взе предвид Предложението за Регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Европейски технологичен институт (COM(2006) 604 final — 2006/0197 (COD)),

като взе предвид решението на Европейската комисия от 8 юни 2006 г. да се консултира с него по този въпрос, в съответствие с член 265, параграф 1 от Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Решението на Бюрото от 25 април 2006 г., което възлага на Комисия „Култура, образование и изследвания“ да изготви становище по този въпрос,

като взе предвид Съобщението от Комисията до Съвета и до Европейския парламент: „За успеха на проекта за модернизация на университетите: образование, научни изследвания и иновации“ (COM(2006) 208 final),

като взе предвид своето становище относно Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно Седма рамкова програма на Европейския съюз за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007-2013 г.), (COM(2005) 119 final — 2005/0043 (COD) — 2005/0044 (CNS)), (CdR 155/2005 fin) (1),

като взе предвид становището си относно Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно създаване на Рамкова програма за конкурентоспособност и иновации (2007-2013 г.), (COM(2005) 121 final — 2005/0050 (COD)), (CdR 150/2005 fin) (2),

като взе предвид своето становище относно Съобщение от Комисията: Мобилизиране на интелекта на Европа: цялостен принос на университетите към Лисабонската стратегия (COM(2005) 152 final), (CdR 154/2005 fin) (3),

като взе предвид Съобщението от Комисията до Европейския съвет: Конкретизиране на предишното партньорство за икономически растеж и заетост — Развиване на център на знанието: Европейски технологичен институт, (COM(2006) 77 final);

като взе предвид Съобщението от Комисията до пролетния Европейския съвет: Да работим заедно за растеж и създаване на работни места — ново начало за Лисабонската стратегия, (COM(2005) 24 final),

като взе предвид заключенията на Председателството от заседанията на Европейския съвет на 23 и 24 март и на 15 и 16 юни 2006 г. относно Европейски технологичен институт,

като взе предвид проектостановището, прието от Комисия „Култура, образование и изследвания“ на 28 септември 2006 г. (CdR 273/2006 rev. 2), (докладчик: г-н Keith Walters, член на Съвета на графство Cambridgeshire (UK/EНП)),

като има предвид:

| 1. | Положителният напредък с второто съобщение от Комисията и предложението за регламент относно създаването на Европейски технологичен институт (ЕТИ). |
| --- | --- |

1.

Положителният напредък с второто съобщение от Комисията и предложението за регламент относно създаването на Европейски технологичен институт (ЕТИ).

| 2. | Въпреки че не е възможно всички научни организации от Европейския съюз да участват пряко в ЕТИ, тяхната обща цел да станат част от него чрез Общностите на знанието и иновациите ще доведе до положителна промяна в изследователската среда, като укрепи триъгълника на знанието, включващ образованието, научните изследвания и иновациите. |
| --- | --- |

2.

Въпреки че не е възможно всички научни организации от Европейския съюз да участват пряко в ЕТИ, тяхната обща цел да станат част от него чрез Общностите на знанието и иновациите ще доведе до положителна промяна в изследователската среда, като укрепи триъгълника на знанието, включващ образованието, научните изследвания и иновациите.

| 3. | Укрепването на триъгълника на знанието и по-специално установяването на силни партньорства между предприятията и света на науката ще допринесе решително за повишаването на конкурентоспособността на Европейския съюз. |
| --- | --- |

3.

Укрепването на триъгълника на знанието и по-специално установяването на силни партньорства между предприятията и света на науката ще допринесе решително за повишаването на конкурентоспособността на Европейския съюз.

| 4. | Възможно е да се поощри балансираното регионално развитие, ако изградените от ЕТИ общности на знанието и иновациите, които ще обединят най-добрите екипи в сътрудничество с предприятията, си сътрудничат с организациите за регионално и местно икономическо развитие. |
| --- | --- |

4.

Възможно е да се поощри балансираното регионално развитие, ако изградените от ЕТИ общности на знанието и иновациите, които ще обединят най-добрите екипи в сътрудничество с предприятията, си сътрудничат с организациите за регионално и местно икономическо развитие.

прие настоящото становище на 68-ата си пленарна сесия, проведена на 13 и 14 февруари 2007 г. (заседание на 13 февруари):

1.   Общи бележки

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1.1 | Приветства това второ съобщение, като положителен принос както към дискусията за създаването на Европейски технологичен институт (ЕТИ), така и във връзка с осъществяването на Лисабонската стратегия. |
| --- | --- |

1.1

Приветства това второ съобщение, като положителен принос както към дискусията за създаването на Европейски технологичен институт (ЕТИ), така и във връзка с осъществяването на Лисабонската стратегия.

| 1.2 | Приветства балансирания подход, възприет от Комисията при подготовката на законодателното предложение, включително промяната на заглавието от „Общности на знанието“ на „Общности на знанието и иновациите“ (ОЗИ) и със задоволство отбелязва, че местните и регионалните власти са включени като потенциални „партньорски организации“ на ОЗИ, но изразява загриженост по отношение на някои подробности. |
| --- | --- |

1.2

Приветства балансирания подход, възприет от Комисията при подготовката на законодателното предложение, включително промяната на заглавието от „Общности на знанието“ на „Общности на знанието и иновациите“ (ОЗИ) и със задоволство отбелязва, че местните и регионалните власти са включени като потенциални „партньорски организации“ на ОЗИ, но изразява загриженост по отношение на някои подробности.

| 1.3 | Подкрепя инициативата, насочена към укрепване на връзките между трите стълба на триъгълника на знанието (образование, научни изследвания, иновации) и предложението да се обърне внимание на признатия проблем за съществуващия в Европа дефицит на иновации. |
| --- | --- |

1.3

Подкрепя инициативата, насочена към укрепване на връзките между трите стълба на триъгълника на знанието (образование, научни изследвания, иновации) и предложението да се обърне внимание на признатия проблем за съществуващия в Европа дефицит на иновации.

| 1.4 | Потвърждава позицията си, че ефикасните модели за научни изследвания и иновации не могат да бъдат възпроизвеждани по желание, и препоръчва по-скоро Европейският съюз да се опита да гради върху успешни модели на най-добри практики, що се отнася до тесните връзки между изследвания, иновации и образование в ЕС. |
| --- | --- |

1.4

Потвърждава позицията си, че ефикасните модели за научни изследвания и иновации не могат да бъдат възпроизвеждани по желание, и препоръчва по-скоро Европейският съюз да се опита да гради върху успешни модели на най-добри практики, що се отнася до тесните връзки между изследвания, иновации и образование в ЕС.

| 1.5 | Признава значението на ЕТИ като организация, която включва всички главни действащи лица в триъгълника на знанието: първокласни научноизследователски екипи, предприятия и публични власти. Трябва на всяка цена да се избегне установяването на двустепенна система. |
| --- | --- |

1.5

Признава значението на ЕТИ като организация, която включва всички главни действащи лица в триъгълника на знанието: първокласни научноизследователски екипи, предприятия и публични власти. Трябва на всяка цена да се избегне установяването на двустепенна система.

| 1.6 | Признава, че някои въпроси, свързани с определени елементи на предложението, все още остават проблемни. |
| --- | --- |

1.6

Признава, че някои въпроси, свързани с определени елементи на предложението, все още остават проблемни.

| 1.7 | Изразява съжаление, че в новото законодателно предложение не се предлагат адекватни нови източници на финансиране за научната общност и че предложението не съдържа ясни механизми за осигуряване на финансиране от частния сектор. |
| --- | --- |

1.7

Изразява съжаление, че в новото законодателно предложение не се предлагат адекватни нови източници на финансиране за научната общност и че предложението не съдържа ясни механизми за осигуряване на финансиране от частния сектор.

| 1.8 | Настоява съществуващите потоци на финансиране (Седма рамкова програма и Програмата за конкурентоспособност и инвестиции) да не се използват за тази инициатива, като вместо това се определят допълнителни вноски от частния сектор. |
| --- | --- |

1.8

Настоява съществуващите потоци на финансиране (Седма рамкова програма и Програмата за конкурентоспособност и инвестиции) да не се използват за тази инициатива, като вместо това се определят допълнителни вноски от частния сектор.

| 1.9 | Подчертава решаващото значение на местните и регионалните власти за условията, създаващи взаимодействията, които генерират иновации. |
| --- | --- |

1.9

Подчертава решаващото значение на местните и регионалните власти за условията, създаващи взаимодействията, които генерират иновации.

| 1.10 | Напомня на Комисията съществената роля на местните и регионалните власти, по-специално на тяхното икономическо партньорство, в създаването на условия, необходими за взаимодействията между трите страни на триъгълника на знанието, например чрез насърчаване на развитието на клъстери, създаване на необходимата инфраструктура за бизнес инкубаторите, насърчаване на инвестициите от страна на предприятията и др. |
| --- | --- |

1.10

Напомня на Комисията съществената роля на местните и регионалните власти, по-специално на тяхното икономическо партньорство, в създаването на условия, необходими за взаимодействията между трите страни на триъгълника на знанието, например чрез насърчаване на развитието на клъстери, създаване на необходимата инфраструктура за бизнес инкубаторите, насърчаване на инвестициите от страна на предприятията и др.

| 1.11 | Напомня освен това на Комисията, че местните и регионалните власти са в най-добра позиция да подтикнат МСП да си сътрудничат в рамките на партньорство за изследвания и да насърчават перспективни партньорства между предприятия и университети, като се имат предвид сегашните и бъдещите условия, политики, фактори на привличане и отблъскване и др. |
| --- | --- |

1.11

Напомня освен това на Комисията, че местните и регионалните власти са в най-добра позиция да подтикнат МСП да си сътрудничат в рамките на партньорство за изследвания и да насърчават перспективни партньорства между предприятия и университети, като се имат предвид сегашните и бъдещите условия, политики, фактори на привличане и отблъскване и др.

| 1.12 | Освен това подчертава, че ЕТИ трябва да бъде ориентиран преди всичко към иновации, трансфер на знания и проекти за приложни изследвания. |
| --- | --- |

1.12

Освен това подчертава, че ЕТИ трябва да бъде ориентиран преди всичко към иновации, трансфер на знания и проекти за приложни изследвания.

2.   Общи препоръки

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| 2.1 | Препоръчва в ЕТИ да се обединят предимствата едновременно на най-изтъкнатите и международно признати университети на Европейския съюз и на техните научноизследователски екипи и органи с най-добрите екипи от други университети и научноизследователски институции в Европейския съюз с подобен висок потенциал. |
| --- | --- |

2.1

Препоръчва в ЕТИ да се обединят предимствата едновременно на най-изтъкнатите и международно признати университети на Европейския съюз и на техните научноизследователски екипи и органи с най-добрите екипи от други университети и научноизследователски институции в Европейския съюз с подобен висок потенциал.

| 2.2 | Ето защо настоятелно приканва Комисията да си сътрудничи с университетите и научноизследователските институции, притежаващи солиден опит в действащия триъгълник на знанието. Ако ЕТИ не успее да привлече водещите университети и научноизследователски институции, това ще се отрази на неговия международен престиж. |
| --- | --- |

2.2

Ето защо настоятелно приканва Комисията да си сътрудничи с университетите и научноизследователските институции, притежаващи солиден опит в действащия триъгълник на знанието. Ако ЕТИ не успее да привлече водещите университети и научноизследователски институции, това ще се отрази на неговия международен престиж.

| 2.3 | Препоръчва подход „отдолу-нагоре“ при създаването на Общностите на знанието и иновациите, като се започне с подбор на съществуващи отлични примери на сътрудничество между света на научните изследвания и този на предприятията. |
| --- | --- |

2.3

Препоръчва подход „отдолу-нагоре“ при създаването на Общностите на знанието и иновациите, като се започне с подбор на съществуващи отлични примери на сътрудничество между света на научните изследвания и този на предприятията.

| 2.4 | Отбелязва със задоволство, че процедурата за подбор на Общности на знанието и иновациите е открита и дава на перспективните изследователски екипи възможност да кандидатстват за включване към дейностите на ЕТИ. Всички университети и научноизследователски институции, малки или големи, би трябвало да са убедени, че ако бъдат изградени адекватни структури, партньорства и политики, в крайна сметка техните най-добри екипи ще могат да участват активно в ЕТИ. Въпреки това, изразява съжаление, че съответният ключов критерий за „високи постижения в образованието и научните изследвания“ не се отнася конкретно и за потенциални високи постижения и призовава Комисията да определи как ще се измерват двата критерия. |
| --- | --- |

2.4

Отбелязва със задоволство, че процедурата за подбор на Общности на знанието и иновациите е открита и дава на перспективните изследователски екипи възможност да кандидатстват за включване към дейностите на ЕТИ. Всички университети и научноизследователски институции, малки или големи, би трябвало да са убедени, че ако бъдат изградени адекватни структури, партньорства и политики, в крайна сметка техните най-добри екипи ще могат да участват активно в ЕТИ. Въпреки това, изразява съжаление, че съответният ключов критерий за „високи постижения в образованието и научните изследвания“ не се отнася конкретно и за потенциални високи постижения и призовава Комисията да определи как ще се измерват двата критерия.

| 2.5 | Предлага, за засилване на връзките между научноизследователския и частния сектор в Общностите на знанието и иновациите, ОЗИ да бъдат поощрявани или насърчавани с течение на времето да постигнат финансова устойчивост и призовава този подход да се включи в разпоредбите на законодателното предложение. |
| --- | --- |

2.5

Предлага, за засилване на връзките между научноизследователския и частния сектор в Общностите на знанието и иновациите, ОЗИ да бъдат поощрявани или насърчавани с течение на времето да постигнат финансова устойчивост и призовава този подход да се включи в разпоредбите на законодателното предложение.

| 2.6 | Изказва несъгласие с предложението на Комисията ЕТИ да присъжда свои степени и препоръчва, що се отнася до степените, на първо време ЕТИ да не издава свои степени, а да създаде „марка“ или знак, който да се присъжда от университет-партньор на ОЗИ. В противен случай, има опасност издаването на степени от ЕТИ да подтикне водещите университети да се отдръпнат от Института. |
| --- | --- |

2.6

Изказва несъгласие с предложението на Комисията ЕТИ да присъжда свои степени и препоръчва, що се отнася до степените, на първо време ЕТИ да не издава свои степени, а да създаде „марка“ или знак, който да се присъжда от университет-партньор на ОЗИ. В противен случай, има опасност издаването на степени от ЕТИ да подтикне водещите университети да се отдръпнат от Института.

| 2.7 | Предлага през първите години на своето съществуване ЕТИ да се ограничи до създаването на магистърска програма със своята марка, която да включва конкретни елементи като стажове в предприятията, интердисциплинарност, обучение по предприемачество и др. |
| --- | --- |

2.7

Предлага през първите години на своето съществуване ЕТИ да се ограничи до създаването на магистърска програма със своята марка, която да включва конкретни елементи като стажове в предприятията, интердисциплинарност, обучение по предприемачество и др.

| 2.8 | Настоява частният сектор да бъде подходящо представен в управителния съвет, който по право трябва да има свободата да определя стратегическата програма на ЕТИ. |
| --- | --- |

2.8

Настоява частният сектор да бъде подходящо представен в управителния съвет, който по право трябва да има свободата да определя стратегическата програма на ЕТИ.

| 2.9 | Предлага да се разработят управителните структури на ЕТИ по начин, който позволява постигане на баланс между необходимостта от независимост при ежедневната работа на ЕТИ и необходимостта държавите-членки и институциите на ЕС да имат възможност да защитават интересите на ЕС, например чрез петгодишен преглед, извършван от експертна група от държавите-членки. |
| --- | --- |

2.9

Предлага да се разработят управителните структури на ЕТИ по начин, който позволява постигане на баланс между необходимостта от независимост при ежедневната работа на ЕТИ и необходимостта държавите-членки и институциите на ЕС да имат възможност да защитават интересите на ЕС, например чрез петгодишен преглед, извършван от експертна група от държавите-членки.

| 2.10 | Приканва Комисията при подбора на Общностите на знанието и иновациите да предпише в своите указания към управителния съвет да се дават високи оценки на кандидатурите, представляващи партньорства, включващи местните и регионални власти и разполагат със структурирани изследователски общности, предполагащи научно и технологично сътрудничество между университетите, изследователските институции и предприятията със средносрочен и дългосрочен изследователски план. |
| --- | --- |

2.10

Приканва Комисията при подбора на Общностите на знанието и иновациите да предпише в своите указания към управителния съвет да се дават високи оценки на кандидатурите, представляващи партньорства, включващи местните и регионални власти и разполагат със структурирани изследователски общности, предполагащи научно и технологично сътрудничество между университетите, изследователските институции и предприятията със средносрочен и дългосрочен изследователски план.

| 2.11 | Напомня на Комисията решаващата роля, която регионите и местните власти играят при създаването на клъстери чрез своите политики и инвестициите си в инфраструктурите, насърчавайки по този начин тясното сътрудничество между университетите и предприятията. |
| --- | --- |

2.11

Напомня на Комисията решаващата роля, която регионите и местните власти играят при създаването на клъстери чрез своите политики и инвестициите си в инфраструктурите, насърчавайки по този начин тясното сътрудничество между университетите и предприятията.

| 2.12 | Препоръчва, за да може да бъде оценяван успеха на ЕТИ, на управителния съвет да се поставят определени цели, позволяващи да се направи оценка на неговата стратегическа ориентация. Сред критериите за успех може да има показатели, оценяващи способността на ЕТИ да предлага конкретни „продаваеми“ решения на проблемите на МСП, предприятията и промишлеността. |
| --- | --- |

2.12

Препоръчва, за да може да бъде оценяван успеха на ЕТИ, на управителния съвет да се поставят определени цели, позволяващи да се направи оценка на неговата стратегическа ориентация. Сред критериите за успех може да има показатели, оценяващи способността на ЕТИ да предлага конкретни „продаваеми“ решения на проблемите на МСП, предприятията и промишлеността.

| 2.13 | Приканва Комисията, предвид силната и благоприятна динамична подкрепа за основаването на ЕТИ, да избягва всеки опит за подценяване на създаването на Европейски съвет за научни изследвания (ЕСНИ), чието призвание е да бъде главният двигател в областта на фундаменталните науки. Доколкото е възможно, управителният съвет на ЕТИ трябва да установи тесни връзки с ЕСНИ и да създаде структури, които да гарантират взаимно допълване и избягване на изолирането на техните дейности и дублирането на усилията. |
| --- | --- |

2.13

Приканва Комисията, предвид силната и благоприятна динамична подкрепа за основаването на ЕТИ, да избягва всеки опит за подценяване на създаването на Европейски съвет за научни изследвания (ЕСНИ), чието призвание е да бъде главният двигател в областта на фундаменталните науки. Доколкото е възможно, управителният съвет на ЕТИ трябва да установи тесни връзки с ЕСНИ и да създаде структури, които да гарантират взаимно допълване и избягване на изолирането на техните дейности и дублирането на усилията.

| 2.14 | Предлага Общностите на знанието и иновациите на ЕТИ да се изграждат постепенно въз основа на поуките от всеки опит, като структурите се адаптират при всяко създаване на нова общност на знанието и иновациите, и отбелязва със задоволство, че Комисията предлага сценарий за създаване на 6 ОЗИ до 2013 г. |
| --- | --- |

2.14

Предлага Общностите на знанието и иновациите на ЕТИ да се изграждат постепенно въз основа на поуките от всеки опит, като структурите се адаптират при всяко създаване на нова общност на знанието и иновациите, и отбелязва със задоволство, че Комисията предлага сценарий за създаване на 6 ОЗИ до 2013 г.

| 2.15 | Смята, че следните области са от ключово значение за създаването и управлението на Общностите на знанието и иновациите:






  — | процедури за преразглеждане и измерване на резултатите: приветства посочването в законодателното предложение на параметри, ориентирани към резултати; въпреки това изразява съжаление, че те не са адекватно конкретизирани; |
| --- | --- | --- |

2.15

Смята, че следните области са от ключово значение за създаването и управлението на Общностите на знанието и иновациите:

—

процедури за преразглеждане и измерване на резултатите: приветства посочването в законодателното предложение на параметри, ориентирани към резултати; въпреки това изразява съжаление, че те не са адекватно конкретизирани;

| — | финансови условия/устойчивост на финансирането: отхвърля предложението на Комисията най-голямата част от финансирането на ОЗИ да се предоставя от съществуващите програми и средства на Общността, по-специално евентуалното използване за тази цел на средствата на ЕС за научни изследвания; |
| --- | --- |

—

финансови условия/устойчивост на финансирането: отхвърля предложението на Комисията най-голямата част от финансирането на ОЗИ да се предоставя от съществуващите програми и средства на Общността, по-специално евентуалното използване за тази цел на средствата на ЕС за научни изследвания;

| — | връзки с научноизследователските дейности, подкрепяни от ЕСНИ; |
| --- | --- |

—

връзки с научноизследователските дейности, подкрепяни от ЕСНИ;

| — | роля на регионалните или местните власти/органи: следва да се отдаде специално внимание на участието на регионалните и местни власти в кандидатурите за ОЗИ; |
| --- | --- |

—

роля на регионалните или местните власти/органи: следва да се отдаде специално внимание на участието на регионалните и местни власти в кандидатурите за ОЗИ;

| — | ролята на МСП: препоръчва ясно да се посочат в законодателното предложение МСП като потенциални „партньорски организации“ и иска Комисията да определи по какъв начин МСП ще участват в Общностите на знанието и иновациите. |
| --- | --- |

—

ролята на МСП: препоръчва ясно да се посочат в законодателното предложение МСП като потенциални „партньорски организации“ и иска Комисията да определи по какъв начин МСП ще участват в Общностите на знанието и иновациите.

| 2.16 | Препоръчва гъвкав подход при назначаването на работа, за да може ЕТИ да наема най-добрите научноизследователски екипи. В този смисъл съвместителството се смята за напредък. |
| --- | --- |

2.16

Препоръчва гъвкав подход при назначаването на работа, за да може ЕТИ да наема най-добрите научноизследователски екипи. В този смисъл съвместителството се смята за напредък.

| 2.17 | Предлага, за да се наемат първостепенни научноизследователски екипи, у които да се създаде истинско чувство на ангажираност по отношение на ЕТИ. Общностите на знанието и иновациите да наемат персонал за определена част от работното им време. За всеки отделен случай могат да се определят максимални и минимални равнища, които да бъдат променяни през времето на съществуването на дадена ОЗИ. |
| --- | --- |

2.17

Предлага, за да се наемат първостепенни научноизследователски екипи, у които да се създаде истинско чувство на ангажираност по отношение на ЕТИ. Общностите на знанието и иновациите да наемат персонал за определена част от работното им време. За всеки отделен случай могат да се определят максимални и минимални равнища, които да бъдат променяни през времето на съществуването на дадена ОЗИ.

| 2.18 | Настоятелно приканва Комисията при подготовката на своето законодателно предложение относно ЕТИ да постави ударението върху важната роля на местните и регионални органи, които ще окажат съществена подкрепа, по-конкретно на ОЗИ, и като запълват празнотите, които могат да се появят в триъгълника на знанието по принцип. |
| --- | --- |

2.18

Настоятелно приканва Комисията при подготовката на своето законодателно предложение относно ЕТИ да постави ударението върху важната роля на местните и регионални органи, които ще окажат съществена подкрепа, по-конкретно на ОЗИ, и като запълват празнотите, които могат да се появят в триъгълника на знанието по принцип.

3.   Препоръките на Комитета на регионите относно предложението за регламент

Препоръка 1

Съображение (10)

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Необходимо е да се подкрепя образованието като неразделна, но често липсваща част от цялостна иновационна стратегия. Споразумението между ЕТИ и ОЗИ следва да предвижда присъжданите степени и издаваните дипломи чрез ОЗИ да бъдат степени и дипломи на ЕТИ. ЕТИ следва да насърчава признаването на степените и дипломите на ЕТИ в държавите-членки. Всички тези дейности следва да се осъществяват без да се засягат разпоредбите на Директива 2005/36/ЕО относно признаването на професионалните квалификации. | Необходимо е да се подкрепя образованието като неразделна, но често липсваща част от цялостна иновационна стратегия. Споразумението между ЕТИ и ОЗИ следва да предвижда присъжданите степени и издаваните дипломи чрез ОЗИ да бъдат степени и дипломи с марката на ЕТИ. ЕТИ следва да насърчава признаването на степените и дипломите с марката на ЕТИ в държавите-членки. Всички тези дейности следва да се осъществяват без да се засягат разпоредбите на Директива 2005/36/ЕО относно признаването на професионалните квалификации. |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

Необходимо е да се подкрепя образованието като неразделна, но често липсваща част от цялостна иновационна стратегия. Споразумението между ЕТИ и ОЗИ следва да предвижда присъжданите степени и издаваните дипломи чрез ОЗИ да бъдат степени и дипломи на ЕТИ. ЕТИ следва да насърчава признаването на степените и дипломите на ЕТИ в държавите-членки. Всички тези дейности следва да се осъществяват без да се засягат разпоредбите на Директива 2005/36/ЕО относно признаването на професионалните квалификации.

Необходимо е да се подкрепя образованието като неразделна, но често липсваща част от цялостна иновационна стратегия. Споразумението между ЕТИ и ОЗИ следва да предвижда присъжданите степени и издаваните дипломи чрез ОЗИ да бъдат степени и дипломи с марката на ЕТИ. ЕТИ следва да насърчава признаването на степените и дипломите с марката на ЕТИ в държавите-членки. Всички тези дейности следва да се осъществяват без да се засягат разпоредбите на Директива 2005/36/ЕО относно признаването на професионалните квалификации.

Тази препоръка означава, че навсякъде в предложението „степени на ЕТИ“ би трябвало да се замени със „степени с марката на ЕТИ“.

Основание

В обяснителния меморандум на Предложението за регламент Комисията конкретно се позовава на „марка“ на ЕТИ за степени, които насърчават предприемачески елементи и др. Това е разумно, но според много водещи университети не е необходимо ЕТИ да присъжда степен, за да постигне целите си. Същата цел ще се постигне от степен, която съдържа същите елементи, с „марка“ на ЕТИ, присъдена от университет-партньор на една или повече ОЗИ.

Препоръка 2

член 5, параграф 2, буква a)

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 2.   ЕТИ подбира партньорствата, които ще се превърнат в ОЗИ, въз основа на конкурентен, открит и прозрачен процес, който включва публикуване на подробни спецификации и условия.
  При подбора на партньорства се вземат под внимание, по-специално:






  а) | съществуващият и потенциален иновационен капацитет в рамките на партньорството, както и високите му постижения в образованието и научните изследвания; |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

2.   ЕТИ подбира партньорствата, които ще се превърнат в ОЗИ, въз основа на конкурентен, открит и прозрачен процес, който включва публикуване на подробни спецификации и условия.

При подбора на партньорства се вземат под внимание, по-специално:

а)

съществуващият и потенциален иновационен капацитет в рамките на партньорството, както и високите му постижения в образованието и научните изследвания;

2.   ЕТИ подбира партньорствата, които ще се превърнат в ОЗИ, въз основа на конкурентен, открит и прозрачен процес, който включва публикуване на подробни спецификации и условия.

При подбора на партньорства се вземат под внимание, по-специално:

| а) | съществуващият и потенциален иновационен капацитет в рамките на партньорството, както и високите му постижения и доказаният му потенциал за високи постижения в образованието и научните изследвания; |
| --- | --- |

а)

съществуващият и потенциален иновационен капацитет в рамките на партньорството, както и високите му постижения и доказаният му потенциал за високи постижения в образованието и научните изследвания;

Основание

В съответствие с точка 2.4 от проектостановището.

Препоръка 3

Член 5, параграф 2

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| ЕТИ подбира партньорствата, които ще се превърнат в ОЗИ, въз основа на конкурентен, открит и прозрачен процес, който включва публикуване на подробни спецификации и условия.
  (...)
  При подбора се вземат също така предвид:






  а) | операционна структура, която доказва ангажираност към ЕТИ и неговите цели; |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

ЕТИ подбира партньорствата, които ще се превърнат в ОЗИ, въз основа на конкурентен, открит и прозрачен процес, който включва публикуване на подробни спецификации и условия.

(...)

При подбора се вземат също така предвид:

а)

операционна структура, която доказва ангажираност към ЕТИ и неговите цели;

| б) | капацитетът за осигуряване на динамична, гъвкава и привлекателна работна среда, която възнаграждава както индивидуалните, така и колективни постижения в областта на иновациите, научните изследвания и образованието; |
| --- | --- |

б)

капацитетът за осигуряване на динамична, гъвкава и привлекателна работна среда, която възнаграждава както индивидуалните, така и колективни постижения в областта на иновациите, научните изследвания и образованието;

| в) | основата, върху която се присъждат степените и издават дипломите, включително разпоредбите за отчитане на общностната политика относно европейското пространство на висшето образование, по специално по отношение на съвместимостта, прозрачността, признаването и качеството на степените и дипломите; |
| --- | --- |

в)

основата, върху която се присъждат степените и издават дипломите, включително разпоредбите за отчитане на общностната политика относно европейското пространство на висшето образование, по специално по отношение на съвместимостта, прозрачността, признаването и качеството на степените и дипломите;

| г) | капацитетът на партньорството да се адаптира и отчита промените в неговата област или в тази на иновациите. |
| --- | --- |

г)

капацитетът на партньорството да се адаптира и отчита промените в неговата област или в тази на иновациите.

ЕТИ подбира партньорствата, които ще се превърнат в ОЗИ, въз основа на конкурентен, открит и прозрачен процес, който включва публикуване на подробни спецификации и условия.

(...)

При подбора се вземат също така предвид:

| а) | операционна структура, която доказва ангажираност към ЕТИ и неговите цели; |
| --- | --- |

а)

операционна структура, която доказва ангажираност към ЕТИ и неговите цели;

| б) | капацитетът за осигуряване на динамична, гъвкава и привлекателна работна среда, която възнаграждава както индивидуалните, така и колективни постижения в областта на иновациите, научните изследвания и образованието; |
| --- | --- |

б)

капацитетът за осигуряване на динамична, гъвкава и привлекателна работна среда, която възнаграждава както индивидуалните, така и колективни постижения в областта на иновациите, научните изследвания и образованието;

| в) | основата, върху която се присъждат степените и издават дипломите, включително разпоредбите за отчитане на общностната политика относно европейското пространство на висшето образование, по специално по отношение на съвместимостта, прозрачността, признаването и качеството на степените и дипломите; |
| --- | --- |

в)

основата, върху която се присъждат степените и издават дипломите, включително разпоредбите за отчитане на общностната политика относно европейското пространство на висшето образование, по специално по отношение на съвместимостта, прозрачността, признаването и качеството на степените и дипломите;

| г) | капацитетът на партньорството да се адаптира и отчита промените в неговата област или в тази на иновациите. |
| --- | --- |

г)

капацитетът на партньорството да се адаптира и отчита промените в неговата област или в тази на иновациите.

| д) | силата на партньорството и по-специално до каква степен в него участват регионалните и местни власти. |
| --- | --- |

д)

силата на партньорството и по-специално до каква степен в него участват регионалните и местни власти.

Основание

Тази препоръка следва логично точка 2.10 от проектостановището, в която се настоява в кандидатурите за ОЗИ да се посочва дали в нея ще участват местните и регионалните власти.

Препоръка 4

член 15

| Текст, предложен от Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   ЕТИ гарантира, че дейностите му, включително тези, управлявани чрез ОЗИ, са обект на непрекъснато наблюдение и независима периодична оценка, за да осигури както резултати от най-високо качество, така и най-ефективно използване на ресурсите. Оценката и препоръките се оповестяват публично.
  2.   В срок от пет години след датата на приемане на настоящия регламент и на всеки четири години след това Комисията прави публично достояние оценката на ЕТИ. Тя се основава на независима външна оценка и се състои в разглеждане на начина, по който ЕТИ осъществява задачата си. Тя обхваща всички дейности на ЕТИ и на ОЗИ и разглежда ефективността, устойчивостта, ефикасността и целесъобразността на извършваните дейности и тяхната връзка с общностните политики. Оценката взема предвид гледните точки на участниците както на европейско, така и на национално ниво.
  (...) | 1.   ЕТИ гарантира, че дейностите му, включително тези, управлявани чрез ОЗИ, са обект на непрекъснато наблюдение и независима периодична оценка, за да осигури както резултати от най-високо качество, така и най-ефективно използване на ресурсите. Оценката и препоръките се оповестяват публично.
  2.   В срок от пет години след датата на приемане на настоящия регламент и на всеки четири години след това Комисията прави публично достояние оценката на ЕТИ. Тя се основава на независима външна оценка и се състои в разглеждане на начина, по който ЕТИ осъществява задачата си. Тя обхваща всички дейности на ЕТИ и на ОЗИ и разглежда ефективността, устойчивостта, ефикасността и целесъобразността на извършваните дейности и тяхната връзка с общностните политики. Оценката взема предвид гледните точки на участниците както на европейско, така и на национално ниво.
  3.   Бюджетът на ОЗИ следва редовно да се преразглежда в зависимост от резултатите му. По правило бюджетът на ОЗИ следва да намалява постепенно с напредването на проекта и да се замени с друго финансиране. Капацитетът на ОЗИ да привлича външни инвестиции ще бъде ключова мярка за успеха на ЕТИ.

  (...) |

Текст, предложен от Комисията

Изменение на КР

1.   ЕТИ гарантира, че дейностите му, включително тези, управлявани чрез ОЗИ, са обект на непрекъснато наблюдение и независима периодична оценка, за да осигури както резултати от най-високо качество, така и най-ефективно използване на ресурсите. Оценката и препоръките се оповестяват публично.

2.   В срок от пет години след датата на приемане на настоящия регламент и на всеки четири години след това Комисията прави публично достояние оценката на ЕТИ. Тя се основава на независима външна оценка и се състои в разглеждане на начина, по който ЕТИ осъществява задачата си. Тя обхваща всички дейности на ЕТИ и на ОЗИ и разглежда ефективността, устойчивостта, ефикасността и целесъобразността на извършваните дейности и тяхната връзка с общностните политики. Оценката взема предвид гледните точки на участниците както на европейско, така и на национално ниво.

(...)

1.   ЕТИ гарантира, че дейностите му, включително тези, управлявани чрез ОЗИ, са обект на непрекъснато наблюдение и независима периодична оценка, за да осигури както резултати от най-високо качество, така и най-ефективно използване на ресурсите. Оценката и препоръките се оповестяват публично.

2.   В срок от пет години след датата на приемане на настоящия регламент и на всеки четири години след това Комисията прави публично достояние оценката на ЕТИ. Тя се основава на независима външна оценка и се състои в разглеждане на начина, по който ЕТИ осъществява задачата си. Тя обхваща всички дейности на ЕТИ и на ОЗИ и разглежда ефективността, устойчивостта, ефикасността и целесъобразността на извършваните дейности и тяхната връзка с общностните политики. Оценката взема предвид гледните точки на участниците както на европейско, така и на национално ниво.

3.   Бюджетът на ОЗИ следва редовно да се преразглежда в зависимост от резултатите му. По правило бюджетът на ОЗИ следва да намалява постепенно с напредването на проекта и да се замени с друго финансиране. Капацитетът на ОЗИ да привлича външни инвестиции ще бъде ключова мярка за успеха на ЕТИ.

(...)

Брюксел, 13 февруари 2007 г.

Председател

на Комитета на регионите

Michel DELEBARRE

---

(1)  ОВ C 115 от 16.5.2006 г., стр. 17.

1

(2)  ОВ C 115 от 16.5.2006 г., стр. 20.

2

(3)  ОВ C 81 от 4.4.2006 г., стр. 16.

3

---

| 30.6.2007 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 146/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 146/34

---

Становище на Комитета на регионите „Тематична стратегия за опазване на почвите“

(2007/C 146/05)

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| — | смята, че от гледна точка на околната среда, съществуват причини за изграждане на политика за почвите на европейско ниво. Например, съществува връзка между замърсяването на почвите и здравето на човека и животните, и в това отношение политиката, свързана с почвите, играе определена роля. Освен това е необходимо на климатичните изменения, трансграничното въздействие на деградация на почвите, натоварването от други компоненти на околната среда и споразуменията от Киото да се отдели внимание на европейско равнище. |
| --- | --- |

—

смята, че от гледна точка на околната среда, съществуват причини за изграждане на политика за почвите на европейско ниво. Например, съществува връзка между замърсяването на почвите и здравето на човека и животните, и в това отношение политиката, свързана с почвите, играе определена роля. Освен това е необходимо на климатичните изменения, трансграничното въздействие на деградация на почвите, натоварването от други компоненти на околната среда и споразуменията от Киото да се отдели внимание на европейско равнище.

| — | е убеден, че една директива, чиято цел е да се изготви опис и да се създадат условия за предприемането на действия от страна на държавите-членки, както предлага Комисията, може да допринесе за постигането на устойчиво управление на почвите в ЕС. Това предполага характерът на директивата да бъде по-гъвкав. |
| --- | --- |

—

е убеден, че една директива, чиято цел е да се изготви опис и да се създадат условия за предприемането на действия от страна на държавите-членки, както предлага Комисията, може да допринесе за постигането на устойчиво управление на почвите в ЕС. Това предполага характерът на директивата да бъде по-гъвкав.

| — | изразява притеснение относно административното отежняване, което могат да представляват за местните и регионални органи описването на рисковите зони, преразглеждането на списъка на рисковите зони на всеки десет години (член 6) и преразглеждането на описа на заразените области (членове 10 и 11). |
| --- | --- |

—

изразява притеснение относно административното отежняване, което могат да представляват за местните и регионални органи описването на рисковите зони, преразглеждането на списъка на рисковите зони на всеки десет години (член 6) и преразглеждането на описа на заразените области (членове 10 и 11).

| — | не желае на съответните органи да се налагат преки задължения по самото почистване и управление на замърсените зони (член 13). |
| --- | --- |

—

не желае на съответните органи да се налагат преки задължения по самото почистване и управление на замърсените зони (член 13).

| — | смята, че е необходимо Европейската комисия да изготви поредица от насоки, включващи икономически рентабилни мерки, от които държавите-членки да черпят, с цел изграждане на свои пакети от мерки по своя оценка. |
| --- | --- |

—

смята, че е необходимо Европейската комисия да изготви поредица от насоки, включващи икономически рентабилни мерки, от които държавите-членки да черпят, с цел изграждане на свои пакети от мерки по своя оценка.

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ,

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД съобщението на Комисията, адресирано до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите, озаглавено „Тематична стратегия за опазване на почвите“ (COM(2006)231 final) и предложението за директива на Европейския парламент и на Съвета, определящо рамка за опазване на почвите и изменящо директива 2004/35/ЕО (COM(2006)232 final — 2006/0086 (COD));

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД решението на Европейската комисия от 22 септември 2006 г., да се консултира с него по този въпрос, в съответствие с член 175 и член 265, първи параграф от Договора за създаване на Европейската общност;

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД решението на Бюрото от 25 април 2006 г., да възложи на Комисия „Устойчиво развитие“ изработването на становище по тази тема;

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД своето становище от 12 февруари 2003 г. относно съобщението на Комисията „Към тематична стратегия за опазване на почвите“ — CdR 190/2002 final; (1)

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД своето проектостановище (CdR 321/2006 rev. 1), прието от Комисия „Устойчиво развитие“ на 27 ноември 2006 г. (Докладчик: г-н Cor LAMERS (кмет на Houten (NL/ЕНП);

прие на своята 68-а пленарна сесия, проведена на 13 и 14 февруари 2007 г. (заседание от 13 февруари), следното становище:

1.   Позиция на Комитета на регионите

Общи наблюдения

| 1.1 | Почвите имат основно значение за нашето съществуване. Те са необходими като източник на хранителни елементи и вода, цикличен регулатор, среда на живот за многобройни организми и основа на живота на земята. Жизнено важно е за човека, както и за природата, почвите да продължат да изпълняват своите функции по оптимален и траен начин. |
| --- | --- |

1.1

Почвите имат основно значение за нашето съществуване. Те са необходими като източник на хранителни елементи и вода, цикличен регулатор, среда на живот за многобройни организми и основа на живота на земята. Жизнено важно е за човека, както и за природата, почвите да продължат да изпълняват своите функции по оптимален и траен начин.

| 1.2 | Всички държави-членки на ЕС са изправени пред проблема с почвите по един или друг начин. Ясно е, че в някои части на Европа, са се случили и ще продължават да се случват значителни и обезпокояващи процеси на деградация на почвите. |
| --- | --- |

1.2

Всички държави-членки на ЕС са изправени пред проблема с почвите по един или друг начин. Ясно е, че в някои части на Европа, са се случили и ще продължават да се случват значителни и обезпокояващи процеси на деградация на почвите.

| 1.3 | Почвите са неподвижни, но деградацията на почвите в една държава-членка все пак може да има трансгранични ефекти; затова Комитетът смята, че предложението отговаря на принципа за субсидиарност. Освен това, Комитетът констатира, че само девет държави-членки са развили политика за опазване на почвите и че тази политика обикновено се ограничава до определени аспекти на замърсяването на почвата. Освен това, Комитетът смята, че от гледна точка на околната среда, съществуват редица причини за изграждане на политика за почвите на европейско ниво. Например, съществува връзка между замърсяването на почвите и здравето на човека и животните, и в това отношение политиката, свързана с почвите, играе определена роля. Освен това е необходимо на климатичните изменения, трансграничното въздействие на деградация на почвите, натоварването от други компоненти на околната среда и споразуменията от Киото да се отдели внимание на европейско равнище. |
| --- | --- |

1.3

Почвите са неподвижни, но деградацията на почвите в една държава-членка все пак може да има трансгранични ефекти; затова Комитетът смята, че предложението отговаря на принципа за субсидиарност. Освен това, Комитетът констатира, че само девет държави-членки са развили политика за опазване на почвите и че тази политика обикновено се ограничава до определени аспекти на замърсяването на почвата. Освен това, Комитетът смята, че от гледна точка на околната среда, съществуват редица причини за изграждане на политика за почвите на европейско ниво. Например, съществува връзка между замърсяването на почвите и здравето на човека и животните, и в това отношение политиката, свързана с почвите, играе определена роля. Освен това е необходимо на климатичните изменения, трансграничното въздействие на деградация на почвите, натоварването от други компоненти на околната среда и споразуменията от Киото да се отдели внимание на европейско равнище.

| 1.4 | Политиката за опазване на почвите е много сложен въпрос. В Европа съществуват повече от 320 различни видове почви, използвани за различни цели. Почвите могат да имат икономическа, социална, културна или екологична функция и могат да бъдат използвани във връзка със земеделието, природата, строителството и построяването на пътища и диги. По тази причина, за почвите в държавите-членки съществуват най-разнообразни рискове. Това води до значителни различия между отделните държави-членки и дори между различните региони на една държава-членка, както и между мерките, предприети от държавите-членки. Към тези географски различия се прибавят и различията в климата в различните региони в Европа. Тези различия са аналогични на отговорностите, поети в тази област от местните и регионални органи. |
| --- | --- |

1.4

Политиката за опазване на почвите е много сложен въпрос. В Европа съществуват повече от 320 различни видове почви, използвани за различни цели. Почвите могат да имат икономическа, социална, културна или екологична функция и могат да бъдат използвани във връзка със земеделието, природата, строителството и построяването на пътища и диги. По тази причина, за почвите в държавите-членки съществуват най-разнообразни рискове. Това води до значителни различия между отделните държави-членки и дори между различните региони на една държава-членка, както и между мерките, предприети от държавите-членки. Към тези географски различия се прибавят и различията в климата в различните региони в Европа. Тези различия са аналогични на отговорностите, поети в тази област от местните и регионални органи.

| 1.5 | Предвид това голямо разнообразие и трудността да се изработят общи норми, Комитетът смята, че засега е невъзможно да се приемат единни общи за ЕС количествени норми. Все пак смята, че представената от Комисията стратегия е първата стъпка към постигане на съгласие по общи норми в близко бъдеще. За да се осигури ефикасно опазване на почвите е необходимо да се вземат целеви мерки. Политиката за опазване на почвите е сфера, която трябва да се конкретизира преди всичко от местната и регионална власт. |
| --- | --- |

1.5

Предвид това голямо разнообразие и трудността да се изработят общи норми, Комитетът смята, че засега е невъзможно да се приемат единни общи за ЕС количествени норми. Все пак смята, че представената от Комисията стратегия е първата стъпка към постигане на съгласие по общи норми в близко бъдеще. За да се осигури ефикасно опазване на почвите е необходимо да се вземат целеви мерки. Политиката за опазване на почвите е сфера, която трябва да се конкретизира преди всичко от местната и регионална власт.

| 1.6 | В по-голямата част от държавите-членки, местните и регионални органи отговарят за политиката за опазване на почвите. Ето защо те следва да играят основна роля в изработването на нови методи и мерки в областта на опазването на почвите. |
| --- | --- |

1.6

В по-голямата част от държавите-членки, местните и регионални органи отговарят за политиката за опазване на почвите. Ето защо те следва да играят основна роля в изработването на нови методи и мерки в областта на опазването на почвите.

| 1.7 | В тази сфера ролята на Европейският съюз е да поддържа и да стимулира. Идеята за европейско законодателство в тази област може да бъде приета единствено, ако то бъде гъвкаво и предостави достатъчно поле за действие на държавите-членки. |
| --- | --- |

1.7

В тази сфера ролята на Европейският съюз е да поддържа и да стимулира. Идеята за европейско законодателство в тази област може да бъде приета единствено, ако то бъде гъвкаво и предостави достатъчно поле за действие на държавите-членки.

Цели на стратегията

| 1.8 | Комитетът се ангажира с целите на стратегията и смята, че те представляват основен принос към гъвкавата обща европейска политическа рамка за устойчивото управление на почвите. |
| --- | --- |

1.8

Комитетът се ангажира с целите на стратегията и смята, че те представляват основен принос към гъвкавата обща европейска политическа рамка за устойчивото управление на почвите.

| 1.9 | От описанието на целите Комитетът заключава, че акцентът е поставен върху развитието на настоящите познания за процесите в почвите и върху задължението за държавите-членки да предприемат действия в тази област. Те, от своя страна, са поощрени да предприемат действия срещу деградацията на почвите, но идентифицирането на рисковите зони, определянето на целите по отношение на намаляването на деградацията на почвите и предприемането на мерки за реализирането на тези цели е поверено на самите държави-членки. Комитетът поддържа този подход, тъй като той разглежда проблематиката на опазването на почвите като глобален и добре структуриран процес, който позволява да се подчертае местният и регионален характер. |
| --- | --- |

1.9

От описанието на целите Комитетът заключава, че акцентът е поставен върху развитието на настоящите познания за процесите в почвите и върху задължението за държавите-членки да предприемат действия в тази област. Те, от своя страна, са поощрени да предприемат действия срещу деградацията на почвите, но идентифицирането на рисковите зони, определянето на целите по отношение на намаляването на деградацията на почвите и предприемането на мерки за реализирането на тези цели е поверено на самите държави-членки. Комитетът поддържа този подход, тъй като той разглежда проблематиката на опазването на почвите като глобален и добре структуриран процес, който позволява да се подчертае местният и регионален характер.

Въвеждане на опазването на почвите в националното и европейско законодателство

| 1.10 | За изпълнение на стратегията, всички общностни политики и цялото законодателство на ЕС относно почвите следва да се оценяват систематично, за да се определи до каква степен могат да допринесат за насърчаване на устойчивостта на почвите в ЕС. Ако този принос е недостатъчен, законодателството и политиката следва да бъдат адаптирани. Във връзка с това се налага незабавното изработването на план за действие от Комисията. |
| --- | --- |

1.10

За изпълнение на стратегията, всички общностни политики и цялото законодателство на ЕС относно почвите следва да се оценяват систематично, за да се определи до каква степен могат да допринесат за насърчаване на устойчивостта на почвите в ЕС. Ако този принос е недостатъчен, законодателството и политиката следва да бъдат адаптирани. Във връзка с това се налага незабавното изработването на план за действие от Комисията.

| 1.11 | Ето защо Комитетът смята, че стратегията следва още повече да изясни връзката с другите стратегии, развити в рамките на шестата европейска програма за действие относно околната среда, и в частност със стратегии, отнасящи се до пестицидите, отпадъците и тяхната обработка, както почвените и подпочвените води. |
| --- | --- |

1.11

Ето защо Комитетът смята, че стратегията следва още повече да изясни връзката с другите стратегии, развити в рамките на шестата европейска програма за действие относно околната среда, и в частност със стратегии, отнасящи се до пестицидите, отпадъците и тяхната обработка, както почвените и подпочвените води.

„По-добрите практики“ и познаване на процесите, свързани с почвите

| 1.12 | Комитетът смята, че комуникацията и информацията са важни, ако искаме да осигурим устойчиво управление на почвите. В това отношение трябва да се обхванат два аспекта: заплахите за почвите и как почвите могат да насърчат устойчивото общество. |
| --- | --- |

1.12

Комитетът смята, че комуникацията и информацията са важни, ако искаме да осигурим устойчиво управление на почвите. В това отношение трябва да се обхванат два аспекта: заплахите за почвите и как почвите могат да насърчат устойчивото общество.

| 1.13 | Мерките, предприети от държавите-членки са много разнообразни. (виж точка 1.4). Комитетът смята, че качеството на европейските почви може да бъде ефикасно подобрено в практически план, ако държавите-членки, чрез една изградена политика за почвите, споделят своите знания с другите държави-членки. Комитетът окуражава държавите-членки, които вече са изработили политика за почвите, да споделят своя опит с държавите-членки, които не разполагат с обща нормативна рамка в тази област. |
| --- | --- |

1.13

Мерките, предприети от държавите-членки са много разнообразни. (виж точка 1.4). Комитетът смята, че качеството на европейските почви може да бъде ефикасно подобрено в практически план, ако държавите-членки, чрез една изградена политика за почвите, споделят своите знания с другите държави-членки. Комитетът окуражава държавите-членки, които вече са изработили политика за почвите, да споделят своя опит с държавите-членки, които не разполагат с обща нормативна рамка в тази област.

| 1.14 | Комитетът отдава голяма важност и на създаването на отворена комуникационна платформа, която да позволи обмена на информация за „добрите практики“, с оглед на адекватно опазване на почвите. Предвид разнообразието от почви в ЕС, се изисква цялостна картина на мерките, които могат да се ползват, както и мерките, доказали своята ефективност на практика. |
| --- | --- |

1.14

Комитетът отдава голяма важност и на създаването на отворена комуникационна платформа, която да позволи обмена на информация за „добрите практики“, с оглед на адекватно опазване на почвите. Предвид разнообразието от почви в ЕС, се изисква цялостна картина на мерките, които могат да се ползват, както и мерките, доказали своята ефективност на практика.

Новата рамкова директива за опазване на почвите

| 1.15 | Тази директива визира изготвянето на опис на деградацията на почвите в ЕС. Предоставя критерии, позволяващи описът да се изработи по прозрачен и единен начин. Държавите-членки сами определят, дали даден регион е обявен за рисков, евентуалните подходящи мерки, както и тяхното планиране във времето. |
| --- | --- |

1.15

Тази директива визира изготвянето на опис на деградацията на почвите в ЕС. Предоставя критерии, позволяващи описът да се изработи по прозрачен и единен начин. Държавите-членки сами определят, дали даден регион е обявен за рисков, евентуалните подходящи мерки, както и тяхното планиране във времето.

| 1.16 | Комитетът е убеден, че една такава директива, която цели да се изготви опис и да се създадат условия за предприемането на действия от страна на държавите-членки, както предлага Комисията, може да допринесе за постигането на устойчиво управление на почвите в Общността. Тя не следва нито да усложнява, нито да препятства ефективните политики на опазване на почвите, които вече съществуват в държавите-членки. С други думи, настоящата директивата следва да бъде гъвкава по своята структура и не трябва да определя каквито и да е качествени и количествени стандарти. Прилагането на мерките би следвало да бъде на доброволна основа и да се опира на принципа на стимулиране и препоръки. Освен това е уместно да няма увеличаване на изискванията, свързани с документация с цел избягване на ненужната бюрокрация. В същото време не следва да гледа на предложенията на Комисията като подтикване към голяма намеса на ЕС в тази област. |
| --- | --- |

1.16

Комитетът е убеден, че една такава директива, която цели да се изготви опис и да се създадат условия за предприемането на действия от страна на държавите-членки, както предлага Комисията, може да допринесе за постигането на устойчиво управление на почвите в Общността. Тя не следва нито да усложнява, нито да препятства ефективните политики на опазване на почвите, които вече съществуват в държавите-членки. С други думи, настоящата директивата следва да бъде гъвкава по своята структура и не трябва да определя каквито и да е качествени и количествени стандарти. Прилагането на мерките би следвало да бъде на доброволна основа и да се опира на принципа на стимулиране и препоръки. Освен това е уместно да няма увеличаване на изискванията, свързани с документация с цел избягване на ненужната бюрокрация. В същото време не следва да гледа на предложенията на Комисията като подтикване към голяма намеса на ЕС в тази област.

| 1.17 | Комитетът смята националната отговорност от основно значение за постигане на стандартите за околната среда и то при спазване на принципа, според който се търси отговорност от тези, които представляват заплаха за почвите и от собствениците. С други думи би следвало да се уточни, че дори на принципа, че замърсителят плаща, може да се търси отговорност не само от прекия отговорен, но също и от други лица, свързани със случай на замърсяване. Комитетът би желал да подчертае, че следва да се определи на национално равнище кои лица, в крайна сметка, са отговорни лица. |
| --- | --- |

1.17

Комитетът смята националната отговорност от основно значение за постигане на стандартите за околната среда и то при спазване на принципа, според който се търси отговорност от тези, които представляват заплаха за почвите и от собствениците. С други думи би следвало да се уточни, че дори на принципа, че замърсителят плаща, може да се търси отговорност не само от прекия отговорен, но също и от други лица, свързани със случай на замърсяване. Комитетът би желал да подчертае, че следва да се определи на национално равнище кои лица, в крайна сметка, са отговорни лица.

| 1.18 | Комитетът изразява загриженост от факта, че определянето на конкретните изисквания, които ще бъдат заложени в директивата на ЕС, особено що се отнася до определяне на критериите за оценка на рисковете в случай на замърсяване на почвите, по силата на Решение 1999/468/ЕО (Решението за комитологията) ще бъде поверено в ръцете на комитет. По този въпрос е необходимо да се избере такава процедура, която да взема предвид интересите на всички засегнати страни и да гарантира участието им по подходящ начин. |
| --- | --- |

1.18

Комитетът изразява загриженост от факта, че определянето на конкретните изисквания, които ще бъдат заложени в директивата на ЕС, особено що се отнася до определяне на критериите за оценка на рисковете в случай на замърсяване на почвите, по силата на Решение 1999/468/ЕО (Решението за комитологията) ще бъде поверено в ръцете на комитет. По този въпрос е необходимо да се избере такава процедура, която да взема предвид интересите на всички засегнати страни и да гарантира участието им по подходящ начин.

Административно отежняване

| 1.19 | Член 16 от директивата определя голям брой задължения за докладване на информация за местните и регионалните органи. Комитетът смята, че това не би следвало да води до диспропорционално административно отежняване за общините и регионите. Поради това е редно да отбележим, че вниманието, засегнатите служители и финансови средства не могат да бъдат използвани за борбата срещу деградацията на почвите, която би следвало да бъде приоритетна. |
| --- | --- |

1.19

Член 16 от директивата определя голям брой задължения за докладване на информация за местните и регионалните органи. Комитетът смята, че това не би следвало да води до диспропорционално административно отежняване за общините и регионите. Поради това е редно да отбележим, че вниманието, засегнатите служители и финансови средства не могат да бъдат използвани за борбата срещу деградацията на почвите, която би следвало да бъде приоритетна.

| 1.20 | Комитетът съзнава важността на интеграцията на политиката за опазване на почвите към секторната политика и нормативната уредба на всички нива (член 3). Що се отнася до изпълнението на секторната политика, се наблюдава задържане на въвеждането на задължителен контрол върху почвите на основата на съществуващи бази данни (почвени проби). Контрол на почва е важно да се извърши само в случай на риск за почвата. Тъй като политиката определя стриктна рамка, тези проби са, в повечето случаи, излишни по време на прилагането им. Всъщност, в сложни и широко обхватни ситуации се изисква доклад за въздействието върху околната среда. |
| --- | --- |

1.20

Комитетът съзнава важността на интеграцията на политиката за опазване на почвите към секторната политика и нормативната уредба на всички нива (член 3). Що се отнася до изпълнението на секторната политика, се наблюдава задържане на въвеждането на задължителен контрол върху почвите на основата на съществуващи бази данни (почвени проби). Контрол на почва е важно да се извърши само в случай на риск за почвата. Тъй като политиката определя стриктна рамка, тези проби са, в повечето случаи, излишни по време на прилагането им. Всъщност, в сложни и широко обхватни ситуации се изисква доклад за въздействието върху околната среда.

| 1.21 | Комитетът изразява притеснение относно административното отежняване, което могат да представляват за местните и регионални органи описването на рисковите зони, преразглеждането на списъка на рисковите зони на всеки десет години (член 6) и преразглеждането на описа на заразените области (членове 10 и 11). |
| --- | --- |

1.21

Комитетът изразява притеснение относно административното отежняване, което могат да представляват за местните и регионални органи описването на рисковите зони, преразглеждането на списъка на рисковите зони на всеки десет години (член 6) и преразглеждането на описа на заразените области (членове 10 и 11).

| 1.22 | Комитетът изразява наблюдението, че предложението за директива предвижда серии от задължения за констатиране и докладване и включва препоръки относно изготвянето на планове и програми, които по всяка вероятност ще бъдат подчинени на „стратегическа оценка за въздействието върху околната среда (SEA)“, което от своя страна ще доведе до значително увеличаване на административното отежняване. Нормативната уредба на Общността следва с всички възможни средства да избягва налагането на изработване на доклади и на изготвянето на проекти и програми, които следва да се подлагат на оценка на въздействието върху околната среда. |
| --- | --- |

1.22

Комитетът изразява наблюдението, че предложението за директива предвижда серии от задължения за констатиране и докладване и включва препоръки относно изготвянето на планове и програми, които по всяка вероятност ще бъдат подчинени на „стратегическа оценка за въздействието върху околната среда (SEA)“, което от своя страна ще доведе до значително увеличаване на административното отежняване. Нормативната уредба на Общността следва с всички възможни средства да избягва налагането на изработване на доклади и на изготвянето на проекти и програми, които следва да се подлагат на оценка на въздействието върху околната среда.

| 1.23 | Комитетът смята, че общественото участие би следвало да се ограничи до случаите, предвидени в директивата относно информация, свързана с околната среда. |
| --- | --- |

1.23

Комитетът смята, че общественото участие би следвало да се ограничи до случаите, предвидени в директивата относно информация, свързана с околната среда.

Програми за мерки за борба с деградационните процеси в почвите

| 1.24 | Комитетът не желае на съответните органи да се налагат преки задължения по самото почистване и управление на замърсените зони (член 13). Властите контролират извършването на почистване. Всички тези аспекти следва да бъдат разглеждани в контекста на закона и нормативната уредба на държавата-членка и специфичното състояние на почвите. Ясно е, че съответните власти носят отговорност за обработването на замърсените зони. |
| --- | --- |

1.24

Комитетът не желае на съответните органи да се налагат преки задължения по самото почистване и управление на замърсените зони (член 13). Властите контролират извършването на почистване. Всички тези аспекти следва да бъдат разглеждани в контекста на закона и нормативната уредба на държавата-членка и специфичното състояние на почвите. Ясно е, че съответните власти носят отговорност за обработването на замърсените зони.

| 1.25 | Комитетът е удовлетворен от предложението за саниране на почвите, концентрирано върху функционалността (членове 1.1 и 13.2). Мерките са определени в зависимост от начина на използване (понастоящем) на почвите. |
| --- | --- |

1.25

Комитетът е удовлетворен от предложението за саниране на почвите, концентрирано върху функционалността (членове 1.1 и 13.2). Мерките са определени в зависимост от начина на използване (понастоящем) на почвите.

| 1.26 | Оценката на въздействието показва, че мерките, целящи намаляване на деградацията на почвите имат добра социална възвращаемост. Комитетът се присъединява към тази гледна точка, но държи да посочи, че за постигане на такава възвращаемост е необходимо да се инвестира в опазването на почвите. Опитът показва, че прилагането на програми за оздравяване на почвите, специално в общините и регионите, често е спъвано от липсата на финансови средства. |
| --- | --- |

1.26

Оценката на въздействието показва, че мерките, целящи намаляване на деградацията на почвите имат добра социална възвращаемост. Комитетът се присъединява към тази гледна точка, но държи да посочи, че за постигане на такава възвращаемост е необходимо да се инвестира в опазването на почвите. Опитът показва, че прилагането на програми за оздравяване на почвите, специално в общините и регионите, често е спъвано от липсата на финансови средства.

| 1.27 | Комитетът смята, че въвеждането на доклад за състоянието на почвите (член 12) представлява подкрепа от страна на ЕС към изготвянето на опис на замърсените зони; всъщност, този доклад допринася, от една страна, за актуализирането на описа на замърсените зони, и от друга, информира по прозрачен начин жителите на другите държави-членки, заинтересувани от закупуване на терени, като спомага да се избегнат икономически загуби. С този доклад се конкретизира на практика принципът „замърсителят плаща“ (член 4). |
| --- | --- |

1.27

Комитетът смята, че въвеждането на доклад за състоянието на почвите (член 12) представлява подкрепа от страна на ЕС към изготвянето на опис на замърсените зони; всъщност, този доклад допринася, от една страна, за актуализирането на описа на замърсените зони, и от друга, информира по прозрачен начин жителите на другите държави-членки, заинтересувани от закупуване на терени, като спомага да се избегнат икономически загуби. С този доклад се конкретизира на практика принципът „замърсителят плаща“ (член 4).

| 1.28 | Комитетът смята, че когато се определят мерките за запазване на функциите на почвата, е необходимо да се обърне внимание не само на социалните и икономически аспекти, но и на въпросите за безопасността и евентуалното наличие на археологично, геоложко и морфологично наследство (член 8). |
| --- | --- |

1.28

Комитетът смята, че когато се определят мерките за запазване на функциите на почвата, е необходимо да се обърне внимание не само на социалните и икономически аспекти, но и на въпросите за безопасността и евентуалното наличие на археологично, геоложко и морфологично наследство (член 8).

| 1.29 | Комитетът е на мнение, че желанието на Комисията за създаване на модели на финансиране на национално ниво за възстановяване на замърсените земи (член 13) не държи достатъчно сметка за специфичните (финансови) механизми, действащи понастоящем на регионално равнище. Налагането на норми от Общността в тази област по-скоро е риск от създаване на пречки. |
| --- | --- |

1.29

Комитетът е на мнение, че желанието на Комисията за създаване на модели на финансиране на национално ниво за възстановяване на замърсените земи (член 13) не държи достатъчно сметка за специфичните (финансови) механизми, действащи понастоящем на регионално равнище. Налагането на норми от Общността в тази област по-скоро е риск от създаване на пречки.

Добри практики

| 1.30 | В изграждането на форум за обмен на информация Комитетът вижда един от основните елементи на предложението на Комисията (член 17). Местните и регионални органи следва да присъстват активно в този форум, предвид техните практически познания и натрупан опит. |
| --- | --- |

1.30

В изграждането на форум за обмен на информация Комитетът вижда един от основните елементи на предложението на Комисията (член 17). Местните и регионални органи следва да присъстват активно в този форум, предвид техните практически познания и натрупан опит.

2.   Препоръки на Комитета на регионите

| 2.1 | Комитетът смята, че е необходимо Европейската комисия да изготви поредица от насоки, включващи икономически рентабилни мерки, от които държавите-членки да черпят, с цел изграждане на свои пакети от мерки по своя оценка. Държавите-членки, които още не са изработили политика за почвите и които са в процес на нейното изработване, могат да работят ефикасно, само ако разполагат с достатъчно информация. |
| --- | --- |

2.1

Комитетът смята, че е необходимо Европейската комисия да изготви поредица от насоки, включващи икономически рентабилни мерки, от които държавите-членки да черпят, с цел изграждане на свои пакети от мерки по своя оценка. Държавите-членки, които още не са изработили политика за почвите и които са в процес на нейното изработване, могат да работят ефикасно, само ако разполагат с достатъчно информация.

| 2.2 | Комитетът предлага да не се налага общо европейско задължение за докладване на данни, а по-скоро да се позволи на държавите-членки да използват тяхната собствена информационна система за данни и да осигурят на Европейската комисия достъп до тази информация (член 16). |
| --- | --- |

2.2

Комитетът предлага да не се налага общо европейско задължение за докладване на данни, а по-скоро да се позволи на държавите-членки да използват тяхната собствена информационна система за данни и да осигурят на Европейската комисия достъп до тази информация (член 16).

| 2.3 | Административното отежняване, свързано с определянето на рисковите зони, може да бъде ограничено, като предварително се направи бърз преглед на рисковете за почвите (или определени части на почвите) в засегнатата държава-членка (член 6). Що се отнася до преразглеждането на рисковите зони и описа на замърсените зони, пълен преглед е излишен. Контролна актуализация на базата данни е достатъчна. |
| --- | --- |

2.3

Административното отежняване, свързано с определянето на рисковите зони, може да бъде ограничено, като предварително се направи бърз преглед на рисковете за почвите (или определени части на почвите) в засегнатата държава-членка (член 6). Що се отнася до преразглеждането на рисковите зони и описа на замърсените зони, пълен преглед е излишен. Контролна актуализация на базата данни е достатъчна.

| 2.4 | Комитетът предлага да се конкретизира дневният ред за научноизследователските дейности на Европейската комисия, както бе посочено в тематичната стратегия, като се определят приоритети и крайни дати. Абсолютният приоритет следва да бъде разглеждането на последствията от атмосферните изменения върху почвите. Потенциално/реално последствие от атмосферното изменение е ускореното разграждане на органичните материи. Предвид кардиналната роля на органичните материи във функционирането на почвите, атмосферното изменение може да има основни последствия върху едно устойчиво управление на почвите. |
| --- | --- |

2.4

Комитетът предлага да се конкретизира дневният ред за научноизследователските дейности на Европейската комисия, както бе посочено в тематичната стратегия, като се определят приоритети и крайни дати. Абсолютният приоритет следва да бъде разглеждането на последствията от атмосферните изменения върху почвите. Потенциално/реално последствие от атмосферното изменение е ускореното разграждане на органичните материи. Предвид кардиналната роля на органичните материи във функционирането на почвите, атмосферното изменение може да има основни последствия върху едно устойчиво управление на почвите.

Предложение 1

Член 1

| Предложение на Комисията | Предложение за изменение на КР |
| --- | --- |
| 1. | Настоящата директива определя рамка за опазване на почвите и запазване на техния капацитет да изпълняват всяка от своите екологични, икономически, социални и културни функции, а именно:






  a) | производство на биомаса, в частност на земеделието и лесовъдството; |

Предложение на Комисията

Предложение за изменение на КР

1.

Настоящата директива определя рамка за опазване на почвите и запазване на техния капацитет да изпълняват всяка от своите екологични, икономически, социални и културни функции, а именно:

a)

производство на биомаса, в частност на земеделието и лесовъдството;

| б) | складиране, филтриране и обработване на хранителни елементи, вещества и вода; |
| --- | --- |

б)

складиране, филтриране и обработване на хранителни елементи, вещества и вода;

| в) | място за биологично разнообразие, местообитания, видове и гени; |
| --- | --- |

в)

място за биологично разнообразие, местообитания, видове и гени;

| г) | физическа и културна среда на човека и човешката дейност; |
| --- | --- |

г)

физическа и културна среда на човека и човешката дейност;

| д) | източник на суровини; |
| --- | --- |

д)

източник на суровини;

| е) | източник на въглища; |
| --- | --- |

е)

източник на въглища;

| ж) | опазване на геоложкото и археологическо наследство. |
| --- | --- |

ж)

опазване на геоложкото и археологическо наследство.

Във връзка с това, директивата предвижда да се предприемат мерки, предотвратяващи процесите на деградацията на почвите, както естествени, така и тези, които са провокирани от човешката дейност, нарушаваща капацитета на почвите да изпълняват своите функции. Тези мерки предвиждат намаляване на ефектите от тези процеси, както и саниране на деградиралите почви по начин, който да възвърне функционалното им ниво, съвместимо поне с тяхното текущо използване и бъдещото им оторизираното използване.

| 1. | Настоящата директива определя рамка за опазване на почвите и опазване на техния капацитет да изпълняват
  всяка от своите
  екологични, икономически, социални и културни функции, когато това е необходимо:






  a) | производство на биомаса, в частност на земеделието и лесовъдството; |
| --- | --- | --- |

1.

Настоящата директива определя рамка за опазване на почвите и опазване на техния капацитет да изпълняват
  всяка от своите
  екологични, икономически, социални и културни функции, когато това е необходимо:

a)

производство на биомаса, в частност на земеделието и лесовъдството;

| б) | складиране, филтриране и обработване на хранителни елементи, вещества и вода; |
| --- | --- |

б)

складиране, филтриране и обработване на хранителни елементи, вещества и вода;

| в) | място за биологично разнообразие, местообитания, видове и гени; |
| --- | --- |

в)

място за биологично разнообразие, местообитания, видове и гени;

| г) | физическа и културна среда на човека и човешката дейност; |
| --- | --- |

г)

физическа и културна среда на човека и човешката дейност;

| д) | източник на суровини; |
| --- | --- |

д)

източник на суровини;

| е) | източник на въглища; |
| --- | --- |

е)

източник на въглища;

| ж) | опазване на геоложкото, геоморфологично и археологическо наследство. |
| --- | --- |

ж)

опазване на геоложкото, геоморфологично и археологическо наследство.

Във връзка с това, директивата предвижда да се предприемат мерки, предотвратяващи процесите на деградацията на почвите, както естествени, така и тези, които са провокирани от човешката дейност, нарушаваща капацитета на почвите да изпълняват своите функции. Тези мерки предвиждат намаляване на ефектите от тези процеси, както и саниране на деградиралите почви по начин, който да възвърне функционалното им ниво, съвместимо поне с тяхното текущо използване и бъдещото им оторизираното използване.

Изложение на мотивите

Този член дава ясно да се разбере, че предвидените мерки се вписват в един функционален подход. Или, използваната формула — „да използват всяка една от своите функции“ — предполага мултифункционалност и подсказва, че почвите следва да бъдат способни да изпълняват едновременно всички изброени функции.

Ако почвите са свидетели на геоложкото и археологическо наследство, те носят и геоморфологичното наследство. Под геоморфология се разбира формата на почвите в пейзажа. Там, където тази форма има особена стойност, то тя следва да бъде запазена.

Предложение 2

Член 3

| Предложение на Комисията | Предложение за изменение на КР |
| --- | --- |
| По време на изработване на секторните политики, които биха могли да утежнят или намалят деградационните процеси на почвите, страните определят, описват и оценяват последствията от тези политики върху процесите, и в частност в областта на градското и териториално устройство, транспорта, енергетиката, земеделието, развитието на селското стопанство, лесовъдството, извличане на суровини, търговия и промишленост, стокова политика, туризъм, изменения на климата, на околната среда, защита на природата и пейзажите.
  Държавите-членки обнародват тази информация. | По време на изработване на секторните политики, за които се предполага, че ще утежнят или намалят деградационните процеси на почвите, страните определят, и описват и оценяват последствията от тези политики върху процесите, и в частност в областта на градското и териториално устройство, транспорта, енергетиката, земеделието, развитието на селското стопанство, лесовъдството, извличане на суровини, търговия и промишленост, стокова политика, туризъм, изменения на климата, на околната среда, защита на природата и пейзажите.
  Държавите-членки обнародват тази информация. По време на изготвянето на политиките и общоевропейската уредба, Комисията разширява външната интеграция до темата за почвите. |

Предложение на Комисията

Предложение за изменение на КР

По време на изработване на секторните политики, които биха могли да утежнят или намалят деградационните процеси на почвите, страните определят, описват и оценяват последствията от тези политики върху процесите, и в частност в областта на градското и териториално устройство, транспорта, енергетиката, земеделието, развитието на селското стопанство, лесовъдството, извличане на суровини, търговия и промишленост, стокова политика, туризъм, изменения на климата, на околната среда, защита на природата и пейзажите.

Държавите-членки обнародват тази информация.

По време на изработване на секторните политики, за които се предполага, че ще утежнят или намалят деградационните процеси на почвите, страните определят, и описват и оценяват последствията от тези политики върху процесите, и в частност в областта на градското и териториално устройство, транспорта, енергетиката, земеделието, развитието на селското стопанство, лесовъдството, извличане на суровини, търговия и промишленост, стокова политика, туризъм, изменения на климата, на околната среда, защита на природата и пейзажите.

Държавите-членки обнародват тази информация. По време на изготвянето на политиките и общоевропейската уредба, Комисията разширява външната интеграция до темата за почвите.

Изложение на мотивите

Комитетът е доволен от външната интеграция, както е описана в член 3. КР е убеден, че това не следва да е задължение единствено на държавите-членки, а и на ЕС като цяло.

Предложение 3

Член 6

| Предложение на Комисията | Предложение за изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   В срок от пет години, считано от [дата на транспонирането], държавите-членки изготвят на съответното ниво, и за съответната територия, опис на зоните, в които е явно или силно вероятно наличието или появата на един или повече деградационни процеси, наричани по-долу „рискови зони“:






  a) | ерозия от вода или вятър; |

Предложение на Комисията

Предложение за изменение на КР

1.   В срок от пет години, считано от [дата на транспонирането], държавите-членки изготвят на съответното ниво, и за съответната територия, опис на зоните, в които е явно или силно вероятно наличието или появата на един или повече деградационни процеси, наричани по-долу „рискови зони“:

a)

ерозия от вода или вятър;

| б) | намаляване на съдържанието на органична материя, вследствие на постоянното намаляване на органичната част на почвите, с изключение на неразградени растителни и животински отпадъци, продуктите от тяхното частично разграждане, и биомасата в почвите; |
| --- | --- |

б)

намаляване на съдържанието на органична материя, вследствие на постоянното намаляване на органичната част на почвите, с изключение на неразградени растителни и животински отпадъци, продуктите от тяхното частично разграждане, и биомасата в почвите;

| в) | слягане на почвата чрез увеличаване видимата гъстота и намаляване шупливостта на почвите; |
| --- | --- |

в)

слягане на почвата чрез увеличаване видимата гъстота и намаляване шупливостта на почвите;

| д) | засоляване на почвите чрез наслагване на разтворими соли в почвите; |
| --- | --- |

д)

засоляване на почвите чрез наслагване на разтворими соли в почвите;

| е) | свлачища, причинени от умерено бързи до бързи низходящи движения на почвени маси и на скален материал. |
| --- | --- |

е)

свлачища, причинени от умерено бързи до бързи низходящи движения на почвени маси и на скален материал.

С цел изготвянето на това описание, държавите-членки използват, за всеки един от деградационните процеси, най-малко елементите, изброени в приложение I, и взимат предвид усложняването от отделянето на газове от парниковия ефект и опустиняването, причинено от процеса.

2.   Списъкът на описаните рискови зони в параграф 1 се публикува и преразглежда поне на всеки десет години.

1.   В срок от пет години, считано от [дата на транспонирането], държавите-членки изготвят, на такова административно ниво и в такъв географския мащаб, каквито смятат за подходящи и за съответната им територия, опис на зоните в които е явно или силно вероятно наличието или появата на един или повече деградационни процеси, наричани по-долу „рискови зони“:

| a) | ерозия от вода или вятър; |
| --- | --- |

a)

ерозия от вода или вятър;

| б) | намаляване на съдържанието на органична материя, вследствие на постоянното намаляване на органичната част на почвите, с изключение на неразградени растителни и животински отпадъци, продуктите от тяхното частично разграждане, и биомасата в почвите; |
| --- | --- |

б)

намаляване на съдържанието на органична материя, вследствие на постоянното намаляване на органичната част на почвите, с изключение на неразградени растителни и животински отпадъци, продуктите от тяхното частично разграждане, и биомасата в почвите;

| в) | слягане на почвата чрез увеличаване видимата гъстота и намаляване шупливостта на почвите; |
| --- | --- |

в)

слягане на почвата чрез увеличаване видимата гъстота и намаляване шупливостта на почвите;

| д) | засоляване на почвите чрез наслагване на разтворими соли в почвите; |
| --- | --- |

д)

засоляване на почвите чрез наслагване на разтворими соли в почвите;

| е) | свлачища, причинени от умерено бързи до бързи низходящи движения на почвени маси и на скален материал. |
| --- | --- |

е)

свлачища, причинени от умерено бързи до бързи низходящи движения на почвени маси и на скален материал.

С цел изготвянето на това описание, държавите-членки пристъпват, за всеки един от деградационните процеси, към бързо разглеждане с цел да се определи кои процеси не са съществени за почвите
  —
  или част от почвите
  —
  на засегнатите държави-членки. За останалите деградационни процеси, е изготвен списък на потенциалните рискови зони. Окончателният списък на рисковите зони ще бъде изготвен, като първият списък бъде предложен за задълбочено разглеждане, в рамките на който от една страна са включени най-малко изброените в Приложение I елементи и, от друга страна, е взето предвид усложняването от отделянето на газове от парниковия ефект и опустиняването, причинено от този процес.

2.   Списъкът на описаните рискови зони в параграф 1 се публикува и преразглежда
  актуализира поне на всеки десет години.

Изложение на мотивите

Член 6, параграф 1: държавите-членки сами определят на какво административно ниво и при какъв географски мащаб да се идентифицират рисковите зони. Изборът за вземане или не на мерки в рисковите зони и характерът на тези мерки е политическо решение на съответната държава-членка. Преди идентифицирането на рисковите зони, е необходимо да се извърши бърз преглед, който ще позволи да се изключат някои случаи. Последващата работа по оценката следва да бъде оправдана. На базата на тази първоначална селекция, може да се пристъпи към по-точна идентификация на рисковите зони с помощта на елементите, изброени в приложение I. Например, може да се цитира частта относно съдържанието на органични вещества. В земеделските области съдържанието на органични вещества в различните парцели е различно (хетерогенни области). Това съдържание се възстановява бавно, като процесът протича на нивото на отделния парцел. Към него трябва да се пристъпва главно посредством кръстосано спазване и добра земеделска практика.

Член 6, параграф 2: терминът „преразглеждане“, използван от Комисията, води до мисълта, че е необходимо да се извършва пълен преглед на всеки десет години. Въпреки това е важно държавите-членки да поддържат една добра система за проследяване, която да позволява актуализирането на списъка на рисковите зони на всеки десет години.

Предложение 4

Член 8

| Предложение на Комисията | Предложение за изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   С цел опазване на функциите на почвите, посочени в член 1, параграф 1, държавите-членки изграждат, за рисковите зони, описани в член 6, програма за мерки, които съдържат най-малко цели за намаляване на рисковете, мерки за постигане на тези цели, календар за прилагането на тези мерки и оценка на публичните или частни фондове, необходими за тяхното финансиране.
  2.   Когато изработват и ревизират програмите за мерки, съгласно с параграф 1, държавите-членки вземат предвид надлежно социалния и икономически отзвук за предвижданите мерки.
  Държавите-членки следят за ефикасността на мерките по отношение на тяхната цена и техническа реализуемост, и пристъпват към оценка на последиците, а именно анализи на разходи и ползи, преди изграждането на програмите за мерки.
  Държавите-членки отбелязват в своите програми за мерки начините за прилагане на мерките, и начина, по който те ще допринесат за реализацията на определените цели на околната среда.
  3.   Когато една зона е изложена на риск от деградация на почвата от няколко едновременно протичащи процеси, държавите-членки могат да приемат единна програма, в която да определят точните цели за намаляване на всички рискове, както и мерките за достигане на поставените цели.
  4.   Тази програма за мерки се изработва в срок от седем години, считано от [дата на транспониране] и е приложима в продължение на осем години след тази дата.
  Програмата за мерки се обнародва и се преразглежда минимум на всеки пет години. | 1.   С цел опазване на функциите на почвите, посочени в член 1, параграф 1, държавите-членки изграждат, на административно ниво и в географски мащаб, които смятат за подходящи, за рисковите зони, описани в член 6, програма за мерки, които съдържат най-малко цели за намаляване на рисковете, мерки за постигане на тези цели, календар за прилагането на тези мерки и оценка на публичните или частни фондове, необходими за тяхното финансиране.
  2.   Когато изработват и ревизират програмите за мерки, съгласно с параграф 1, държавите-членки вземат предвид надлежно социалния и икономически отзвук за предвижданите мерки, както и последствията за безопасността на археологическото, геоморфологично и геоложко наследство.

  Държавите-членки следят за ефикасността на мерките по отношение на тяхната цена и техническа реализуемост, и пристъпват към оценка на последиците, а именно анализи на разходи и ползи, преди изграждането на програмите за мерки.

  Държавите-членки отбелязват в своите програми за мерки начините за прилагане на мерките, и начина, по който те ще допринесат за реализацията на определените цели на околната среда.
  3.   Когато една зона е изложена на риск от деградация на почвата от няколко едновременно протичащи процеси, държавите-членки могат да приемат единна програма, в която да определят точните цели за намаляване на всички рискове, както и мерките за достигане на поставените цели.
  4.   Тази програма се изработва в срок от седем
  пет години, считано от [дата на транспониране]
  обнародването от Европейската комисия на поредицата насоки, предвидени в чл. 17, параграф 2, и е приложима в продължение на максимум осем
  четири години след тази дата.
  Програмата за мерки се обнародва и се преразглежда минимум на всеки пет години. |

Предложение на Комисията

Предложение за изменение на КР

1.   С цел опазване на функциите на почвите, посочени в член 1, параграф 1, държавите-членки изграждат, за рисковите зони, описани в член 6, програма за мерки, които съдържат най-малко цели за намаляване на рисковете, мерки за постигане на тези цели, календар за прилагането на тези мерки и оценка на публичните или частни фондове, необходими за тяхното финансиране.

2.   Когато изработват и ревизират програмите за мерки, съгласно с параграф 1, държавите-членки вземат предвид надлежно социалния и икономически отзвук за предвижданите мерки.

Държавите-членки следят за ефикасността на мерките по отношение на тяхната цена и техническа реализуемост, и пристъпват към оценка на последиците, а именно анализи на разходи и ползи, преди изграждането на програмите за мерки.

Държавите-членки отбелязват в своите програми за мерки начините за прилагане на мерките, и начина, по който те ще допринесат за реализацията на определените цели на околната среда.

3.   Когато една зона е изложена на риск от деградация на почвата от няколко едновременно протичащи процеси, държавите-членки могат да приемат единна програма, в която да определят точните цели за намаляване на всички рискове, както и мерките за достигане на поставените цели.

4.   Тази програма за мерки се изработва в срок от седем години, считано от [дата на транспониране] и е приложима в продължение на осем години след тази дата.

Програмата за мерки се обнародва и се преразглежда минимум на всеки пет години.

1.   С цел опазване на функциите на почвите, посочени в член 1, параграф 1, държавите-членки изграждат, на административно ниво и в географски мащаб, които смятат за подходящи, за рисковите зони, описани в член 6, програма за мерки, които съдържат най-малко цели за намаляване на рисковете, мерки за постигане на тези цели, календар за прилагането на тези мерки и оценка на публичните или частни фондове, необходими за тяхното финансиране.

2.   Когато изработват и ревизират програмите за мерки, съгласно с параграф 1, държавите-членки вземат предвид надлежно социалния и икономически отзвук за предвижданите мерки, както и последствията за безопасността на археологическото, геоморфологично и геоложко наследство.

Държавите-членки следят за ефикасността на мерките по отношение на тяхната цена и техническа реализуемост, и пристъпват към оценка на последиците, а именно анализи на разходи и ползи, преди изграждането на програмите за мерки.

Държавите-членки отбелязват в своите програми за мерки начините за прилагане на мерките, и начина, по който те ще допринесат за реализацията на определените цели на околната среда.

3.   Когато една зона е изложена на риск от деградация на почвата от няколко едновременно протичащи процеси, държавите-членки могат да приемат единна програма, в която да определят точните цели за намаляване на всички рискове, както и мерките за достигане на поставените цели.

4.   Тази програма се изработва в срок от седем
  пет години, считано от [дата на транспониране]
  обнародването от Европейската комисия на поредицата насоки, предвидени в чл. 17, параграф 2, и е приложима в продължение на максимум осем
  четири години след тази дата.

Програмата за мерки се обнародва и се преразглежда минимум на всеки пет години.

Изложение на мотивите

Член 8, параграф 2: Комитетът смята, че е недостатъчно да се взимат предвид единствено социалният и икономически отзвук. Всъщност безопасността, геоморфологичните, геоложките и археологическите последици също са изключително важни.

Мерките се финансират от самите държави-членки и не е необходимо създаване на европейска директива, която да изисква от тях вземането на ефикасни мерси по отношение на цената.

Член 8, параграф 4: текстът на Комисията взема за отправна точка момента на влизане в сила на директивата. Въпреки това, преди да могат да се определят и предприемат тези мерки, националните, регионалните и местните власти следва добре да познават възможностите, предлагани в тази сфера. За тази цел е необходимо публикуването на сборник с ефективни от гледна точка на разходите мерки, върху които тези власти да могат да се базират по време на изграждането на тяхната политика (виж също препоръки 9 и 10). Европейската комисия може да внесе тук ценен принос. Европейската комисия смята, че датата на публикуване на сборника е добра отправна точка.

Предложение 5

Член 10

| Текст, предложен от Комисията | Предложение за изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   Съгласно с процедурата, описана в член 11, държавите-членки описват, в съответната територия, зоните, върху които е било потвърдено наличието на опасни вещества, произтичащи от човешка дейност, в концентрации, които държавите-членки смятат, че водят до сериозен риск за човешкото здраве или за околната среда, наречени по-долу „замърсени зони“.
  Този риск се оценява предвид ефективното използване на почвите и тяхното бъдещо оторизирано ползване.
  2.   Държавите-членки изработват национален опис на замърсените зони, наричан по-долу „опис“. Описът се публикува и се преразглежда минимум на всеки пет години. | 1.   Съгласно с процедурата, описана в член 11, държавите-членки описват, в съответната територия, зоните, върху които е било потвърдено наличието на опасни вещества, произтичащи от човешка дейност, в концентрации, които държавите-членки смятат, че водят до сериозен риск за човешкото здраве или за околната среда, наречени по-долу „замърсени зони“.
  Този риск се оценява предвид ефективното използване на почвите и тяхното бъдещо оторизирано ползване.
  2.   Държавите-членки изработват национален опис на замърсените зони, наричан по-долу „опис“. Описът се публикува и, ако е нужно, актуализира на всеки пет години
  се преразглежда минимум на всеки пет години. |

Текст, предложен от Комисията

Предложение за изменение на КР

1.   Съгласно с процедурата, описана в член 11, държавите-членки описват, в съответната територия, зоните, върху които е било потвърдено наличието на опасни вещества, произтичащи от човешка дейност, в концентрации, които държавите-членки смятат, че водят до сериозен риск за човешкото здраве или за околната среда, наречени по-долу „замърсени зони“.

Този риск се оценява предвид ефективното използване на почвите и тяхното бъдещо оторизирано ползване.

2.   Държавите-членки изработват национален опис на замърсените зони, наричан по-долу „опис“. Описът се публикува и се преразглежда минимум на всеки пет години.

1.   Съгласно с процедурата, описана в член 11, държавите-членки описват, в съответната територия, зоните, върху които е било потвърдено наличието на опасни вещества, произтичащи от човешка дейност, в концентрации, които държавите-членки смятат, че водят до сериозен риск за човешкото здраве или за околната среда, наречени по-долу „замърсени зони“.

Този риск се оценява предвид ефективното използване на почвите и тяхното бъдещо оторизирано ползване.

2.   Държавите-членки изработват национален опис на замърсените зони, наричан по-долу „опис“. Описът се публикува и, ако е нужно, актуализира на всеки пет години
  се преразглежда минимум на всеки пет години.

Изложение на мотивите

Терминът „преразглеждане“, използван от Комисията, води до мисълта, че е необходимо да се извършва пълен преглед на всеки пет години. Въпреки това е важно държавите-членки да поддържат една добра система за проследяване, която да позволява актуализирането на списъка на рисковите зони на всеки пет години.

Предложение 6

Член 11

| Предложение на Комисията | Предложение за изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   Всяка държава-членка определя компетентен орган, натоварен с описа на замърсените зони.
  2.   В срок от пет години, считано от [дата на транспониране], компетентните органи локализират най-малко зоните, в които протичат или са протичали дейности, които биха могли да замърсят почвите, описани в приложение II.
  Във връзка с това, дейностите, посочени в точка 2 на приложение II са взети предвид независимо от праговете, специфицирани в приложение I на директива 96/61/ЕО на Съвета, с изключение на дейностите на микропредприятията, описани в параграф 3 на член 2 на приложението на Препоръката на Комисията 2003/61/ЕО, и тези, които засягат интензивното животновъдство.
  Списъкът на тези зони се преразглежда редовно.
  3.   Съгласно с посочения по-долу график компетентните власти измерват концентрацията на опасни вещества в зоните от описа, изготвен съгласно с параграф 2 и, когато резултатът от тези измервания дава основателни поводи да се мисли, че съществува риск за човешкото здраве или околната среда, който не може да бъде пренебрегнат, се пристъпва към оценяване на рисковете на място за всяка една от засегнатите зони:






  a) | в срок от пет години, считано от [дата на транспониране] за най-малко 10 % от зоните; |

Предложение на Комисията

Предложение за изменение на КР

1.   Всяка държава-членка определя компетентен орган, натоварен с описа на замърсените зони.

2.   В срок от пет години, считано от [дата на транспониране], компетентните органи локализират най-малко зоните, в които протичат или са протичали дейности, които биха могли да замърсят почвите, описани в приложение II.

Във връзка с това, дейностите, посочени в точка 2 на приложение II са взети предвид независимо от праговете, специфицирани в приложение I на директива 96/61/ЕО на Съвета, с изключение на дейностите на микропредприятията, описани в параграф 3 на член 2 на приложението на Препоръката на Комисията 2003/61/ЕО, и тези, които засягат интензивното животновъдство.

Списъкът на тези зони се преразглежда редовно.

3.   Съгласно с посочения по-долу график компетентните власти измерват концентрацията на опасни вещества в зоните от описа, изготвен съгласно с параграф 2 и, когато резултатът от тези измервания дава основателни поводи да се мисли, че съществува риск за човешкото здраве или околната среда, който не може да бъде пренебрегнат, се пристъпва към оценяване на рисковете на място за всяка една от засегнатите зони:

a)

в срок от пет години, считано от [дата на транспониране] за най-малко 10 % от зоните;

| б) | в срок от 15 години, считано от [дата на транспониране] за най-малко 60 % от зоните; |
| --- | --- |

б)

в срок от 15 години, считано от [дата на транспониране] за най-малко 60 % от зоните;

| в) | в срок от 25 години считано от [дата на транспониране] за останалите зони. |
| --- | --- |

в)

в срок от 25 години считано от [дата на транспониране] за останалите зони.

1.   Всяка държава-членка определя компетентен орган, натоварен с описа на замърсените зони.

2.   В срок от пет години, считано от [дата на транспониране], компетентните органи локализират най-малко зоните, в които протичат или са протичали дейности, които биха могли да замърсят почвите, описани в приложение II.

Във връзка с това, дейностите, посочени в точка 2 на приложение II са взети предвид независимо от праговете, специфицирани в приложение I на директива 96/61/ЕО на Съвета, с изключение на дейностите на микропредприятията, описани в параграф 3 на член 2 на приложението на Препоръката на Комисията 2003/61/ЕО, и тези, които засягат интензивното животновъдство.

Списъкът на тези зони се преразглежда
  актуализира редовно.

3.   Съгласно с посочения по-долу график компетентните власти измерват концентрацията на опасни вещества в зоните от описа, изготвен съгласно с параграф 2
  гарантират, че се създава ясна картина на случаите на замърсяване върху зоните, идентифицирани по метода, описан в член 11, параграф 2, и, когато нивото на замърсяване дава основателни поводи да се мисли, че съществува риск за човешкото здраве или околната среда, да осигурят, извършването на оценка на риска на място във всяка една засегната зона:

| a) | в срок от пет години, считано от [дата на транспониране] за най-малко 10 % от зоните; |
| --- | --- |

a)

в срок от пет години, считано от [дата на транспониране] за най-малко 10 % от зоните;

| б) | в срок от 15 години, считано от [дата на транспониране] за най-малко 60 % от зоните; |
| --- | --- |

б)

в срок от 15 години, считано от [дата на транспониране] за най-малко 60 % от зоните;

| в) | в срок от 25 години считано от [дата на транспониране] за останалите зони. |
| --- | --- |

в)

в срок от 25 години считано от [дата на транспониране] за останалите зони.

Изложение на мотивите

Компетентните органи са отговорни за изработването на таблица на замърсените зони. Освен това, те ще бъдат отговорни за евентуалните рискове за човешкото здраве и околната среда. Това обаче не означава, че те следва сами да извършат анализа на място. В най-общ смисъл анализът на замърсяването се очаква да бъде извършен, на първо място, от замърсителя, от собственика или ползвателя на зоната. При липса на лица, които да поемат тази отговорност, компетентните органи могат да вземат решение сами да пристъпят към анализа.

Предложение 7

Член 12

| Предложение на Комисията | Предложение за изменение на КР |
| --- | --- |
| 2.   Докладът относно състоянието на почвите е изработен от одобрен орган или оторизирано лице, назначено от държавата-членка. Той съдържа най-малко следните елементи:






  a) | историческо проследяване на зоната, такава, каквато е удостоверена в официалните документи; |

Предложение на Комисията

Предложение за изменение на КР

2.   Докладът относно състоянието на почвите е изработен от одобрен орган или оторизирано лице, назначено от държавата-членка. Той съдържа най-малко следните елементи:

a)

историческо проследяване на зоната, такава, каквато е удостоверена в официалните документи;

| б) | резултатите от един химичен анализ, показващ концентрацията на опасните вещества в почвите, единствено за веществата, свързани потенциално със замърсяваща дейност, извършвана в зоната; |
| --- | --- |

б)

резултатите от един химичен анализ, показващ концентрацията на опасните вещества в почвите, единствено за веществата, свързани потенциално със замърсяваща дейност, извършвана в зоната;

| в) | концентрациите, които пораждат страх, че съответните опасни вещества представляват значителен риск за човешкото здраве и околната среда. |
| --- | --- |

в)

концентрациите, които пораждат страх, че съответните опасни вещества представляват значителен риск за човешкото здраве и околната среда.

2.   Докладът относно състоянието на почвите е изработен от одобрен орган или оторизирано лице, назначено от държавата-членка. Той съдържа най-малко следните елементи:

| a) | историческо проследяване на зоната, такава, каквато е удостоверена в официалните документи; |
| --- | --- |

a)

историческо проследяване на зоната, такава, каквато е удостоверена в официалните документи;

| б) | резултатите от един химичен анализ, показващ концентрацията на опасните вещества в почвите, единствено за веществата, свързани потенциално със замърсяваща дейност, извършвана в зоната; |
| --- | --- |

б)

резултатите от един химичен анализ, показващ концентрацията на опасните вещества в почвите, единствено за веществата, свързани потенциално със замърсяваща дейност, извършвана в зоната;

| в) | концентрациите, които пораждат страх, че съответните опасни вещества представляват значителен риск за човешкото здраве и околната среда. В тази връзка се взима предвид (а) политиката за рисковете и санирането на почвите, подета от засегнатата държава-членка, за разрешаване на рисковете и (б) местните особености на състоянието на почвите. |
| --- | --- |

в)

концентрациите, които пораждат страх, че съответните опасни вещества представляват значителен риск за човешкото здраве и околната среда. В тази връзка се взима предвид (а) политиката за рисковете и санирането на почвите, подета от засегнатата държава-членка, за разрешаване на рисковете и (б) местните особености на състоянието на почвите.

Изложение на мотивите

От текста на член 12, параграф 2, точка в) може да се заключи, че съществува един списък на нивата на концентрация свързани с рискове. Комитетът е на мнение, че евентуалните рискове за човешкото здраве и за околната среда зависят от използването на замърсената зона. След продажбата на зоната, нейното използване може да бъде променено.

Ако се иска да изкажем мнение относно потенциалните рискове в зоната в съответния доклад, следва да бъде направена оценка на рисковете, в рамките на която да се взимат предвид актуалното използване на зоната, както и бъдещото оторизирано използване.

Моделът на доклад за състоянието на почвите следва да предвижда възможност за тълкуване на данните и да вземе предвид политиката за рискове и саниране на почвите, водена в засегнатата страна.

Предложение 8

Член 13

| Предложение на Комисията | Предложение за изменение на КР |
| --- | --- |
| Член 13
  Саниране
  1.   Държавите-членки следят за санирането на зоните, изброени в техните описи.
  2.   Санирането се състои в интервенция в почвата с цел елиминирането, овладяването, ограничаването или намаляването на замърсителите в почвата, така че замърсената зона, като се взима предвид нейното текущо използване и бъдещото й оторизирано използване, да не представлява сериозен риск за човешкото здраве или за околната среда.
  3.   Държавите-членки създават подходящи механизми за финансиране на санирането на замърсените зони, за които по принципа „замърсителят плаща“ не може да бъде установено лицето, отговорно за замърсяването или същото не може да бъде считано за отговорно според националното законодателство или законодателството на Общността, или не може да бъде задължено да поеме разходите по санирането. | Член 13
  Саниране
  1.   Държавите-членки следят за санирането на зоните, изброени в техните описи.
  2.   Санирането се състои в интервенция в почвата с цел елиминирането, овладяването, ограничаването или намаляването на замърсителите в почвата, така че замърсената зона, като се взима предвид нейното текущо използване и бъдещото й оторизирано използване, да не представлява сериозен риск за човешкото здраве или за околната среда.
  3   Преди започване на самото саниране могат да бъдат взети временни мерки, при условие че изключват възможността от досег със заразните вещества, че са надлежно обосновани и че не продължават прекалено дълго във времето.
  4.   Държавите-членки създават подходящи механизми за финансиране на санирането на замърсените зони, за които по принципа „замърсителят плаща“ не може да бъде установено лицето, отговорно за замърсяването или същото не може да бъде считано за отговорно според националното законодателство или законодателството на Общността, или не може да бъде задължено да поеме разходите по санирането. За финансиране на санирането могат да се използват налични средства на ЕС. |

Предложение на Комисията

Предложение за изменение на КР

Член 13

Саниране

1.   Държавите-членки следят за санирането на зоните, изброени в техните описи.

2.   Санирането се състои в интервенция в почвата с цел елиминирането, овладяването, ограничаването или намаляването на замърсителите в почвата, така че замърсената зона, като се взима предвид нейното текущо използване и бъдещото й оторизирано използване, да не представлява сериозен риск за човешкото здраве или за околната среда.

3.   Държавите-членки създават подходящи механизми за финансиране на санирането на замърсените зони, за които по принципа „замърсителят плаща“ не може да бъде установено лицето, отговорно за замърсяването или същото не може да бъде считано за отговорно според националното законодателство или законодателството на Общността, или не може да бъде задължено да поеме разходите по санирането.

Член 13

Саниране

1.   Държавите-членки следят за санирането на зоните, изброени в техните описи.

2.   Санирането се състои в интервенция в почвата с цел елиминирането, овладяването, ограничаването или намаляването на замърсителите в почвата, така че замърсената зона, като се взима предвид нейното текущо използване и бъдещото й оторизирано използване, да не представлява сериозен риск за човешкото здраве или за околната среда.

3   Преди започване на самото саниране могат да бъдат взети временни мерки, при условие че изключват възможността от досег със заразните вещества, че са надлежно обосновани и че не продължават прекалено дълго във времето.

4.   Държавите-членки създават подходящи механизми за финансиране на санирането на замърсените зони, за които по принципа „замърсителят плаща“ не може да бъде установено лицето, отговорно за замърсяването или същото не може да бъде считано за отговорно според националното законодателство или законодателството на Общността, или не може да бъде задължено да поеме разходите по санирането. За финансиране на санирането могат да се използват налични средства на ЕС.

Изложение на мотивите

Ако това отговаря на една екологична рационалност, конкретните мерки за саниране могат да бъдат отсрочени, ако тяхното прилагане ще бъде икономически по-ефективно, ако те бъдат комбинирани с други дейности, а именно в областта на териториалното развитие, като например строителните проекти. В този случай е необходимо да се вземат временни мерки за безопасност.

Предложение 9

Член 16

| Предложение на Комисията | Предложение за изменение на КР |
| --- | --- |
| 1.   Държавите-членки, в срок от осем години, считано от [дата на транспониране], а след това и на всеки пет години, предават на Комисията следната информация:






  а) | резюме на инициативите, приети съгласно с член 5; |

Предложение на Комисията

Предложение за изменение на КР

1.   Държавите-членки, в срок от осем години, считано от [дата на транспониране], а след това и на всеки пет години, предават на Комисията следната информация:

а)

резюме на инициативите, приети съгласно с член 5;

| б) | рисковите зони, определени в приложение на член 6 параграф 1; |
| --- | --- |

б)

рисковите зони, определени в приложение на член 6 параграф 1;

| в) | използваният метод за отбелязване на рисковете по член 7; |
| --- | --- |

в)

използваният метод за отбелязване на рисковете по член 7;

| г) | програмите за мерки, приети съгласно с член 8, както и оценка на ефикасността на мерките за намаляване на риска и на деградационните процеси на почвите; |
| --- | --- |

г)

програмите за мерки, приети съгласно с член 8, както и оценка на ефикасността на мерките за намаляване на риска и на деградационните процеси на почвите;

| д) | резултатите от описването по член 11, параграфи 2 и 3 и описа на замърсените зони, изготвен съгласно с член 10, параграф 2; |
| --- | --- |

д)

резултатите от описването по член 11, параграфи 2 и 3 и описа на замърсените зони, изготвен съгласно с член 10, параграф 2;

| е) | националната стратегия за саниране, приета съгласно с член 14; |
| --- | --- |

е)

националната стратегия за саниране, приета съгласно с член 14;

| ж) | резюме на инициативите, приети съгласно с член 15 за проучване на общественото мнение. |
| --- | --- |

ж)

резюме на инициативите, приети съгласно с член 15 за проучване на общественото мнение.

1.   Държавите-членки, в срок от осем години, считано от [дата на транспониране], а след това и на всеки пет години, предават дават на Комисията следната информация
  достъп до данните, които позволяват извличане на следната информация:

| a) | резюме на инициативите, приети съгласно с член 5; |
| --- | --- |

a)

резюме на инициативите, приети съгласно с член 5;

| а
  б) | рисковите зони, определени в приложение на член 6 параграф 1; |
| --- | --- |

а
  б)

рисковите зони, определени в приложение на член 6 параграф 1;

| бв) | използваният метод за отбелязване на рисковете по член 7; |
| --- | --- |

бв)

използваният метод за отбелязване на рисковете по член 7;

| г) | програмите за мерки, приети съгласно с член 8, както и оценка на ефикасността на мерките за намаляване на риска и на деградационните процеси на почвите; |
| --- | --- |

г)

програмите за мерки, приети съгласно с член 8, както и оценка на ефикасността на мерките за намаляване на риска и на деградационните процеси на почвите;

| в
  д
  ) | резултатите от описването по член 11, параграфи 2 и 3 и описа на замърсените зони, изготвен съгласно с член 10, параграф 2; |
| --- | --- |

в
  д
  )

резултатите от описването по член 11, параграфи 2 и 3 и описа на замърсените зони, изготвен съгласно с член 10, параграф 2;

| е) | националната стратегия за саниране, приета съгласно с член 14; |
| --- | --- |

е)

националната стратегия за саниране, приета съгласно с член 14;

| ж) | резюме на инициативите, приети съгласно с член 15 за проучване на общественото мнение. |
| --- | --- |

ж)

резюме на инициативите, приети съгласно с член 15 за проучване на общественото мнение.

2.   Държавите-членки осигуряват на Комисията, в срок от пет години, считано от съставянето на сборника по член 17, параграф 2, и след това на всеки пет години, достъп до данните, с цел предаване на следната информация:

| a) | резюме на инициативите, приети съгласно с член 5; |
| --- | --- |

a)

резюме на инициативите, приети съгласно с член 5;

| б) | програмите за мерки, приети съгласно с член 8, както и оценка на ефикасността на мерките за намаляване на риска и на деградационните процеси на почвите; |
| --- | --- |

б)

програмите за мерки, приети съгласно с член 8, както и оценка на ефикасността на мерките за намаляване на риска и на деградационните процеси на почвите;

| в) | националната стратегия за саниране, приета съгласно с член 14; |
| --- | --- |

в)

националната стратегия за саниране, приета съгласно с член 14;

| г) | резюме на инициативите, приети съгласно с член 15 за проучване на общественото мнение. |
| --- | --- |

г)

резюме на инициативите, приети съгласно с член 15 за проучване на общественото мнение.

3.   За предоставяне на данните, описани в параграфи 1 и 2, държавите-членки могат да използват тяхната собствена система.

Изложение на мотивите

Настоящият член определя голям брой изисквания по отношение на доклада, към които да се придържат регионалните и местни власти. Комитетът смята, че те представляват диспропорционално административно отежняване за общините и регионите. По тази причина, той предлага на държавите-членки да използват тяхната собствена система за докладване и Европейската комисия да има достъп до тази информация. Текстът на Европейската комисия предвижда предаването на информацията по точки a, б, в, г, д, е и ж по идентичен начин: в срок от осем години, считано от влизането в сила на директивата. Комитетът би желал да различи видовете информация и за тази цел предлага следния график:

| 1. | държавите-членки идентифицират рисковите зони и изготвят опис (виж точки б, в и д от текста на Комисията); |
| --- | --- |

1.

държавите-членки идентифицират рисковите зони и изготвят опис (виж точки б, в и д от текста на Комисията);

| 2. | Европейската комисия изготвя наръчник с насоки за мерки, предвидени в член 17 (виж Предложение 10); |
| --- | --- |

2.

Европейската комисия изготвя наръчник с насоки за мерки, предвидени в член 17 (виж Предложение 10);

| 3. | държавите-членки изготвят пакети от мерките (виж точки a, г, е и ж от текста на Комисията). |
| --- | --- |

3.

държавите-членки изготвят пакети от мерките (виж точки a, г, е и ж от текста на Комисията).

Държавите-членки могат да определят действието на мерките и ги прилагат само ако разполагат с достатъчно знания в областта на опазването на почвите. Тези знания представляват задължително предварително изискване за изпълнение на задълженията, описани в точки a, г, е и ж от текста на Комисията. Натрупаният опит с Рамковата директива за водите и общностното законодателство в областта на качеството на въздуха показа колко важно е Европейската комисия да бъде задължена да публикува наръчник с насоки за мерки, които отразяват познанията, възможните решения и най-добрите практики, преди държавите-членки да определят своите мерки. Това се отнася най-вече за точка а) от параграф 1 на текста на Комисията, която говори за водонепропускливост. Съществува голямо объркване по отношение на мерките, които биха могли да предотвратят или да намалят водонепропускливостта. Решенията могат да бъдат намерени в областите на устройство на територията, строителните технологии и финансовите рамки.

Предложение 10

Член 17

| Предложение на Комисията | Предложение за изменение на КР |
| --- | --- |
| В срок от една година, считано от [дата на влизане в сила], Комисията предоставя трибуна за обмен на информация между държавите-членки и засегнатите страни по отношение на описването на рисковите зони, съгласно с член 6, както и на използваните методи за оценяване на рисковете, влезли в употреба или чието използване предстои в замърсените зони. | 1.   В срок от една година, считано от [дата на влизане в сила], Комисията предоставя трибуна за обмен на информация между държавите-членки и засегнатите страни по отношение на описването на рисковите зони, съгласно с член 6, както и на използваните методи за оценяване на рисковете, влезли в употреба или чието използване предстои в замърсените зони.
  2.   В срок от пет години, считано от влизане в сила на Директивата, Европейската комисия предприема различни дейности, обявени в тематичната стратегия за опазване на почвите, които се отнасят до стратегията за прилагане на директивата. Тези действия целят:








  a. | изработване на наръчник, включващ всички икономически ефективни мерки, които държавите-членки ще могат свободно да прилагат; |

Предложение на Комисията

Предложение за изменение на КР

В срок от една година, считано от [дата на влизане в сила], Комисията предоставя трибуна за обмен на информация между държавите-членки и засегнатите страни по отношение на описването на рисковите зони, съгласно с член 6, както и на използваните методи за оценяване на рисковете, влезли в употреба или чието използване предстои в замърсените зони.

1.   В срок от една година, считано от [дата на влизане в сила], Комисията предоставя трибуна за обмен на информация между държавите-членки и засегнатите страни по отношение на описването на рисковите зони, съгласно с член 6, както и на използваните методи за оценяване на рисковете, влезли в употреба или чието използване предстои в замърсените зони.

2.   В срок от пет години, считано от влизане в сила на Директивата, Европейската комисия предприема различни дейности, обявени в тематичната стратегия за опазване на почвите, които се отнасят до стратегията за прилагане на директивата. Тези действия целят:

a.

изработване на наръчник, включващ всички икономически ефективни мерки, които държавите-членки ще могат свободно да прилагат;

| б. | изработване на наръчник с най-добрите практики, които ще намалят отрицателните последствия от водоустойчивостта на почвите. |
| --- | --- |

б.

изработване на наръчник с най-добрите практики, които ще намалят отрицателните последствия от водоустойчивостта на почвите.

3.   Ако на базата на обмена на информация, посочен в параграф 1 на настоящия член, се окаже необходимо хармонизирането на методите за оценка на рисковете за замърсяване на почвите, Европейската комисия предлага общи критерии за тази оценка, съгласно с член 251 от Договора за създаване на Европейската общност.

Изложение на мотивите

Параграф 2: В рамките на тематичната стратегия за опазване на почвите, Европейската комисия предлага да се предприемат действия, визиращи опознаването на по-добрите практики. Комисията отбеляза, че 9 от 25 държави-членки са развили политика за почвите. Адаптирането на мерките от страна на националните, регионалните и местните органи е важно за успеха на европейската стратегия за опазване на почвите. За това е изключително важно да има наръчник с насоки за икономически ефективни мерки, измежду които органите да могат да подберат своята политика (виж също Предложение 9).

Параграф 3: В предложението на Комисията, тази разпоредба фигурира в член 18, параграф 2. Но, предвид процедурата по комитология (виж Предложение 11) и важността на тази разпоредба за изграждане на по-добрите практики, тя е преместена в член 17.

Предложение 11

Член 18

| Предложение на Комисията | Предложение за изменение на КР |
| --- | --- |
| 2.   Ако, на базата на обмена на информация, посочен в член 17, е необходимо да се хармонизират методите за оценка на рисковете от замърсяване на почвите, Комисията приема общи критерии за тази оценка съгласно с нормативната уредба за контрол, посочена в член 19, параграф 3. | 2.   Ако, на базата на обмена на информация, посочен в член 17, е необходимо да се хармонизират методите за оценка на рисковете от замърсяване на почвите, Комисията приема общи критерии за тази оценка съгласно с нормативната уредба за контрол, посочена в член 19
  ,
  параграф 3
  . |

Предложение на Комисията

Предложение за изменение на КР

2.   Ако, на базата на обмена на информация, посочен в член 17, е необходимо да се хармонизират методите за оценка на рисковете от замърсяване на почвите, Комисията приема общи критерии за тази оценка съгласно с нормативната уредба за контрол, посочена в член 19, параграф 3.

2.   Ако, на базата на обмена на информация, посочен в член 17, е необходимо да се хармонизират методите за оценка на рисковете от замърсяване на почвите, Комисията приема общи критерии за тази оценка съгласно с нормативната уредба за контрол, посочена в член 19
  ,
  параграф 3
  .

Изложение на мотивите

Комитетът е на мнение, че може да се окаже важно да се приемат общи техники за оценка на рисковете, в случай на замърсяване на почвите, за да се гарантира единно ниво на защита на хората, животните и растенията в Общността. Европейската комисията предлага да се прибегне до процедурата на комитология за вземане на тези решения. Комитетът смята, че това решение съдържа важни последици за обхвата на европейското законодателство по отношение на почвите. От това следва регионалните и местни органи да бъдат присъединени в процеса на вземане на решения. Ето защо е направено предложение въпросното решение да бъде взето на форум, както е посочено в член 17, и Европейският парламент и Съветът на министрите да приемат в последствие по-подробно решение.

Предложение 12

Член 21

| Предложение на Комисията | Предложение за изменение на КР |
| --- | --- |
| Комисията преразглежда настоящата директива най-късно [15 години след датата на нейното влизане в сила] и предлага изменения, ако това е необходимо. | Комисията преразглежда настоящата директива най-късно 15 години след публикуването на наръчника с насоки за мерки, предвиден в член 17, параграф 2, и предлага изменения, ако това е необходимо. |

Предложение на Комисията

Предложение за изменение на КР

Комисията преразглежда настоящата директива най-късно [15 години след датата на нейното влизане в сила] и предлага изменения, ако това е необходимо.

Комисията преразглежда настоящата директива най-късно 15 години след публикуването на наръчника с насоки за мерки, предвиден в член 17, параграф 2, и предлага изменения, ако това е необходимо.

Изложение на мотивите

Текстът на Комисията приема за отправна точка датата на влизане в сила на директивата. Но приемането на мерките от страна на националните, регионалните и местните органи е важно за успеха на европейската стратегия за опазване на почвите. Регионалните и местните органи могат да изработят политики, само след като им бъде предоставен сборник с рентабилни и ефикасни мерки (виж също препоръки 9 и 10). Комитетът смята, по тази причина, че датата на публикуване на сборниците, т. е. моментът, в който държавите-членки разполагат с достатъчно знания за приемане на мерките, се явява по-добра отправна точка.

Предложение 13

Приложение II

| Предложение на Комисията | Предложение за изменение на КР |
| --- | --- |
| ПРИЛОЖЕНИЕ II
  Списък на дейностите, потенциално замърсяващи почвите






  1. | Места, в които са или са били налични опасни вещества в количества, равни или по-високи от тези, предвидени в приложение I, части 1 и 2, колона 2, от директивата 96/82/ЕС на Съвета (Seveso). |

Предложение на Комисията

Предложение за изменение на КР

ПРИЛОЖЕНИЕ II

Списък на дейностите, потенциално замърсяващи почвите

1.

Места, в които са или са били налични опасни вещества в количества, равни или по-високи от тези, предвидени в приложение I, части 1 и 2, колона 2, от директивата 96/82/ЕС на Съвета (Seveso).

| 2. | Дейностите, изброени в приложение I на директивата 96/61/ЕО на Съвета. |
| --- | --- |

2.

Дейностите, изброени в приложение I на директивата 96/61/ЕО на Съвета.

| 3. | Летища |
| --- | --- |

3.

Летища

| 4. | Пристанища |
| --- | --- |

4.

Пристанища

| 5. | Бивши военни зони |
| --- | --- |

5.

Бивши военни зони

| 6. | Бензиностанции |
| --- | --- |

6.

Бензиностанции

| 7. | Химическо чистене |
| --- | --- |

7.

Химическо чистене

| 8. | Минни зони извън обсега на директива 96/82/ЕО на Съвета, включително зоните за управление на промишлени отпадъци, както са определени в директива 2006/21/ЕО на Европейския парламент и на Съвета. |
| --- | --- |

8.

Минни зони извън обсега на директива 96/82/ЕО на Съвета, включително зоните за управление на промишлени отпадъци, както са определени в директива 2006/21/ЕО на Европейския парламент и на Съвета.

| 9. | Сметища, определени в директива 1999/31/ЕО на Съвета. |
| --- | --- |

9.

Сметища, определени в директива 1999/31/ЕО на Съвета.

| 10. | Пречиствателни станции |
| --- | --- |

10.

Пречиствателни станции

| 11. | Тръбопроводи на опасни вещества. |
| --- | --- |

11.

Тръбопроводи на опасни вещества.

ПРИЛОЖЕНИЕ II

Списък на дейностите, потенциално замърсяващи почвите

| 1. | Места, в които са или са били налични опасни вещества в количества, равни или по-високи от тези, предвидени в приложение I, части 1 и 2, колона 2, от директивата 96/82/ЕС на Съвета (Seveso). |
| --- | --- |

1.

Места, в които са или са били налични опасни вещества в количества, равни или по-високи от тези, предвидени в приложение I, части 1 и 2, колона 2, от директивата 96/82/ЕС на Съвета (Seveso).

| 2. | Дейностите, изброени в приложение I на директивата 96/61/ЕО на Съвета. |
| --- | --- |

2.

Дейностите, изброени в приложение I на директивата 96/61/ЕО на Съвета.

| 3. | Летища |
| --- | --- |

3.

Летища

| 4. | Пристанища |
| --- | --- |

4.

Пристанища

| 5. | Бивши военни зони |
| --- | --- |

5.

Бивши военни зони

| 6. | Бензиностанции |
| --- | --- |

6.

Бензиностанции

| 7. | Химическо чистене |
| --- | --- |

7.

Химическо чистене

| 8. | Минни зони извън обсега на директива 96/82/ЕО на Съвета, включително зоните за управление на промишлени отпадъци, както са определени в директива 2006/21/ЕО на Европейския парламент и на Съвета. |
| --- | --- |

8.

Минни зони извън обсега на директива 96/82/ЕО на Съвета, включително зоните за управление на промишлени отпадъци, както са определени в директива 2006/21/ЕО на Европейския парламент и на Съвета.

| 9. | Сметища, определени в директива 1999/31/ЕО на Съвета. |
| --- | --- |

9.

Сметища, определени в директива 1999/31/ЕО на Съвета.

| 10. | Пречиствателни станции |
| --- | --- |

10.

Пречиствателни станции

| 11. | Тръбопроводи на опасни вещества, ако не изпълняват никаква стратегическа или военна функция. |
| --- | --- |

11.

Тръбопроводи на опасни вещества, ако не изпълняват никаква стратегическа или военна функция.

Изложение на мотивите

Една такава формулировка може да визира големите тръбопроводи за пренос на газ или петрол, необходими за енергийните доставки или за военни цели. Комитетът смята, че предвид необходимостта от непрекъснатост на енергийните доставки и предвид военните аспекти, местонахождението на тези тръбопроводи не може да бъде оповестено публично. Всъщност, ако този факт стане публично достояние, той може да улесни терористични действия.

Брюксел, 13 февруари 2007 г.

Председател на

Комитета на регионите

Michel DELEBARRE

---

(1)  ОВ C 128, 29.5.2003 г., стр. 43.

1

---

| 30.6.2007 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 146/48 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 146/48

---

Становище на Комитета на регионите относно Тематична стратегия относно устойчиво използване на пестицидите

(2007/C 146/06)

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| — | приветства тематичната стратегия на Комисията, която съдържа интегриран и цялостен подход към въпроса за пестицидите, позволяващ бъдещи подобрения, необходими в областта на околната среда; |
| --- | --- |

—

приветства тематичната стратегия на Комисията, която съдържа интегриран и цялостен подход към въпроса за пестицидите, позволяващ бъдещи подобрения, необходими в областта на околната среда;

| — | изразява загриженост, че съществуващата нормативна уредба не успя да спре увеличаването на количеството остатъци от пестициди в хранителните продукти в продължение на години; поради тази причина приветства тематичната стратегия, която цели засилване на контрола на тези остатъци; |
| --- | --- |

—

изразява загриженост, че съществуващата нормативна уредба не успя да спре увеличаването на количеството остатъци от пестициди в хранителните продукти в продължение на години; поради тази причина приветства тематичната стратегия, която цели засилване на контрола на тези остатъци;

| — | счита, че предложената система от зони, включена в предложението за регламент относно пускането на пазара на продукти за растителна защита не отчита в достатъчна степен геоложките, географски и хидроложки аспекти в рамките на всяка зона. Тези различия означават, че рискът от просмукване и размиване на опасни пестициди варира и това трябва да бъде отразено в законодателството; изразява съжаление, че определянето на зоните не е съобразено със съществуващите в държавите-членки стандарти за регламентиране на използването на пестицидите; |
| --- | --- |

—

счита, че предложената система от зони, включена в предложението за регламент относно пускането на пазара на продукти за растителна защита не отчита в достатъчна степен геоложките, географски и хидроложки аспекти в рамките на всяка зона. Тези различия означават, че рискът от просмукване и размиване на опасни пестициди варира и това трябва да бъде отразено в законодателството; изразява съжаление, че определянето на зоните не е съобразено със съществуващите в държавите-членки стандарти за регламентиране на използването на пестицидите;

| — | счита, че предложението на Комисията относно задължението за взаимно признаване на пестицидите в зоните не е идеално решение, тъй като тази мярка може да доведе до увеличаване на замърсяването на повърхностните води с пестициди; |
| --- | --- |

—

счита, че предложението на Комисията относно задължението за взаимно признаване на пестицидите в зоните не е идеално решение, тъй като тази мярка може да доведе до увеличаване на замърсяването на повърхностните води с пестициди;

| — | счита, че правната основа на Регламента следва да се разшири (COM(2006) 388), за да се включи в него член 175 от Договора, който се отнася за околната среда; |
| --- | --- |

—

счита, че правната основа на Регламента следва да се разшири (COM(2006) 388), за да се включи в него член 175 от Договора, който се отнася за околната среда;

| — | призовава към разработване на количественоизмерими цели в дългосрочен план с цел намаляване използването на пестициди. |
| --- | --- |

—

призовава към разработване на количественоизмерими цели в дългосрочен план с цел намаляване използването на пестициди.

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ,

Като взе предвид Съобщението на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Тематична стратегия относно устойчиво използване на пестицидите“ (COM(2006) 372 final), предложението за директива на Европейския парламент и на Съвета за създаване на рамка за действие на Общността за постигане на устойчиво използване на пестицидите (COM(2006) 373 final — 2006/0132 (COD) и предложението на Европейския парламент и на Съвета за Регламент относно пускането на пазара на продукти за растителна защита (COM(2006) 388 final — 2006/0136 (COD);

Като взе предвид решението на Европейската комисия от 12 юли 2006 г. да се консултира с него, съгласно член 265, параграф 3 (COM(2006) 372 final), член 175 параграф 1 и член 265 параграф 1(COM(2006) 373 final — 2006/0132 (COD), както и член 152, параграф 4 и член 265, параграф 1 (COM(2006) 388 final — 2006/0136 (COD) от Договора за създаване на Европейската общност;

Като взе предвид решението на Бюрото на Комитета от 25 април 2006 г. да възложи на Комисията „Устойчиво развитие“ да изготви становище по този въпрос;

Като взе предвид своето становище относно предложението на Комисията за директива на Съвета относно създаване на рамка за действие на Общността в областта на политиката по водите (COM(1997) 49 final — CdR 171/97 finа1) (1);

Като взе предвид своето становище от 6 декември 2006 г. относно съобщението на Комисията „Преустановяване на намаляването на биоразнообразието до 2010 г. и след това“, COM(2006) 216 final — CdR 159/2006 fin);

Като взе предвид своето становище (CdR 316/2006 rev. 1), прието на 27 ноември 2006 г. от комисията по устойчиво развитие (докладчик г-н Bjørn DAHL, кмет на Roskilde,/АЛДЕ)

прие с единодушие следното становище на своята 68-а пленарна сесия, проведена на 13 и 14 февруари 2007 г. (заседание на 13 февруари).

1.   Гледна точка на Комитета на регионите

Комитетът на регионите

Общи забележки

| 1.1 | приветства тематичната стратегия на Комисията, която съдържа интегриран и цялостен подход по въпроса за пестицидите, позволяващ бъдещи подобрения, необходими в областта на околната среда; |
| --- | --- |

1.1

приветства тематичната стратегия на Комисията, която съдържа интегриран и цялостен подход по въпроса за пестицидите, позволяващ бъдещи подобрения, необходими в областта на околната среда;

| 1.2 | одобрява непрекъснатото осъвременяване на процедурите и функциите, свързани с Европейската агенция по безопасност на храните от страна на Комисията, гарантирайки по този начин съответствието на нормативната уредба на ЕС в тази област с последните научни открития, което е в интерес на околната среда и на здравето на човека; |
| --- | --- |

1.2

одобрява непрекъснатото осъвременяване на процедурите и функциите, свързани с Европейската агенция по безопасност на храните от страна на Комисията, гарантирайки по този начин съответствието на нормативната уредба на ЕС в тази област с последните научни открития, което е в интерес на околната среда и на здравето на човека;

| 1.3 | подкрепя целите на тематичната стратегия, насочена към постигане на по-високо равнище на опазване на околната среда и на здравето, чрез ограничаване на използването на пестициди и чрез насърчаване на търсенето на по-безвредни алтернативи; |
| --- | --- |

1.3

подкрепя целите на тематичната стратегия, насочена към постигане на по-високо равнище на опазване на околната среда и на здравето, чрез ограничаване на използването на пестициди и чрез насърчаване на търсенето на по-безвредни алтернативи;

| 1.4 | одобрява факта, че разпоредбите за защита на данните не следва да включват използването на данни, получени чрез опити с животни. Целта е да се гарантира, че няма да се пристъпва към ненужни опити и да се спомогне за ограничаването, доколкото е възможно, на провеждането на опити с животни; |
| --- | --- |

1.4

одобрява факта, че разпоредбите за защита на данните не следва да включват използването на данни, получени чрез опити с животни. Целта е да се гарантира, че няма да се пристъпва към ненужни опити и да се спомогне за ограничаването, доколкото е възможно, на провеждането на опити с животни;

| 1.5 | приветства факта, че тематичната стратегия цели създаване на водещи насоки за използване на пестицидите в случаите, при които съществуващата нормативна уредба на Общността е недостатъчна; |
| --- | --- |

1.5

приветства факта, че тематичната стратегия цели създаване на водещи насоки за използване на пестицидите в случаите, при които съществуващата нормативна уредба на Общността е недостатъчна;

| 1.6 | със задоволство отбелязва, че стратегията съдържа инструменти за контрол и отчитане на напредъка на държавите-членки по пътя към осъществяване на целите й; |
| --- | --- |

1.6

със задоволство отбелязва, че стратегията съдържа инструменти за контрол и отчитане на напредъка на държавите-членки по пътя към осъществяване на целите й;

| 1.7 | признава, че разумното използване на пестициди води до значително повишаване на производителността, както показва анализът на въздействието, извършен от Комисията (SEC(2006) 894), но признава също така, че използването на тези продукти все още има значително въздействие върху околната среда; |
| --- | --- |

1.7

признава, че разумното използване на пестициди води до значително повишаване на производителността, както показва анализът на въздействието, извършен от Комисията (SEC(2006) 894), но признава също така, че използването на тези продукти все още има значително въздействие върху околната среда;

| 1.8 | признава също така, че индустрията за производство на пестициди, осигуряваща общо около 26 000 работни места, е важен работодател в ЕС; затова със задоволство отбелязва, че според анализа на въздействието, тематичната стратегия си поставя за цел да разкрие 3 000 нови работни места в този сектор, което ще донесе на земеделието печалби от най-малко EUR 380 милиона, и е в съответствие с целите на Лисабонската стратегия; |
| --- | --- |

1.8

признава също така, че индустрията за производство на пестициди, осигуряваща общо около 26 000 работни места, е важен работодател в ЕС; затова със задоволство отбелязва, че според анализа на въздействието, тематичната стратегия си поставя за цел да разкрие 3 000 нови работни места в този сектор, което ще донесе на земеделието печалби от най-малко EUR 380 милиона, и е в съответствие с целите на Лисабонската стратегия;

| 1.9 | приветства факта, че целта на стратегията е повишаване на безопасността при използването на пестицидите чрез инспектиране и сертифициране на оборудването, стимулиране на безопасното съхранение на пестициди, както и чрез инициативи, свързани с обучение на дистрибутори и професионални потребители. Това ще направи използването на пестицидите по-ефективно, което ще е от полза за всички заинтересовани страни; |
| --- | --- |

1.9

приветства факта, че целта на стратегията е повишаване на безопасността при използването на пестицидите чрез инспектиране и сертифициране на оборудването, стимулиране на безопасното съхранение на пестициди, както и чрез инициативи, свързани с обучение на дистрибутори и професионални потребители. Това ще направи използването на пестицидите по-ефективно, което ще е от полза за всички заинтересовани страни;

| 1.10 | изразява загриженост, че съществуващата нормативна уредба не успя да спре увеличаването на количеството остатъци от пестициди в хранителните продукти в продължение на години; ето защо приветства факта, че тематичната стратегия цели засилване на контрола върху остатъците от пестициди в храните и призовава за строг контрол на остатъчни пестициди във вносните храни и хранителни стоки, особено в тези, идващи от страни, в които ограниченията за използването на пестициди може да не са толкова строги; |
| --- | --- |

1.10

изразява загриженост, че съществуващата нормативна уредба не успя да спре увеличаването на количеството остатъци от пестициди в хранителните продукти в продължение на години; ето защо приветства факта, че тематичната стратегия цели засилване на контрола върху остатъците от пестициди в храните и призовава за строг контрол на остатъчни пестициди във вносните храни и хранителни стоки, особено в тези, идващи от страни, в които ограниченията за използването на пестициди може да не са толкова строги;

| 1.11 | със задоволство констатира, че предложението за рамкова директива, целяща устойчиво използване на пестицидите се позовава на рамковата директива за водите. По този начин се цели по-добра съгласуваност в усилията на ЕС за опазване на околната среда; ето защо призовава към позоваване на Рамковата директива за водите в предложението за регламент относно пускането на пазара на продуктите за растителна защита; |
| --- | --- |

1.11

със задоволство констатира, че предложението за рамкова директива, целяща устойчиво използване на пестицидите се позовава на рамковата директива за водите. По този начин се цели по-добра съгласуваност в усилията на ЕС за опазване на околната среда; ето защо призовава към позоваване на Рамковата директива за водите в предложението за регламент относно пускането на пазара на продуктите за растителна защита;

| 1.12 | разбира много добре желанието на Комисията да се засили конкуренцията, динамиката и свободната търговия в Европейския съюз, но счита, че от решаващо значение е в тематичната стратегия относно пестицидите да бъдат включени като приоритет съображенията, свързани с околната среда и общественото здраве; |
| --- | --- |

1.12

разбира много добре желанието на Комисията да се засили конкуренцията, динамиката и свободната търговия в Европейския съюз, но счита, че от решаващо значение е в тематичната стратегия относно пестицидите да бъдат включени като приоритет съображенията, свързани с околната среда и общественото здраве;

| 1.13 | ето защо счита, че препоръката, която се съдържа в предложението за регламент, свързана със задължително взаимно признаване на пестицидите в трите зони е нецелесъобразна по отношение на съществуващата нормативна уредба. В държавите-членки се срещат различни условия в рамките на една и съща зона, което означава, че всяка държава-членка трябва да запазва правото си да приема по-стриктни стандарти във връзка с пестицидите. Например, в някои държави-членки непречистените подземни води се използват за питейна вода. Принудителното въвеждане на досега забранените пестициди ще застраши тази практика, а това би довело до икономически последици за местните и регионални власти, както и за държавите-членки; Комитетът обръща внимание, че възможността да се пие висококачествена чешмяна вода повишава качеството на живот. |
| --- | --- |

1.13

ето защо счита, че препоръката, която се съдържа в предложението за регламент, свързана със задължително взаимно признаване на пестицидите в трите зони е нецелесъобразна по отношение на съществуващата нормативна уредба. В държавите-членки се срещат различни условия в рамките на една и съща зона, което означава, че всяка държава-членка трябва да запазва правото си да приема по-стриктни стандарти във връзка с пестицидите. Например, в някои държави-членки непречистените подземни води се използват за питейна вода. Принудителното въвеждане на досега забранените пестициди ще застраши тази практика, а това би довело до икономически последици за местните и регионални власти, както и за държавите-членки; Комитетът обръща внимание, че възможността да се пие висококачествена чешмяна вода повишава качеството на живот.

2.   Препоръки на Комитета на регионите

| 2.1 | счита, че предложената система от зони не отчита в достатъчна степен геоложките, географски и хидроложки аспекти в рамките на всяка зона. Тези различия означават, че рискът от просмукване и размиване на опасни пестициди варира и това трябва да бъде отразено в законодателството; изразява съжаление, че определянето на зоните не е съобразено със съществуващите в държавите-членки стандарти за регламентиране на използването на пестициди. Ако този зониращ подход се запази, то поне би трябвало да се създадат повече зони. Ако системата на зоните се приеме, би трябвало да се намери начин да се постигне взаимно признаване на разрешителните за продукти за растителна защита в съседни региони, принадлежащи към различни зони, като се държи сметка за защитата на потребителите и околната среда; |
| --- | --- |

2.1

счита, че предложената система от зони не отчита в достатъчна степен геоложките, географски и хидроложки аспекти в рамките на всяка зона. Тези различия означават, че рискът от просмукване и размиване на опасни пестициди варира и това трябва да бъде отразено в законодателството; изразява съжаление, че определянето на зоните не е съобразено със съществуващите в държавите-членки стандарти за регламентиране на използването на пестициди. Ако този зониращ подход се запази, то поне би трябвало да се създадат повече зони. Ако системата на зоните се приеме, би трябвало да се намери начин да се постигне взаимно признаване на разрешителните за продукти за растителна защита в съседни региони, принадлежащи към различни зони, като се държи сметка за защитата на потребителите и околната среда;

| 2.2 | счита, че предложението на Комисията относно задължението за взаимно признаване на пестицидите в споменатите зони не е идеално решение, тъй като тази мярка може да доведе до увеличаване на замърсяването на повърхностните води с пестициди. Такова замърсяване би представлявало заплаха за водните организми, а в някои случаи и за уникалните популации от птици и гръбначни животни в съответните региони; счита, че предлаганият подход е несъвместим с основните изисквания на Рамковата директива за водите относно необходимостта да не се влошава положението във водните площи; |
| --- | --- |

2.2

счита, че предложението на Комисията относно задължението за взаимно признаване на пестицидите в споменатите зони не е идеално решение, тъй като тази мярка може да доведе до увеличаване на замърсяването на повърхностните води с пестициди. Такова замърсяване би представлявало заплаха за водните организми, а в някои случаи и за уникалните популации от птици и гръбначни животни в съответните региони; счита, че предлаганият подход е несъвместим с основните изисквания на Рамковата директива за водите относно необходимостта да не се влошава положението във водните площи;

| 2.3 | е на мнение, че преследваните цели чрез взаимното признаване могат да бъдат постигнати посредством засилено сътрудничество и обмен на информация между държавите-членки в споменатите зони, за да се даде възможност за бърза проверка на ресурсите, одобрени в друга държава от същата зона; ето защо вярва, че задължителното взаимно признаване на пестицидите е нецелесъобразно; счита, че ако то се запази, е необходимо да се изяснят по-добре последиците от разпределението по зони с оглед необходимостта от коригиране на зоните според обстоятелствата; |
| --- | --- |

2.3

е на мнение, че преследваните цели чрез взаимното признаване могат да бъдат постигнати посредством засилено сътрудничество и обмен на информация между държавите-членки в споменатите зони, за да се даде възможност за бърза проверка на ресурсите, одобрени в друга държава от същата зона; ето защо вярва, че задължителното взаимно признаване на пестицидите е нецелесъобразно; счита, че ако то се запази, е необходимо да се изяснят по-добре последиците от разпределението по зони с оглед необходимостта от коригиране на зоните според обстоятелствата;

| 2.4 | призовава към прилагане на по-строги критерии за опазване на околната среда, тъй като сегашните ще бъдат недостатъчни, за да се поддържа съществуващото високо ниво на защита; но подкрепя въвеждането на критерии за изключване при одобряването на използването на активни вещества. Подобни критерии са оправдани заради въздействието им върху здравето; |
| --- | --- |

2.4

призовава към прилагане на по-строги критерии за опазване на околната среда, тъй като сегашните ще бъдат недостатъчни, за да се поддържа съществуващото високо ниво на защита; но подкрепя въвеждането на критерии за изключване при одобряването на използването на активни вещества. Подобни критерии са оправдани заради въздействието им върху здравето;

| 2.5 | счита, че е уместно да се разшири правната основа на Регламента (COM(2006) 388), за да се включи в него член 175 от Договора, който се отнася за околната среда. Тази мярка би била важна при разглеждането на бъдещи въпроси, свързани с тълкуване, както и на мерките за защита на околната среда, приети от държавите-членки; |
| --- | --- |

2.5

счита, че е уместно да се разшири правната основа на Регламента (COM(2006) 388), за да се включи в него член 175 от Договора, който се отнася за околната среда. Тази мярка би била важна при разглеждането на бъдещи въпроси, свързани с тълкуване, както и на мерките за защита на околната среда, приети от държавите-членки;

| 2.6 | подкрепя въвеждането на принципа на заместване на някои продукти за растителна защита с по-безопасни или с нехимични заместители; |
| --- | --- |

2.6

подкрепя въвеждането на принципа на заместване на някои продукти за растителна защита с по-безопасни или с нехимични заместители;

| 2.7 | настоятелно приканва за подобряване на критериите за определяне на продукти-заместители, за да могат да се заместят повече вещества. Правилата също трябва да се подобрят, за да могат държавите-членки да заместват продуктите за растителна защита според характеристиките на добавките в тях; |
| --- | --- |

2.7

настоятелно приканва за подобряване на критериите за определяне на продукти-заместители, за да могат да се заместят повече вещества. Правилата също трябва да се подобрят, за да могат държавите-членки да заместват продуктите за растителна защита според характеристиките на добавките в тях;

| 2.8 | настоява пестицидите, които могат да проникнат в подземните води, да бъдат последователно включени в групата на високорисковите вещества в регламента; |
| --- | --- |

2.8

настоява пестицидите, които могат да проникнат в подземните води, да бъдат последователно включени в групата на високорисковите вещества в регламента;

| 2.9 | призовава разрешенията за активните вещества в продуктите за растителна защита да не бъдат ограничавани след първото им подновяване в края на 10-годишния период. Неподновяването на разрешенията би могло да се отрази негативно върху околната среда и здравето, ако например се въведат нови изисквания относно информацията или нови насоки при оценяването; |
| --- | --- |

2.9

призовава разрешенията за активните вещества в продуктите за растителна защита да не бъдат ограничавани след първото им подновяване в края на 10-годишния период. Неподновяването на разрешенията би могло да се отрази негативно върху околната среда и здравето, ако например се въведат нови изисквания относно информацията или нови насоки при оценяването;

| 2.10 | се противопоставя на въвеждането на по-гъвкава процедура за издаване на разрешение за продукти за растителна защита, съдържащи активни вещества, оценени като „нискорискови“. Всички продукти за растителна защита могат да съдържат известен риск за човека и природата и следователно трябва да бъдат обект на строга процедура за издаване на разрешение; |
| --- | --- |

2.10

се противопоставя на въвеждането на по-гъвкава процедура за издаване на разрешение за продукти за растителна защита, съдържащи активни вещества, оценени като „нискорискови“. Всички продукти за растителна защита могат да съдържат известен риск за човека и природата и следователно трябва да бъдат обект на строга процедура за издаване на разрешение;

| 2.11 | препоръчва продажбата и разпространението на пестициди да се извършва под надзора на оправомощени специалисти или компетентни здравни работници. |
| --- | --- |

2.11

препоръчва продажбата и разпространението на пестициди да се извършва под надзора на оправомощени специалисти или компетентни здравни работници.

| 2.12 | призовава към разработването на количествени цели в дългосрочен план за намаляване използването на пестициди съгласно препоръките на 6-та рамкова програма; и призовава към насърчаването на производствени методи, при които не се използват или се използват малко пестициди, както в биологичното земеделие; |
| --- | --- |

2.12

призовава към разработването на количествени цели в дългосрочен план за намаляване използването на пестициди съгласно препоръките на 6-та рамкова програма; и призовава към насърчаването на производствени методи, при които не се използват или се използват малко пестициди, както в биологичното земеделие;

| 2.13 | препоръчва в член 21 и член 43 от регламента да се прибави директна препратка към член 4, параграф 1 от Рамковата директива за водите; |
| --- | --- |

2.13

препоръчва в член 21 и член 43 от регламента да се прибави директна препратка към член 4, параграф 1 от Рамковата директива за водите;

| 2.14 | приветства всеобхватната процедура на консултации в рамките на тематичната стратегия с участието и на местните и регионални власти; призовава към по-силната им ангажираност чрез включването им в експертната група по тематичната стратегия, чиято задача е да изготвя съвети относно най-добрите практики и да следи изпълнението на стратегията. Местните и регионални власти трябва да участват и при изработването и осъществяването на Националните планове за действие. Тъй като познават изключително добре местните условия, те могат да дадат ценен принос в тези форуми, които следва да включват гражданското общество. |
| --- | --- |

2.14

приветства всеобхватната процедура на консултации в рамките на тематичната стратегия с участието и на местните и регионални власти; призовава към по-силната им ангажираност чрез включването им в експертната група по тематичната стратегия, чиято задача е да изготвя съвети относно най-добрите практики и да следи изпълнението на стратегията. Местните и регионални власти трябва да участват и при изработването и осъществяването на Националните планове за действие. Тъй като познават изключително добре местните условия, те могат да дадат ценен принос в тези форуми, които следва да включват гражданското общество.

Препоръка 1

Член 30 от предложението за Регламент на Европейския парламент и на Съвета относно пускането на пазара на продукти за растителна защита

COM(2006) 388 final — 2006/0136 (COD)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Член 30
  Съдържание
  1.   Разрешението определя културите, при които могат да се използват продуктите за растителна защита и целите на използването.
  2.   Разрешението посочва изискванията за пускането на пазара на продукти за растителна защита и тяхното използване. Тези изисквания включват условията за използване, необходими за спазване условията и изискванията, определени в регламента, одобряващ активните вещества, продуктите за растителна защита и веществата с комбинирано действие. Разрешението включва класификация на продукта за растителна защита за целите на Директива 1999/45/ЕО.
  3.   Изискванията, посочени в параграф 2, могат да включват:






  а) | ограничение върху разпространението и използването на продукта за растителна защита, целящо опазване на здравето на разпространителите, потребителите и работниците; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Член 30

Съдържание

1.   Разрешението определя културите, при които могат да се използват продуктите за растителна защита и целите на използването.

2.   Разрешението посочва изискванията за пускането на пазара на продукти за растителна защита и тяхното използване. Тези изисквания включват условията за използване, необходими за спазване условията и изискванията, определени в регламента, одобряващ активните вещества, продуктите за растителна защита и веществата с комбинирано действие. Разрешението включва класификация на продукта за растителна защита за целите на Директива 1999/45/ЕО.

3.   Изискванията, посочени в параграф 2, могат да включват:

а)

ограничение върху разпространението и използването на продукта за растителна защита, целящо опазване на здравето на разпространителите, потребителите и работниците;

| б) | задължението да бъдат информирани всички съседи, които могат да бъдат изложени на изпарения от препарата преди използването му и които са заявили желание да бъдат информирани. |
| --- | --- |

б)

задължението да бъдат информирани всички съседи, които могат да бъдат изложени на изпарения от препарата преди използването му и които са заявили желание да бъдат информирани.

Член 30

Съдържание

1.   Разрешението определя културите, при които могат да се използват продуктите за растителна защита и целите на използването.

2.   Разрешението посочва изискванията за пускането на пазара на продукти за растителна защита и тяхното използване. Тези изисквания включват условията за използване, необходими за спазване условията и изискванията, определени в регламента, одобряващ активните вещества, продуктите за растителна защита и веществата с комбинирано действие. Разрешението включва класификация на продукта за растителна защита за целите на Директива 1999/45/ЕО.

3.   Изискванията, посочени в параграф 2, могат да включват:

| а) | ограничение върху разпространението и използването на продукта за растителна защита, целящо опазване на здравето на разпространителите, потребителите, работниците и околната среда; |
| --- | --- |

а)

ограничение върху разпространението и използването на продукта за растителна защита, целящо опазване на здравето на разпространителите, потребителите, работниците и околната среда;

| б) | задължението да бъдат информирани всички съседи, които могат да бъдат изложени на изпарения от препарата преди използването му и които са заявили желание да бъдат информирани. |
| --- | --- |

б)

задължението да бъдат информирани всички съседи, които могат да бъдат изложени на изпарения от препарата преди използването му и които са заявили желание да бъдат информирани.

Изложение на мотивите

Необходимо е да се добави „и околната среда“ в текста на член 30, параграф 3, за да се обезпечи опазването на околната среда, включително на подземните води. Неотдавнашното приемане на Директивата на Европейския парламент и на Съвета относно защитата на подземните води определя ограничителни стойности за пестицидите в тези води. Предложението за регламент не бива да пречи на задълженията на държавите-членки да спазват Директивата за подземните води. Поради тази причина държавите-членки следва да имат възможност да въвеждат национални ограничения в зависимост от конкретните условия, когато издават разрешения за продукти за растителна защита, така че да съответстват на Директивата за подземните води.

Препоръка 2

Член 40 от предложението за Регламент на Европейския парламент и на Съвета относно пускането на пазара на продукти за растителна защита

COM(2006) 388 final — 2006/0136 (COD)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение |
| --- | --- |
| Член 40
  Разрешение
  1.   Държавата-членка, пред която е подадено заявление по член 39, разрешава съответния продукт за растителна защита при същите условия, включително с класификация по смисъла на Директива 1999/45/EО, както отправната държава-членка.
  2.   В отклонение от разпоредбите на параграф 1 и съобразно законодателството на Общността, могат да се налагат допълнителни условия, що се отнася до изискванията, посочени в член 30, параграф 3. | Член 40
  Разрешение
  1.   Държавата-членка, пред която е подадено заявление по член 39, разрешава съответния продукт за растителна защита при същите условия, включително с класификация по смисъла на Директива 1999/45/EО, както отправната държава-членка
  2.   В отклонение от разпоредбите на параграф 1 и съобразно законодателството на Общността, могат да се налагат допълнителни условия, що се отнася до изискванията, посочени в член 30, параграф 3.
  3.   В отклонение от разпоредбите на параграф 1 и съобразно законодателството на Общността, пред която е подадено заявление по член 39, може да откаже разрешаването на съответния продукт за растителна защита, ако са налице научни или технически данни, че разрешаването на препарата на нейна територия няма да бъде в съответствие с член 29. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение

Член 40

Разрешение

1.   Държавата-членка, пред която е подадено заявление по член 39, разрешава съответния продукт за растителна защита при същите условия, включително с класификация по смисъла на Директива 1999/45/EО, както отправната държава-членка.

2.   В отклонение от разпоредбите на параграф 1 и съобразно законодателството на Общността, могат да се налагат допълнителни условия, що се отнася до изискванията, посочени в член 30, параграф 3.

Член 40

Разрешение

1.   Държавата-членка, пред която е подадено заявление по член 39, разрешава съответния продукт за растителна защита при същите условия, включително с класификация по смисъла на Директива 1999/45/EО, както отправната държава-членка

2.   В отклонение от разпоредбите на параграф 1 и съобразно законодателството на Общността, могат да се налагат допълнителни условия, що се отнася до изискванията, посочени в член 30, параграф 3.

3.   В отклонение от разпоредбите на параграф 1 и съобразно законодателството на Общността, пред която е подадено заявление по член 39, може да откаже разрешаването на съответния продукт за растителна защита, ако са налице научни или технически данни, че разрешаването на препарата на нейна територия няма да бъде в съответствие с член 29.

Изложение на мотивите

Неотдавнашното приемане на Директивата на Европейския парламент и на Съвета относно защитата на подземните води определя ограничителни стойности за пестицидите в тези води. Предложението за регламент не бива да пречи на задълженията на държавите-членки да спазват Директивата за подземните води.

Предложението за регламент, което предвижда задължително взаимно признаване се основава на допускането, че условията в една зона са „относително сходни“. Условията обаче могат да варират в много широки граници. Затова е важно да се гарантира за всяка държава-членка възможността да откаже взаимно признаване, ако разрешаването на продукта на нейна територия е в разрез с Директивата за подземните води.

Брюксел, 13 февруари 2007 г.

Председател

на Комитета на регионите

Michel DELEBARRE

---

(1)  ОВ C 180 от 11.6.1998, стр. 38.

1

---

| 30.6.2007 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 146/53 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 146/53

---

Становище на Комитета на регионите относно Европейска инициатива за прозрачност

(2007/C 146/07)

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| — | приветства инициативата на Комисията да насърчава прозрачността. По-голямата прозрачност е от решаващо значение, за да останат Европейските институции отговорни, демократични и ефективни и за да не изгубят връзка с потребностите на обществеността; припомня в този контекст, че ако ЕС наистина желае да увеличи демократичната си легитимност, е необходимо също и по-голямо включване на местните и регионални участници в законодателния процес и в процеса на вземането на решения в ЕС; |
| --- | --- |

—

приветства инициативата на Комисията да насърчава прозрачността. По-голямата прозрачност е от решаващо значение, за да останат Европейските институции отговорни, демократични и ефективни и за да не изгубят връзка с потребностите на обществеността; припомня в този контекст, че ако ЕС наистина желае да увеличи демократичната си легитимност, е необходимо също и по-голямо включване на местните и регионални участници в законодателния процес и в процеса на вземането на решения в ЕС;

| — | изразява обаче съжаление, че в тази инициатива местният и регионален аспект не е споменат и настоятелно приканва Комисията да му обърне повече внимание; |
| --- | --- |

—

изразява обаче съжаление, че в тази инициатива местният и регионален аспект не е споменат и настоятелно приканва Комисията да му обърне повече внимание;

| — | подчертава, че ЕС представлява институционално партньорство на много нива, в което регионалните и местни власти участват в разработването на европейската политика на национално и европейско ниво; |
| --- | --- |

—

подчертава, че ЕС представлява институционално партньорство на много нива, в което регионалните и местни власти участват в разработването на европейската политика на национално и европейско ниво;

| — | счита, че е необходимо да се да се изтъкне отново необходимостта от разграничаване между консултация на европейските институции с местните и регионални органи с изборен мандат и техните сдружения, от една страна, и лобистки организации, представляващи специфични интереси от друга; |
| --- | --- |

—

счита, че е необходимо да се да се изтъкне отново необходимостта от разграничаване между консултация на европейските институции с местните и регионални органи с изборен мандат и техните сдружения, от една страна, и лобистки организации, представляващи специфични интереси от друга;

| — | приветства факта, че Европейската комисия постави началото на непрекъснат и системен диалог с местните и регионални власти и техните европейски и национални сдружения в областите, в които те отговарят за транспонирането или прилагането на законодателството; въпреки това смята, че начинът, по който е организиран този диалог, може да се подобри; |
| --- | --- |

—

приветства факта, че Европейската комисия постави началото на непрекъснат и системен диалог с местните и регионални власти и техните европейски и национални сдружения в областите, в които те отговарят за транспонирането или прилагането на законодателството; въпреки това смята, че начинът, по който е организиран този диалог, може да се подобри;

| — | приветства по-голямата прозрачност, която би донесло регистрирането на лобистки организации; |
| --- | --- |

—

приветства по-голямата прозрачност, която би донесло регистрирането на лобистки организации;

| — | не смята обаче, че процедура, основана на доброволна регистрация, може да осигури адекватна рамка за гарантиране на достатъчна прозрачност; |
| --- | --- |

—

не смята обаче, че процедура, основана на доброволна регистрация, може да осигури адекватна рамка за гарантиране на достатъчна прозрачност;

| — | вярва, че е целесъобразно да се разработи ефективна и опростена процедура за бъдеща регистрация. Воденето на регистъра следва да бъде възложено на Европейската комисия; |
| --- | --- |

—

вярва, че е целесъобразно да се разработи ефективна и опростена процедура за бъдеща регистрация. Воденето на регистъра следва да бъде възложено на Европейската комисия;

| — | поддържа амбицията на Европейската комисия за засилване на прозрачността по отношение на използването на фондовете на ЕС и насърчава държавите-членки да управляват общностните фондове на принципа на „поделеното управление“. В интерес на всички бенефициенти е да спазват принципа на прозрачност по отношение на финансирането от страна на Европейския съюз. |
| --- | --- |

—

поддържа амбицията на Европейската комисия за засилване на прозрачността по отношение на използването на фондовете на ЕС и насърчава държавите-членки да управляват общностните фондове на принципа на „поделеното управление“. В интерес на всички бенефициенти е да спазват принципа на прозрачност по отношение на финансирането от страна на Европейския съюз.

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ,

като взе предвид Зелената книга на Европейската комисия, озаглавена „Европейска инициатива за прозрачност“ COM(2006) 194 final,

като взе предвид решението на Европейската комисия от 3 май 2006 г. да се консултира с него по този въпрос в съответствие с член 265, параграф 1 от Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид решението на своето Бюро от 25 април 2006 г. да възложи на своята комисия „Конституционни въпроси, европейско управление и пространство на свобода, сигурност и правосъдие“ да изготви становище по този въпрос,

като взе предвид Съобщението до Комисията от Председателя, г-жа Wallström, г-н Kallas, г-жа Hübner и г-жа Fischer Boel от 9 ноември 2005 г., относно „Предложение за стартирането на европейска инициатива за прозрачност“ (1),

като взе предвид Съобщението на Европейската комисия „Към утвърждаване на културата на консултации и диалог — Общи принципи и минимални стандарти за консултации на Комисията със заинтересованите страни“ COM(2002)704 final,

като взе предвид своето становище от 12 октомври 2005 г. относно „По-добро законотворчество 2004 г. и по-добро регулиране за растеж и заетост в Европейския съюз“, CdR 121/2005 fin. (докладчик: г-н Delebarre, FR-ПЕС) (2),

като взе предвид своето становище от 13 март 2002 г. относно „Бялата книга за европейско управление“, и Съобщението относно „нова рамка за сътрудничество в дейностите, свързани с информационната и комуникационна политика на Европейския съюз“ COM(2001) 428 final и COM(2001) 354 final, CdR 103/2001 fin (докладчик: г-н Michel Delebarre FR-ПЕС) (3),

като взе предвид своето проектостановище (CdR 235/2006 rev.1), прието на 29 ноември 2006 г. от комисия „Конституционни въпроси, европейско управление и пространство на свобода, сигурност и справедливост“ (докладчик: г-н Per Bødker Andersen (DK/ПЕС), кмет на община Kolding,

| 1) | като има предвид, че прозрачността е един от ключовите елементи при демокрация с управление на много нива, |
| --- | --- |

1)

като има предвид, че прозрачността е един от ключовите елементи при демокрация с управление на много нива,

| 2) | като има предвид, че е важно да се обърне по-голямо внимание на принципите на субсидиарност, пропорционалност и близост, за да се изготви просто, ясно и лесноразбираемо за европейските граждани европейско законодателство, |
| --- | --- |

2)

като има предвид, че е важно да се обърне по-голямо внимание на принципите на субсидиарност, пропорционалност и близост, за да се изготви просто, ясно и лесноразбираемо за европейските граждани европейско законодателство,

| 3) | като има предвид, че е от първостепенно значение да се гарантира пълното участие на регионалните и местни представители в разискванията по ключовите въпроси на Европейския дневен ред, по-специално посредством КР, |
| --- | --- |

3)

като има предвид, че е от първостепенно значение да се гарантира пълното участие на регионалните и местни представители в разискванията по ключовите въпроси на Европейския дневен ред, по-специално посредством КР,

| 4) | като има предвид, че местните и регионалните власти, ако са подходящо включени в подготовката на законодателните актове, могат да играят ключова роля в тяхното транспониране и прилагане на съответното ниво, |
| --- | --- |

4)

като има предвид, че местните и регионалните власти, ако са подходящо включени в подготовката на законодателните актове, могат да играят ключова роля в тяхното транспониране и прилагане на съответното ниво,

прие следното становище на 68-ата си пленарна сесия, проведена на 13 и 14 февруари 2007 г. (заседание на 13 февруари):

Позиция и препоръки на Комитета на регионите

Комитетът на регионите

1.   Общи бележки

| 1.1 | приветства инициативата на Комисията за насърчаване на прозрачността. Стартирането на Европейската инициатива за прозрачност е важна стъпка на Комисията за насърчаване на прозрачното функциониране на европейските институции. По-голямата прозрачност е от решаващо значение, за да останат Европейските институции отговорни, демократични и ефективни и за да не изгубят връзка с потребностите на обществеността; припомня в този контекст, че ако ЕС наистина желае да увеличи демократичната си легитимност, е необходимо също и по-голямо включване на местните и регионални участници в законодателния процес и в процеса на вземането на решения в ЕС; |
| --- | --- |

1.1

приветства инициативата на Комисията за насърчаване на прозрачността. Стартирането на Европейската инициатива за прозрачност е важна стъпка на Комисията за насърчаване на прозрачното функциониране на европейските институции. По-голямата прозрачност е от решаващо значение, за да останат Европейските институции отговорни, демократични и ефективни и за да не изгубят връзка с потребностите на обществеността; припомня в този контекст, че ако ЕС наистина желае да увеличи демократичната си легитимност, е необходимо също и по-голямо включване на местните и регионални участници в законодателния процес и в процеса на вземането на решения в ЕС;

| 1.2 | счита, че с инициативата за прозрачност, Европейската комисия е поставила началото на една необходима дискусия и вярва, че е важно тази дискусия да се организира сега, в контекста на периода на размисъл и дебат за бъдещето на Европа, тъй като онези, които вземат решения, следва да гарантират и да покажат, че ЕС функционира демократично и ефективно. Гарантирането на прозрачност е сред най-важните начини за сближаването на Европа с нейните граждани; |
| --- | --- |

1.2

счита, че с инициативата за прозрачност, Европейската комисия е поставила началото на една необходима дискусия и вярва, че е важно тази дискусия да се организира сега, в контекста на периода на размисъл и дебат за бъдещето на Европа, тъй като онези, които вземат решения, следва да гарантират и да покажат, че ЕС функционира демократично и ефективно. Гарантирането на прозрачност е сред най-важните начини за сближаването на Европа с нейните граждани;

| 1.3 | изразява обаче съжаление, че в тази инициатива местният и регионален аспект не е споменат и настоятелно приканва Комисията да му обърне повече внимание; припомня, че в Бялата книга за европейското управление (2001 г.), Комисията бе заявила, че ще следи при разработването на предложения за политики да се взимат под внимание местните и регионални условия и знания. |
| --- | --- |

1.3

изразява обаче съжаление, че в тази инициатива местният и регионален аспект не е споменат и настоятелно приканва Комисията да му обърне повече внимание; припомня, че в Бялата книга за европейското управление (2001 г.), Комисията бе заявила, че ще следи при разработването на предложения за политики да се взимат под внимание местните и регионални условия и знания.

| 1.4 | приветства решението, взето по време на финландското председателство през второто шестмесечие на 2006 г., да се работи за подобряване на прозрачността в работата на Съвета. Много положително развитие представлява и фактът, че Съветът постигна споразумение за по-открит процес на вземане на решения и по-открит достъп до своите документи; все пак смята, че това е първата стъпка в правилната посока и настоятелно приканва Съвета да открие повече своите заседания за обществеността. Това е важен начин, по който гражданите да проследяват процеса на взимане на решения. |
| --- | --- |

1.4

приветства решението, взето по време на финландското председателство през второто шестмесечие на 2006 г., да се работи за подобряване на прозрачността в работата на Съвета. Много положително развитие представлява и фактът, че Съветът постигна споразумение за по-открит процес на вземане на решения и по-открит достъп до своите документи; все пак смята, че това е първата стъпка в правилната посока и настоятелно приканва Съвета да открие повече своите заседания за обществеността. Това е важен начин, по който гражданите да проследяват процеса на взимане на решения.

| 1.5 | смята, че терминът „неподходящо лобиране“ би трябвало да бъде дефиниран колкото се може по-точно, така че да може да се следят дейностите на лобистите и да се наказват нарушенията. |
| --- | --- |

1.5

смята, че терминът „неподходящо лобиране“ би трябвало да бъде дефиниран колкото се може по-точно, така че да може да се следят дейностите на лобистите и да се наказват нарушенията.

| 1.6 | смята, че целта на прозрачността трябва да бъде доближаването на Европейския съюз до неговите граждани; за да подкрепи прозрачността и по такъв начин да намали разстоянието между институциите на Европейския съюз и неговите граждани, КР счита, че е от основно значение да се насърчат мерки, които, подобно на развитите в рамките на „План Д: за демокрация, диалог и дебат“, да се стремят да популяризират дейността и правомощията на Европейския съюз сред европейците и по-специално сред младите хора, както при Европейския младежки форум. |
| --- | --- |

1.6

смята, че целта на прозрачността трябва да бъде доближаването на Европейския съюз до неговите граждани; за да подкрепи прозрачността и по такъв начин да намали разстоянието между институциите на Европейския съюз и неговите граждани, КР счита, че е от основно значение да се насърчат мерки, които, подобно на развитите в рамките на „План Д: за демокрация, диалог и дебат“, да се стремят да популяризират дейността и правомощията на Европейския съюз сред европейците и по-специално сред младите хора, както при Европейския младежки форум.

2.   Партньорство и управление на много нива

| 2.1 | подчертава, че ЕС представлява институционално партньорство на много нива, в което регионалните и местни власти участват в разработването на европейската политика на национално и европейско ниво. Най-добрият начин да се гарантира, че новото законодателство на ЕС е целесъобразно и приложимо, е да се провеждат консултации във връзка с него с местните и регионални власти, да се укрепи диалогът и форумите за участие и взимане на решения. Тези власти са отговорни за осъществяването и транспонирането на европейските политики и следователно играят първостепенна роля за гарантиране на прозрачността; |
| --- | --- |

2.1

подчертава, че ЕС представлява институционално партньорство на много нива, в което регионалните и местни власти участват в разработването на европейската политика на национално и европейско ниво. Най-добрият начин да се гарантира, че новото законодателство на ЕС е целесъобразно и приложимо, е да се провеждат консултации във връзка с него с местните и регионални власти, да се укрепи диалогът и форумите за участие и взимане на решения. Тези власти са отговорни за осъществяването и транспонирането на европейските политики и следователно играят първостепенна роля за гарантиране на прозрачността;

| 2.2 | признава обаче, че не само ЕС трябва да гарантира прозрачността. Държавите-членки, както и КР и всички нива на управление, които той представлява, следва да дадат пример чрез осигуряването на ефикасна и демократична публична администрация, ориентирана към предоставяне на услуги. Следователно местните и регионалните власти в държавите-членки също следва да бъдат готови да гарантират прозрачност в своето собствено управление. |
| --- | --- |

2.2

признава обаче, че не само ЕС трябва да гарантира прозрачността. Държавите-членки, както и КР и всички нива на управление, които той представлява, следва да дадат пример чрез осигуряването на ефикасна и демократична публична администрация, ориентирана към предоставяне на услуги. Следователно местните и регионалните власти в държавите-членки също следва да бъдат готови да гарантират прозрачност в своето собствено управление.

3.   Повече консултации

| 3.1 | счита, че е необходимо да се да се изтъкне отново необходимостта от разграничаване между консултация на европейските институции с местнте и регионални органи с изборен мандат и техните сдружения, от една страна, и лобистки организации, представляващи специфични интереси от друга; подчертава, че заедно с местните и регионални власти, които представлява, той е част от европейското управление и поради това следва да участва пряко във всяка инициатива на Европейската комисия, чиято цел е да се подобри прозрачното вземане на решения в ЕС; |
| --- | --- |

3.1

счита, че е необходимо да се да се изтъкне отново необходимостта от разграничаване между консултация на европейските институции с местнте и регионални органи с изборен мандат и техните сдружения, от една страна, и лобистки организации, представляващи специфични интереси от друга; подчертава, че заедно с местните и регионални власти, които представлява, той е част от европейското управление и поради това следва да участва пряко във всяка инициатива на Европейската комисия, чиято цел е да се подобри прозрачното вземане на решения в ЕС;

| 3.2 | призовава Европейската комисия да прилага към всяко предложение от законодателен или незаконодателен характер списък на проведените заседания и получените документи при подготовката на конкретното предложение; |
| --- | --- |

3.2

призовава Европейската комисия да прилага към всяко предложение от законодателен или незаконодателен характер списък на проведените заседания и получените документи при подготовката на конкретното предложение;

| 3.3 | подчертава, че структурираният диалог между Комисията и сдруженията на местното и регионално управление, развит въз основа на Бялата книга за европейското управление, представлява важна стъпка към ефективно участие на местните и регионални власти; приветства това развитие и подчертава централната роля, която е призван да играе в този контекст; |
| --- | --- |

3.3

подчертава, че структурираният диалог между Комисията и сдруженията на местното и регионално управление, развит въз основа на Бялата книга за европейското управление, представлява важна стъпка към ефективно участие на местните и регионални власти; приветства това развитие и подчертава централната роля, която е призван да играе в този контекст;

| 3.4 | приветства факта, че Европейската комисия постави началото на непрекъснат и системен диалог с местните и регионални власти и техните европейски и национални сдружения в областите, в които те отговарят за транспонирането или прилагането на законодателството. Важно е този диалог непрекъснато да се развива, така че и двете страни да могат пълноценно да се възползват от него. В тази връзка е особено важно да се укрепи диалогът при изготвянето на тези законодателни предложения, които засягат регионалните и местни власти; |
| --- | --- |

3.4

приветства факта, че Европейската комисия постави началото на непрекъснат и системен диалог с местните и регионални власти и техните европейски и национални сдружения в областите, в които те отговарят за транспонирането или прилагането на законодателството. Важно е този диалог непрекъснато да се развива, така че и двете страни да могат пълноценно да се възползват от него. В тази връзка е особено важно да се укрепи диалогът при изготвянето на тези законодателни предложения, които засягат регионалните и местни власти;

| 3.5 | въпреки това смята, че начинът, по които е организиран този диалог, може да се подобри и затова предлага:






  — | да се провеждат по принцип четири сесии годишно, включително годишната проява, в която взема участие Председателят на Комисията, за да се гарантира оптимално представяне в политически план; |
| --- | --- | --- |

3.5

въпреки това смята, че начинът, по които е организиран този диалог, може да се подобри и затова предлага:

—

да се провеждат по принцип четири сесии годишно, включително годишната проява, в която взема участие Председателят на Комисията, за да се гарантира оптимално представяне в политически план;

| — | за да станат дискусиите по-интерактивни и спонтанни, структурираният диалог следва да приема все повече формата на време за въпроси и отговори; |
| --- | --- |

—

за да станат дискусиите по-интерактивни и спонтанни, структурираният диалог следва да приема все повече формата на време за въпроси и отговори;

| — | дневният ред за структурирания диалог следва да бъде изготвян в тясно сътрудничество между КР и местните и регионални власти; и набелязаните теми следва да бъдат насочени отново към аспектите, които са от основно значение за местните и регионални власти; |
| --- | --- |

—

дневният ред за структурирания диалог следва да бъде изготвян в тясно сътрудничество между КР и местните и регионални власти; и набелязаните теми следва да бъдат насочени отново към аспектите, които са от основно значение за местните и регионални власти;

| — | следва да се развие взаимовръзката с местните и регионални медии; |
| --- | --- |

—

следва да се развие взаимовръзката с местните и регионални медии;

| — | местните и регионални власти следва да бъдат готови да представят коментари в писмен вид и да предлагат теми от общ интерес за тях и които съвпадат с дневния ред на Европейския съюз; |
| --- | --- |

—

местните и регионални власти следва да бъдат готови да представят коментари в писмен вид и да предлагат теми от общ интерес за тях и които съвпадат с дневния ред на Европейския съюз;

| — | Комисията следва да изготвя писмен доклад след всяко заседание; |
| --- | --- |

—

Комисията следва да изготвя писмен доклад след всяко заседание;

| — | следва да се наблегне върху засилването на мониторинга на структурирания диалог чрез редовна оценка, извършвана в тясно сътрудничество с КР и с представляваните от него местни и регионални власти; |
| --- | --- |

—

следва да се наблегне върху засилването на мониторинга на структурирания диалог чрез редовна оценка, извършвана в тясно сътрудничество с КР и с представляваните от него местни и регионални власти;

| — | всеки път, когато това е възможно, диалогът следва да бъде насочван по-ясно към тези местни и регионални участници, които са пряко заинтересовани от съответното законодателно предложение; |
| --- | --- |

—

всеки път, когато това е възможно, диалогът следва да бъде насочван по-ясно към тези местни и регионални участници, които са пряко заинтересовани от съответното законодателно предложение;

| — | Комисията следва да засили своето сътрудничество и да организира повече изслушвания с представителите на изборни длъжности и експертите от националните и европейските сдружения на регионалното и местно управление като използва съответните процедури; |
| --- | --- |

—

Комисията следва да засили своето сътрудничество и да организира повече изслушвания с представителите на изборни длъжности и експертите от националните и европейските сдружения на регионалното и местно управление като използва съответните процедури;

| 3.6 | приканва Комисията да подобри съществуващите инструменти за осигуряване на обратна връзка относно неговите становища, които представляват конкретни отговори на искането от Комисията за консултации и конкретни предложения, като вземат под внимание регионалните и местни интереси. Освен това, Комисията следва да посочва мотивите или най-малко разяснение относно причините, поради които препоръките на Комитета не са били взети под внимание; |
| --- | --- |

3.6

приканва Комисията да подобри съществуващите инструменти за осигуряване на обратна връзка относно неговите становища, които представляват конкретни отговори на искането от Комисията за консултации и конкретни предложения, като вземат под внимание регионалните и местни интереси. Освен това, Комисията следва да посочва мотивите или най-малко разяснение относно причините, поради които препоръките на Комитета не са били взети под внимание;

| 3.7 | счита, че въвеждането на минимални стандарти за консултиране през 2002 г. откриват нови възможности за широки консултации на заинтересованите участници и за задълбочен анализ на въздействието преди да се пристъпи към изготвянето на съответните законодателни предложения. Тези стандарти придават особено значение на местните и регионални власти, което беше потвърдено от Споразумението за сътрудничество между КР и Комисията. Консултирането трябва да бъде навременно и да дава на заинтересованите участници реална възможност за отговор на законодателните предложения; |
| --- | --- |

3.7

счита, че въвеждането на минимални стандарти за консултиране през 2002 г. откриват нови възможности за широки консултации на заинтересованите участници и за задълбочен анализ на въздействието преди да се пристъпи към изготвянето на съответните законодателни предложения. Тези стандарти придават особено значение на местните и регионални власти, което беше потвърдено от Споразумението за сътрудничество между КР и Комисията. Консултирането трябва да бъде навременно и да дава на заинтересованите участници реална възможност за отговор на законодателните предложения;

| 3.8 | би желал да бъдат развити и други форми на преки и предзаконодателни консултации с регионите и градовете наред със структурирания диалог със сдруженията на регионалното и местно управление, под егидата на Комитета, така че гласовете на тези участници да се чуват редовно по време на етапите на изготвяне на предложеното законодателство; отбелязва, че в тази връзка, консултациите бяха замислени като част от инициативата на Комисията от 2002 г. за установяване на минимални стандарти за консултиране и че в този контекст от КР се изискваше да играе проактивна роля като организира консултации от името на Комисията (4); |
| --- | --- |

3.8

би желал да бъдат развити и други форми на преки и предзаконодателни консултации с регионите и градовете наред със структурирания диалог със сдруженията на регионалното и местно управление, под егидата на Комитета, така че гласовете на тези участници да се чуват редовно по време на етапите на изготвяне на предложеното законодателство; отбелязва, че в тази връзка, консултациите бяха замислени като част от инициативата на Комисията от 2002 г. за установяване на минимални стандарти за консултиране и че в този контекст от КР се изискваше да играе проактивна роля като организира консултации от името на Комисията (4);

| 3.9 | изразява съжаление, че на териториалното измерение не се отдава достатъчно внимание в Зелената книга относно Европейската инициатива за прозрачност, както и в новата стратегия за оценка на въздействието; затова призовава Комисията да превърне консултирането с регионите и градовете като обичайна практика във всички дейности по управлението на много нива и да разшири метода на консултации, които вече прилага успешно във връзка с политиката на сближаване, до всички политики с регионално или местно въздействие; |
| --- | --- |

3.9

изразява съжаление, че на териториалното измерение не се отдава достатъчно внимание в Зелената книга относно Европейската инициатива за прозрачност, както и в новата стратегия за оценка на въздействието; затова призовава Комисията да превърне консултирането с регионите и градовете като обичайна практика във всички дейности по управлението на много нива и да разшири метода на консултации, които вече прилага успешно във връзка с политиката на сближаване, до всички политики с регионално или местно въздействие;

| 3.10 | счита, че анализите на въздействието трябва да играят съществена роля за намаляването на административната тежест на общностното законодателството върху местните и регионални власти, както беше посочено в становището му относно „По-добро законотворчество“ (CdR 121/2005); |
| --- | --- |

3.10

счита, че анализите на въздействието трябва да играят съществена роля за намаляването на административната тежест на общностното законодателството върху местните и регионални власти, както беше посочено в становището му относно „По-добро законотворчество“ (CdR 121/2005);

| 3.11 | заявява отново своето мнение, че предварителните оценки, освен анализа на политическата цел на дадено законодателно предложение и определянето на най-подходящите политически инструменти, трябва да включват и оценка на въздействието на законодателните актове на местно и регионално ниво от финансова гледна точка. |
| --- | --- |

3.11

заявява отново своето мнение, че предварителните оценки, освен анализа на политическата цел на дадено законодателно предложение и определянето на най-подходящите политически инструменти, трябва да включват и оценка на въздействието на законодателните актове на местно и регионално ниво от финансова гледна точка.

4.   Регистрация на лобистките групи

| 4.1 | приветства по-голямата прозрачност, която би донесло регистрирането на лобистките групи. Като част от системата на европейското управление, КР и неговите членове са предмет на особено внимание от страна на лобистките групи и поради това считат, че система за регистрация/акредитиране би могла да подобри прозрачността на европейския политически процес. |
| --- | --- |

4.1

приветства по-голямата прозрачност, която би донесло регистрирането на лобистките групи. Като част от системата на европейското управление, КР и неговите членове са предмет на особено внимание от страна на лобистките групи и поради това считат, че система за регистрация/акредитиране би могла да подобри прозрачността на европейския политически процес.

| 4.2 | подчертава, че поради демократичната си легитимност, местните и регионални власти и техните сдружения ясно се различават от търговските лобистки групи или групите със специални интереси. Местните и регионалните власти представляват част от структурата на европейското управление и при всяка регистрация трябва да се взима под внимание тази разлика. Поради това местните и регионални власти не следва да бъдат регистрирани като лобистки групи по какъвто и да е начин, което може да доведе до заличаване на разликата между тяхната роля и ролята на други организации в списъка; |
| --- | --- |

4.2

подчертава, че поради демократичната си легитимност, местните и регионални власти и техните сдружения ясно се различават от търговските лобистки групи или групите със специални интереси. Местните и регионалните власти представляват част от структурата на европейското управление и при всяка регистрация трябва да се взима под внимание тази разлика. Поради това местните и регионални власти не следва да бъдат регистрирани като лобистки групи по какъвто и да е начин, което може да доведе до заличаване на разликата между тяхната роля и ролята на други организации в списъка;

| 4.3 | не вярва обаче, че процедура, основана на доброволна регистрация, може да осигури адекватна рамка за гарантиране на достатъчна прозрачност. В действителност доброволна процедура няма да сложи край нито на спекулацията сред широката общественост, нито на недоверието и в консултациите на институциите с частни представители. Регистрацията би трябвало да бъде задължително изискване за достъп на лобистките групи до всяка институция на ЕС, какъвто е вече случаят с Европейския парламент; |
| --- | --- |

4.3

не вярва обаче, че процедура, основана на доброволна регистрация, може да осигури адекватна рамка за гарантиране на достатъчна прозрачност. В действителност доброволна процедура няма да сложи край нито на спекулацията сред широката общественост, нито на недоверието и в консултациите на институциите с частни представители. Регистрацията би трябвало да бъде задължително изискване за достъп на лобистките групи до всяка институция на ЕС, какъвто е вече случаят с Европейския парламент;

| 4.4 | вярва, че е целесъобразно да се изготви ефективна и опростена процедура за регистрация. Регистърът следва да бъде воден от Европейската комисия. Трябва да има само една място за регистрация във всички европейски институции и да се изисква регистрация на организации като цяло, а не на отделни лица. Тъй като Комитетът вече разполага с информация за регионалните и местни власти и сдруженията, които ги представляват, не е необходимо местните и регионални власти или техните сдружения да се регистрират поотделно. Следователно КР би могъл да предаде тази информация на Комисията за включване в подходящия раздел на регистъра; |
| --- | --- |

4.4

вярва, че е целесъобразно да се изготви ефективна и опростена процедура за регистрация. Регистърът следва да бъде воден от Европейската комисия. Трябва да има само една място за регистрация във всички европейски институции и да се изисква регистрация на организации като цяло, а не на отделни лица. Тъй като Комитетът вече разполага с информация за регионалните и местни власти и сдруженията, които ги представляват, не е необходимо местните и регионални власти или техните сдружения да се регистрират поотделно. Следователно КР би могъл да предаде тази информация на Комисията за включване в подходящия раздел на регистъра;

| 4.5 | смята, че е необходимо да се прецизира естеството, честотата и необходимият обхват на информацията, която трябва да бъде подавана от лобистите. |
| --- | --- |

4.5

смята, че е необходимо да се прецизира естеството, честотата и необходимият обхват на информацията, която трябва да бъде подавана от лобистите.

5.   Оповестяване на самоличността на бенефициентите на фондовете на Общността

| 5.1 | подкрепя стремежа на Комисията да увеличи прозрачността относно използването на фондовете на Общността и насърчава държавите-членки да управляват фондовете на Общността съобразно принципа за „поделено управление“, и по-специално проектите финансирани от структурните фондове, насочени към подобряването на обмена на най-добри практики. В интерес на всички бенефициенти е да спазват принципа на прозрачност по отношение на финансирането от страна на Европейския съюз; |
| --- | --- |

5.1

подкрепя стремежа на Комисията да увеличи прозрачността относно използването на фондовете на Общността и насърчава държавите-членки да управляват фондовете на Общността съобразно принципа за „поделено управление“, и по-специално проектите финансирани от структурните фондове, насочени към подобряването на обмена на най-добри практики. В интерес на всички бенефициенти е да спазват принципа на прозрачност по отношение на финансирането от страна на Европейския съюз;

| 5.2 | приветства инициативата на Комисията да създаде Интернет страница, която да предоставя достъп до информация относно бенефициентите на проектите и програмите. За да се предостави информация, която да е съпоставима по отношение на всички граждани на държавите-членки на ЕС и следователно прозрачна, необходимите данни следва да се публикуват на централизирано от Европейската комисия. В интерес на европейските граждани е да има и описание на извлечените поуки и на инициативите с „човешко лице“; |
| --- | --- |

5.2

приветства инициативата на Комисията да създаде Интернет страница, която да предоставя достъп до информация относно бенефициентите на проектите и програмите. За да се предостави информация, която да е съпоставима по отношение на всички граждани на държавите-членки на ЕС и следователно прозрачна, необходимите данни следва да се публикуват на централизирано от Европейската комисия. В интерес на европейските граждани е да има и описание на извлечените поуки и на инициативите с „човешко лице“;

| 5.3 | приветства предложението на Зелената книга да се създаде обща за Европейския съюз регулаторна рамка относно публикуването на информация за използването на фондовете на Общността. |
| --- | --- |

5.3

приветства предложението на Зелената книга да се създаде обща за Европейския съюз регулаторна рамка относно публикуването на информация за използването на фондовете на Общността.

6.   Преразглеждане на Регламент No 1049 относно достъпа до документи

| 6.1 | приветства факта, че през 2001 г. Комисията позволи достъп до непубликувани документи на институциите и органите на Общността посредством регистър на документите или в отговор на индивидуални искания; подчертава, че през 2002 г. Комисията продължи в тази посока, като въведе Кодекс за добро административно поведение, който определя правилата за публичен достъп до документи. Тези две инициативи представляват истински напредък по отношение на политиката на прозрачност на Европейската комисия; |
| --- | --- |

6.1

приветства факта, че през 2001 г. Комисията позволи достъп до непубликувани документи на институциите и органите на Общността посредством регистър на документите или в отговор на индивидуални искания; подчертава, че през 2002 г. Комисията продължи в тази посока, като въведе Кодекс за добро административно поведение, който определя правилата за публичен достъп до документи. Тези две инициативи представляват истински напредък по отношение на политиката на прозрачност на Европейската комисия;

| 6.2 | очаква с интерес предвиденото преразглеждане на Регламент No 1049 и възнамерява да допринесе за този процес. |
| --- | --- |

6.2

очаква с интерес предвиденото преразглеждане на Регламент No 1049 и възнамерява да допринесе за този процес.

Брюксел, 13 февруари 2007 г.

Председател

на Комитета на регионите

Michel DELEBARRE

---

(1)  http://ec.europa.eu/comm/eti/index_en.htm.

1

(2)  OВ C 81 от 4.4.2006 г., стр. 6-10.

2

(3)  OВ C 192 от 12.8.2002 г., стр. 24-31.

3

(4)  COM(2002)704, стр. 8.

4

---

| 30.6.2007 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 146/58 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 146/58

---

Становище на Комитета на регионите Към стратегия на ЕС относно правата на детето

(2007/C 146/08)

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| — | приветства Съобщението на Комисията и по-специално, предложението за разработване на Стратегия за ефективно насърчаване и защита на правата на детето във вътрешните и външни политики на ЕС и за подкрепа на усилията на държавите-членки в тази област; |
| --- | --- |

—

приветства Съобщението на Комисията и по-специално, предложението за разработване на Стратегия за ефективно насърчаване и защита на правата на детето във вътрешните и външни политики на ЕС и за подкрепа на усилията на държавите-членки в тази област;

| — | приветства създаването на звено по правата на децата в рамките на Комисията и отбелязва важната роля, отредена на координатора по правата на децата, за осигуряване успешното изпълнение на Стратегията, но се надява, че достатъчно ресурси ще бъдат предоставени за тези цели, и че за това координаторът ще получи необходимия статут, както и ще му бъде оказана политическа подкрепа, за да се подпомогне постигането на целите, поставяни пред неговата служба; призовава за изясняване на ролята на координатора с оглед на това, как тя ще допълни работата на национално ниво; |
| --- | --- |

—

приветства създаването на звено по правата на децата в рамките на Комисията и отбелязва важната роля, отредена на координатора по правата на децата, за осигуряване успешното изпълнение на Стратегията, но се надява, че достатъчно ресурси ще бъдат предоставени за тези цели, и че за това координаторът ще получи необходимия статут, както и ще му бъде оказана политическа подкрепа, за да се подпомогне постигането на целите, поставяни пред неговата служба; призовава за изясняване на ролята на координатора с оглед на това, как тя ще допълни работата на национално ниво;

| — | изразява съжаление, че не се отделя повече внимание на непридружените малолетни, положението на момичетата в детска възраст, децата с увреждания и мигриращите, търсещите убежище и децата-бежанци както в рамките на ЕС, така и в световен контекст; включително и осигуряването на грижи и закрила на всички посочени по-горе деца; |
| --- | --- |

—

изразява съжаление, че не се отделя повече внимание на непридружените малолетни, положението на момичетата в детска възраст, децата с увреждания и мигриращите, търсещите убежище и децата-бежанци както в рамките на ЕС, така и в световен контекст; включително и осигуряването на грижи и закрила на всички посочени по-горе деца;

| — | отбелязва, че Стратегията притежава потенциала да заложи основата, на европейско и национално ниво, за по-ефективно партньорство между лицата, отговорни за вземане на решения, местните и регионалните власти и неправителствените организации; |
| --- | --- |

—

отбелязва, че Стратегията притежава потенциала да заложи основата, на европейско и национално ниво, за по-ефективно партньорство между лицата, отговорни за вземане на решения, местните и регионалните власти и неправителствените организации;

| — | изразява обаче съжаление, че в Съобщението не се признава уникалната роля на местните и регионалните власти при предоставяне на услуги за деца и защита на техните права и подчертава, че тези власти желаят и са способни да бъдат партньори при разработването и изпълнението на Стратегията; |
| --- | --- |

—

изразява обаче съжаление, че в Съобщението не се признава уникалната роля на местните и регионалните власти при предоставяне на услуги за деца и защита на техните права и подчертава, че тези власти желаят и са способни да бъдат партньори при разработването и изпълнението на Стратегията;

| — | препоръчва да бъдат осигурени необходимите финансови и човешки ресурси и политическа воля за разпространението на Съобщението и за разработването на Зелена книга и Стратегия и предлага Европейският парламент да разгледа въпроса за въвеждане на специална мярка за финансиране на Стратегията и на предложените в нея конкретни действия. |
| --- | --- |

—

препоръчва да бъдат осигурени необходимите финансови и човешки ресурси и политическа воля за разпространението на Съобщението и за разработването на Зелена книга и Стратегия и предлага Европейският парламент да разгледа въпроса за въвеждане на специална мярка за финансиране на Стратегията и на предложените в нея конкретни действия.

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ,

като взе предвид Съобщението на Комисията „Към стратегия на ЕС за правата на детето“ COM(2006) 367 final;

като взе предвид решението на Европейската комисия от 4 юли 2006 г. да се консултира с него по тази тема съгласно член 265, параграф 1 от Договора за създаване на Европейската общност;

като взе предвид решението на своя председател от 22 февруари 2006 г. да даде указания на Комисията „Конституционни въпроси, европейско управление и пространство на свобода, сигурност и правосъдие“ да изготви становище по този въпрос;

като взе предвид своето проектостановище за положението на непридружените малолетни в процеса на миграция — ролята и предложенията на регионалните и местни власти (CdR 136/2006 rev. 2);

като взе предвид своите становища относно Хагската програма: Десет приоритета за следващите пет години (CdR 122/1005 fin); относно борбата с трафика на хора (CdR 87/2001 fin), относно програмата DAPHNE II, целяща да бъде предотвратено насилието над деца, младежи и жени и да бъдат защитени жертвите и рисковите групи (CdR 63/2003), относно закрила на малцинствата и недискриминационни политики (CdR 53/2006 fin); относно демографската промяна (CdR 152/2005 fin) и относно интеграция и миграция (CdR 51/2006 fin);

като взе предвид своето проектостановище (CdR 236/2006 rev.1), прието на 29 ноември 2006 г. от Комисията „Конституционни въпроси, европейско управление и пространство на свобода, сигурност и правосъдие“ (докладчик: г-жа Maria Corrigan, член на Съвета на графство Dun Laoghaire/Rathdown и на Дъблинските регионални власти);

Като има предвид, че:

| 1) | съгласно Конвенцията на Организацията на Обединените нации за правата на детето, за деца се считат всички, които нямат навършени осемнадесет години; |
| --- | --- |

1)

съгласно Конвенцията на Организацията на Обединените нации за правата на детето, за деца се считат всички, които нямат навършени осемнадесет години;

| 2) | всички държави-членки са ратифицирали Конвенцията на ООН за правата на детето, и че нито Европейската комисия, нито Европейския съюз са или могат да бъдат страни по нея. |
| --- | --- |

2)

всички държави-членки са ратифицирали Конвенцията на ООН за правата на детето, и че нито Европейската комисия, нито Европейския съюз са или могат да бъдат страни по нея.

| 3) | правната основа за защитата на правата на децата в Договорите на ЕС е ограничена, и че това е от значение за възможните финансови източници; |
| --- | --- |

3)

правната основа за защитата на правата на децата в Договорите на ЕС е ограничена, и че това е от значение за възможните финансови източници;

| 4) | се признава централната роля на семейството, и в частност, ролята на родителите, както и отговорността на държавите-членки да подпомагат родителите при изпълнението на техните задължения, свързани с грижата за отглеждането на децата; |
| --- | --- |

4)

се признава централната роля на семейството, и в частност, ролята на родителите, както и отговорността на държавите-членки да подпомагат родителите при изпълнението на техните задължения, свързани с грижата за отглеждането на децата;

| 5) | поощряването и защитата на правата на децата и създаването на недискриминационно и грижещо се за децата общество има фундаментално значение за бъдещето на Европейския съюз; |
| --- | --- |

5)

поощряването и защитата на правата на децата и създаването на недискриминационно и грижещо се за децата общество има фундаментално значение за бъдещето на Европейския съюз;

| 6) | включването на деца и младежи — на ранен етап — в публичното пространство, играе централна роля за развитието на едно демократично общество с активното участие на всички граждани; |
| --- | --- |

6)

включването на деца и младежи — на ранен етап — в публичното пространство, играе централна роля за развитието на едно демократично общество с активното участие на всички граждани;

| 7) | регионалните и местните власти са в уникалната позиция да играят определена роля при поощряването и защитата на правата на децата, предвид тяхната отговорност за материалната среда, обществения транспорт и достъпа до образование, здравните грижи, игри и развлечения, пазара на труда за младите хора; а също и заради тяхната роля при наблюдението на условията на живот на децата, например чрез социално подпомагане и събиране на данни; |
| --- | --- |

7)

регионалните и местните власти са в уникалната позиция да играят определена роля при поощряването и защитата на правата на децата, предвид тяхната отговорност за материалната среда, обществения транспорт и достъпа до образование, здравните грижи, игри и развлечения, пазара на труда за младите хора; а също и заради тяхната роля при наблюдението на условията на живот на децата, например чрез социално подпомагане и събиране на данни;

прие с единодушие следното становище на 68-та си пленарна сесия, проведена на 13 и 14 февруари 2007 г. (заседание от 13 февруари)

1.   Позиция на Комитета на регионите

Комитетът на регионите

| 1.1 | приветства Съобщението на Комисията, и в частност, предложението за разработване на Стратегия за ефективно поощряване и защита на правата на детето във вътрешните и външни политики на ЕС и за подкрепа на усилията на държавите-членки в тази област; |
| --- | --- |

1.1

приветства Съобщението на Комисията, и в частност, предложението за разработване на Стратегия за ефективно поощряване и защита на правата на детето във вътрешните и външни политики на ЕС и за подкрепа на усилията на държавите-членки в тази област;

| 1.2 | признава, че инвестирането в децата днес е инвестиция в нашето бъдеще и един вид по-нататъшно задълбочаване и консолидиране на европейската интеграция; |
| --- | --- |

1.2

признава, че инвестирането в децата днес е инвестиция в нашето бъдеще и един вид по-нататъшно задълбочаване и консолидиране на европейската интеграция;

| 1.3 | изразява съжаление за блокирането на конституционния процес в ЕС, отчитайки обстоятелството, че Договорът за създаване на конституция за Европа и Хартата за основните права изрично признават правата на детето; |
| --- | --- |

1.3

изразява съжаление за блокирането на конституционния процес в ЕС, отчитайки обстоятелството, че Договорът за създаване на конституция за Европа и Хартата за основните права изрично признават правата на детето;

| 1.4 | приветства потвърждението, че държавите-членки са задължени да спазват международните договори, и по-специално Конвенцията на Организацията на Обединените нации за правата на детето, която е ратифицирана от всяка една държава-членка; но изразява разочарованието си, че не се поставя достатъчно силно ударение върху необходимостта държавите-членки да изпълнят незабавно своите съществуващи европейски и международни ангажименти, свързани с правата на децата; |
| --- | --- |

1.4

приветства потвърждението, че държавите-членки са задължени да спазват международните договори, и по-специално Конвенцията на Организацията на Обединените нации за правата на детето, която е ратифицирана от всяка една държава-членка; но изразява разочарованието си, че не се поставя достатъчно силно ударение върху необходимостта държавите-членки да изпълнят незабавно своите съществуващи европейски и международни ангажименти, свързани с правата на децата;

| 1.5 | приветства потвърждението, че почти универсалното ратифициране на конвенцията в целия свят представлява особено стабилна основа за сключване на взаимни споразумения между Европейската комисия и трети страни; но изразява съжаление, че Съобщението не се основава на потенциала за използване на ратификацията от всички държави-членки на ЕС на конвенцията като рамка за сключване на взаимни споразумения от държавите-членки; |
| --- | --- |

1.5

приветства потвърждението, че почти универсалното ратифициране на конвенцията в целия свят представлява особено стабилна основа за сключване на взаимни споразумения между Европейската комисия и трети страни; но изразява съжаление, че Съобщението не се основава на потенциала за използване на ратификацията от всички държави-членки на ЕС на конвенцията като рамка за сключване на взаимни споразумения от държавите-членки;

| 1.6 | приветства създаването на звено по правата на децата в рамките на Комисията и отбелязва важната роля, отредена на координатора по правата на децата за осигуряване успешното изпълнение на Стратегията, но се надява, че достатъчно ресурси ще бъдат предоставени за тези цели, и че за това координаторът ще получи необходимия статут, както и ще бъде оказана политическа подкрепа, за да се подпомогне постигането на целите, поставяни пред неговата служба; призовава за изясняване на ролята на координатора с оглед на това, как тя ще допълни работата на национално ниво; |
| --- | --- |

1.6

приветства създаването на звено по правата на децата в рамките на Комисията и отбелязва важната роля, отредена на координатора по правата на децата за осигуряване успешното изпълнение на Стратегията, но се надява, че достатъчно ресурси ще бъдат предоставени за тези цели, и че за това координаторът ще получи необходимия статут, както и ще бъде оказана политическа подкрепа, за да се подпомогне постигането на целите, поставяни пред неговата служба; призовава за изясняване на ролята на координатора с оглед на това, как тя ще допълни работата на национално ниво;

| 1.7 | подкрепя краткосрочните мерки, предложени от Комисията за справяне с някои неотложни предизвикателства, и най-вече създаването на единен шестцифрен телефонен номер за оказване на помощ на децата в рамките на ЕС и един номер за детски горещ телефон, предназначени за изчезнали деца или за такива, които са обект на сексуална експлоатация, и изразява своята убеденост, че броят на тези телефонни линии следва да се увеличи с приемането на съвместен протокол за работа по случаи на международно отвличане на деца. Освен това изразява убедеността си, че новите телефони за оказване на помощ на децата не следва да повтарят, а по-скоро да допълват съществуващите на национално и регионално ниво, и че обменът на най-добри практики в държавите-членки следва да присъства осезателно при създаването на тези услуги; |
| --- | --- |

1.7

подкрепя краткосрочните мерки, предложени от Комисията за справяне с някои неотложни предизвикателства, и най-вече създаването на единен шестцифрен телефонен номер за оказване на помощ на децата в рамките на ЕС и един номер за детски горещ телефон, предназначени за изчезнали деца или за такива, които са обект на сексуална експлоатация, и изразява своята убеденост, че броят на тези телефонни линии следва да се увеличи с приемането на съвместен протокол за работа по случаи на международно отвличане на деца. Освен това изразява убедеността си, че новите телефони за оказване на помощ на децата не следва да повтарят, а по-скоро да допълват съществуващите на национално и регионално ниво, и че обменът на най-добри практики в държавите-членки следва да присъства осезателно при създаването на тези услуги;

| 1.8 | отбелязва, че в Съобщението не се посочва, че със Стратегията ще се създадат минимални стандарти и ще включва подробно описани цели с ясно поставени задачи и срокове; |
| --- | --- |

1.8

отбелязва, че в Съобщението не се посочва, че със Стратегията ще се създадат минимални стандарти и ще включва подробно описани цели с ясно поставени задачи и срокове;

| 1.9 | отбелязва, че понастоящем не са изградени системи, които да са в състояние да предоставят изчерпателни, съпоставими и съвместими данни по отделни показатели на територията на държавите-членки; припомня, че в момента се работи по изготвянето на открит метод за координация за разработване на показател (или набор от показатели) за благополучието на детето, а също и на статистически данни за свързаното с доходите обедняване, материални лишения и жилищно състояние, като съществуват и множество различни бази данни на ниво държава-членка и на регионално или местно ниво; |
| --- | --- |

1.9

отбелязва, че понастоящем не са изградени системи, които да са в състояние да предоставят изчерпателни, съпоставими и съвместими данни по отделни показатели на територията на държавите-членки; припомня, че в момента се работи по изготвянето на открит метод за координация за разработване на показател (или набор от показатели) за благополучието на детето, а също и на статистически данни за свързаното с доходите обедняване, материални лишения и жилищно състояние, като съществуват и множество различни бази данни на ниво държава-членка и на регионално или местно ниво;

| 1.10 | изтъква, че децата не са хомогенна група и че нуждите им се различават, например в зависимост от възрастта, способностите, пола, етническата принадлежност и семейната структура на детето; |
| --- | --- |

1.10

изтъква, че децата не са хомогенна група и че нуждите им се различават, например в зависимост от възрастта, способностите, пола, етническата принадлежност и семейната структура на детето;

| 1.11 | изразява съжаление, че не се отделя повече внимание на непридружените малолетни, положението на момичетата в детска възраст, децата с увреждания и мигриращите, търсещите убежище и децата-бежанци както в пределите на ЕС, така и в световен контекст; включително и осигуряването на грижи и защита на всички посочени по-горе деца; |
| --- | --- |

1.11

изразява съжаление, че не се отделя повече внимание на непридружените малолетни, положението на момичетата в детска възраст, децата с увреждания и мигриращите, търсещите убежище и децата-бежанци както в пределите на ЕС, така и в световен контекст; включително и осигуряването на грижи и защита на всички посочени по-горе деца;

| 1.12 | изразява съжаление, че липсва позоваване на разпоредбата за качествено „ранно обучение“ на децата, ненавършили шест години, въпреки че услугите, свързани с „грижите за децата“, са дългосрочна и приоритетна цел в политиката на ЕС и приемането на количествени планови цели на ЕС; |
| --- | --- |

1.12

изразява съжаление, че липсва позоваване на разпоредбата за качествено „ранно обучение“ на децата, ненавършили шест години, въпреки че услугите, свързани с „грижите за децата“, са дългосрочна и приоритетна цел в политиката на ЕС и приемането на количествени планови цели на ЕС;

| 1.13 | отбелязва, че Стратегията притежава потенциала да положи основата, на европейско и национално ниво, за по-ефективно партньорство между лицата, отговорни за вземане на решения, местните и регионалните власти и неправителствените организации; |
| --- | --- |

1.13

отбелязва, че Стратегията притежава потенциала да положи основата, на европейско и национално ниво, за по-ефективно партньорство между лицата, отговорни за вземане на решения, местните и регионалните власти и неправителствените организации;

| 1.14 | изразява обаче съжаление, че в Съобщението не се потвърждава уникалната роля на местните и регионалните власти при предоставяне на услуги за деца и защита на техните права и подчертава, че тези власти желаят и са способни да бъдат партньори при разработването и изпълнението на Стратегията; |
| --- | --- |

1.14

изразява обаче съжаление, че в Съобщението не се потвърждава уникалната роля на местните и регионалните власти при предоставяне на услуги за деца и защита на техните права и подчертава, че тези власти желаят и са способни да бъдат партньори при разработването и изпълнението на Стратегията;

| 1.15 | подчертава, че при разработването на стратегията следва да са спазват напълно принципите на субсидиарност и пропорционалност; |
| --- | --- |

1.15

подчертава, че при разработването на стратегията следва да са спазват напълно принципите на субсидиарност и пропорционалност;

| 1.16 | приветства изявлението, че „мястото, където живеят децата, също влияе на тяхното положение“; децата могат да бъдат поставени в неизгодни условия поради нееднаквия достъп до качествено образование, здравни грижи, обществен транспорт, спортни и развлекателни съоръжения, информираност и възможности за участие в гражданското общество; и би желал да се обърне повече внимание на условията в градските, извънградските и други специфични райони, посочени от държавите-членки; |
| --- | --- |

1.16

приветства изявлението, че „мястото, където живеят децата, също влияе на тяхното положение“; децата могат да бъдат поставени в неизгодни условия поради нееднаквия достъп до качествено образование, здравни грижи, обществен транспорт, спортни и развлекателни съоръжения, информираност и възможности за участие в гражданското общество; и би желал да се обърне повече внимание на условията в градските, извънградските и други специфични райони, посочени от държавите-членки;

| 1.17 | акцентира върху това, че много местни и регионални власти пряко финансират и изпълняват политика за развитие в трети страни, като подкрепят инфраструктурата и ключови услуги, побратимяват се с властите, обменят опит и предават умения, и че съществува потенциал за поставяне на по-силно ударение в тази работа върху правата на децата; |
| --- | --- |

1.17

акцентира върху това, че много местни и регионални власти пряко финансират и изпълняват политика за развитие в трети страни, като подкрепят инфраструктурата и ключови услуги, побратимяват се с властите, обменят опит и предават умения, и че съществува потенциал за поставяне на по-силно ударение в тази работа върху правата на децата;

| 1.18 | приветства признанието на факта, че децата имат право да изразяват своето мнение по въпроси, касаещи техния живот; и приветства предложените дейности за включване на децата при разработването на Стратегията. Участието на регионалните и местните власти и детски организации ще бъде от значение за успеха на тази работа; |
| --- | --- |

1.18

приветства признанието на факта, че децата имат право да изразяват своето мнение по въпроси, касаещи техния живот; и приветства предложените дейности за включване на децата при разработването на Стратегията. Участието на регионалните и местните власти и детски организации ще бъде от значение за успеха на тази работа;

| 1.19 | приветства наскоро публикуваното проучване на ООН за насилието върху деца (1). Докладът съдържа „призив към държавите да забранят всякакви форми на насилие срещу деца, при всякакви условия, включително всички телесни наказания, увреждащи традиционни практики, като например ранни и насилствени бракове, обрязване на женските полови органи и така наречените престъпления спрямо честта — сексуално насилие и мъчения и други форми на жестоко, нечовешко или унизително отношение или наказание“ (2); предлага констатациите от това проучване изцяло да се вземат под внимание при разработването на Стратегията; |
| --- | --- |

1.19

приветства наскоро публикуваното проучване на ООН за насилието върху деца (1). Докладът съдържа „призив към държавите да забранят всякакви форми на насилие срещу деца, при всякакви условия, включително всички телесни наказания, увреждащи традиционни практики, като например ранни и насилствени бракове, обрязване на женските полови органи и така наречените престъпления спрямо честта — сексуално насилие и мъчения и други форми на жестоко, нечовешко или унизително отношение или наказание“ (2); предлага констатациите от това проучване изцяло да се вземат под внимание при разработването на Стратегията;

2.   Препоръки на Комитета на регионите

Комитетът на регионите

| 2.1 | препоръчва да бъдат осигурени необходимите финансови и човешки ресурси и политическа воля за разпространението на Съобщението и за разработването на Зелена книга и Стратегия и предлага Европейският парламент да разгледа въпроса за въвеждане на специална мярка за финансиране на Стратегията и на предложените в нея конкретни действия; |
| --- | --- |

2.1

препоръчва да бъдат осигурени необходимите финансови и човешки ресурси и политическа воля за разпространението на Съобщението и за разработването на Зелена книга и Стратегия и предлага Европейският парламент да разгледа въпроса за въвеждане на специална мярка за финансиране на Стратегията и на предложените в нея конкретни действия;

| 2.2 | подчертава, че местните и регионалните власти следва да се считат за основни партньори при разработването на Стратегията; призовава КР да бъде включен като член на Европейския форум по правата на детето и да бъде представен в междуинституционалната група; и да бъде консултиран при разработването на доклада на координатора, като този доклад следва да бъде направен публично достояние; |
| --- | --- |

2.2

подчертава, че местните и регионалните власти следва да се считат за основни партньори при разработването на Стратегията; призовава КР да бъде включен като член на Европейския форум по правата на детето и да бъде представен в междуинституционалната група; и да бъде консултиран при разработването на доклада на координатора, като този доклад следва да бъде направен публично достояние;

| 2.3 | препоръчва Стратегията да отговаря на набор от минимални стандарти и да се включат амбициозни мерки с ясно поставени цели и задачи, след задълбочен анализ; |
| --- | --- |

2.3

препоръчва Стратегията да отговаря на набор от минимални стандарти и да се включат амбициозни мерки с ясно поставени цели и задачи, след задълбочен анализ;

| 2.4 | препоръчва в Стратегията да се постигне равновесие между нейните цели и общото положение в света и вътрешните действия и диалог в ЕС и между държавите-членки; |
| --- | --- |

2.4

препоръчва в Стратегията да се постигне равновесие между нейните цели и общото положение в света и вътрешните действия и диалог в ЕС и между държавите-членки;

| 2.5 | препоръчва приоритетно да се отдели внимание на разработването на набор от съпоставими показатели и събирането на съвместими данни на ниво държава-членка, а когато е възможно — и на регионално ниво; |
| --- | --- |

2.5

препоръчва приоритетно да се отдели внимание на разработването на набор от съпоставими показатели и събирането на съвместими данни на ниво държава-членка, а когато е възможно — и на регионално ниво;

| 2.6 | призовава да се предвидят адекватни ресурси, подкрепа и механизми за улесняване участието на децата в разработването на Стратегията, включително децата, търпящи материални лишения и принадлежащи към етнически малцинства, както и децата с увреждания. Децата следва да бъдат включвани на ранен етап в процеса чрез различни подходящи методологии, адаптирани към възрастта им, например творчески дейности, насочени дискусии и т. н. В допълнение потвърждава, че местните и регионалните власти биха могли също да допринесат повече за улесняване на подобни допитвания до децата във връзка с политики, набелязани на регионално ниво; |
| --- | --- |

2.6

призовава да се предвидят адекватни ресурси, подкрепа и механизми за улесняване участието на децата в разработването на Стратегията, включително децата, търпящи материални лишения и принадлежащи към етнически малцинства, както и децата с увреждания. Децата следва да бъдат включвани на ранен етап в процеса чрез различни подходящи методологии, адаптирани към възрастта им, например творчески дейности, насочени дискусии и т. н. В допълнение потвърждава, че местните и регионалните власти биха могли също да допринесат повече за улесняване на подобни допитвания до децата във връзка с политики, набелязани на регионално ниво;

| 2.7 | повторно отправя призив за пълно прилагане на Конвенцията за правата на детето от 20 ноември 1989 г. и подчертава важността на следните права: свобода на мисълта, съвестта и религията; закрила на личния живот; закрила срещу употреба на насилие, малтретиране и липса на грижи; право на здравни грижи; право на образование, училищно и професионално обучение; и закрила на малцинствата, както е изложено в становището относно интеграцията и миграцията (CdR 51/2006 fin), а също и правото на подходящи храна и жилище; |
| --- | --- |

2.7

повторно отправя призив за пълно прилагане на Конвенцията за правата на детето от 20 ноември 1989 г. и подчертава важността на следните права: свобода на мисълта, съвестта и религията; закрила на личния живот; закрила срещу употреба на насилие, малтретиране и липса на грижи; право на здравни грижи; право на образование, училищно и професионално обучение; и закрила на малцинствата, както е изложено в становището относно интеграцията и миграцията (CdR 51/2006 fin), а също и правото на подходящи храна и жилище;

| 2.8 | в тази връзка настоява да се признае напълно ключовата роля на местните и регионалните власти като първостепенни доставчици на основни услуги за децата, като например образование и жилище, грижи за децата и други социални услуги, както и ролята им при планирането, изработването на политиката и поддържането на физическата среда, гарантиращи достъпа на децата до жилище, подходящо за техните нужди, както и до адекватни спортни и развлекателни съоръжения и израстването им в безопасна физическа среда; |
| --- | --- |

2.8

в тази връзка настоява да се признае напълно ключовата роля на местните и регионалните власти като първостепенни доставчици на основни услуги за децата, като например образование и жилище, грижи за децата и други социални услуги, както и ролята им при планирането, изработването на политиката и поддържането на физическата среда, гарантиращи достъпа на децата до жилище, подходящо за техните нужди, както и до адекватни спортни и развлекателни съоръжения и израстването им в безопасна физическа среда;

| 2.9 | призовава да се акцентира повече върху необходимостта държавите-членки да изпълнят незабавно вече поетите от тях европейски и международни ангажименти, включително ангажименти в законодателен и практически план по смисъла на Конвенцията за правата на детето, на Европейската конвенция за защита на правата на човека и правните инструменти на Съвета на Европа. Тази дейност следва да се интегрира в оценката за въздействието на съществуващите мерки на ЕС, касаещи правата на децата; |
| --- | --- |

2.9

призовава да се акцентира повече върху необходимостта държавите-членки да изпълнят незабавно вече поетите от тях европейски и международни ангажименти, включително ангажименти в законодателен и практически план по смисъла на Конвенцията за правата на детето, на Европейската конвенция за защита на правата на човека и правните инструменти на Съвета на Европа. Тази дейност следва да се интегрира в оценката за въздействието на съществуващите мерки на ЕС, касаещи правата на децата;

| 2.10 | предлага анализът не само да включва „оценка на ефективността на неговите съществуващи мерки“, но и да улесни оценката за напредъка на държавите-членки при съобразяването с изискванията на Конвенцията за правата на детето, чрез сравнителен анализ на данните, така както е посочено в оценката на въздействието; |
| --- | --- |

2.10

предлага анализът не само да включва „оценка на ефективността на неговите съществуващи мерки“, но и да улесни оценката за напредъка на държавите-членки при съобразяването с изискванията на Конвенцията за правата на детето, чрез сравнителен анализ на данните, така както е посочено в оценката на въздействието;

| 2.11 | предлага анализът също да включва преглед дали всички държави-членки са ратифицирали Хагската конвенция за защита на децата и сътрудничество в областта на международното осиновяване (1993 г.); |
| --- | --- |

2.11

предлага анализът също да включва преглед дали всички държави-членки са ратифицирали Хагската конвенция за защита на децата и сътрудничество в областта на международното осиновяване (1993 г.);

| 2.12 | препоръчва откритият метод за координация да бъде използван като механизъм за взаимно ангажиране на държавите-членки и за извличане на поука от най-добрите практики по прилагането на Конвенцията за правата на детето, и местните и регионални власти да бъдат напълно включени в този процес; |
| --- | --- |

2.12

препоръчва откритият метод за координация да бъде използван като механизъм за взаимно ангажиране на държавите-членки и за извличане на поука от най-добрите практики по прилагането на Конвенцията за правата на детето, и местните и регионални власти да бъдат напълно включени в този процес;

| 2.13 | препоръчва ЕС и държавите-членки да вземат под внимание в политиката си различията между децата и техните нужди; например децата, намиращи се в затруднено положение поради географското разположение, възраст, пол, етническа принадлежност и увреждане. Специално внимание ще трябва да се отдели на въздействието на бедността, социалното изключване, уврежданията, дискриминацията и расизма, и положението на децата, принадлежащи към етнически малцинства и децата-бежанци, и на ефекта от религиозното, езиково и културно многообразие, както в рамките на ЕС, така и в световен контекст; |
| --- | --- |

2.13

препоръчва ЕС и държавите-членки да вземат под внимание в политиката си различията между децата и техните нужди; например децата, намиращи се в затруднено положение поради географското разположение, възраст, пол, етническа принадлежност и увреждане. Специално внимание ще трябва да се отдели на въздействието на бедността, социалното изключване, уврежданията, дискриминацията и расизма, и положението на децата, принадлежащи към етнически малцинства и децата-бежанци, и на ефекта от религиозното, езиково и културно многообразие, както в рамките на ЕС, така и в световен контекст;

| 2.14 | предлага Стратегията да включва специфични цели за осигуряване на равни възможности за децата във всички географски райони; това предполага дейности, специално насочени към разрешаване на проблемите с детската бедност и образованието. Регионалните и местните власти ще играят централна роля в тези мерки; |
| --- | --- |

2.14

предлага Стратегията да включва специфични цели за осигуряване на равни възможности за децата във всички географски райони; това предполага дейности, специално насочени към разрешаване на проблемите с детската бедност и образованието. Регионалните и местните власти ще играят централна роля в тези мерки;

| 2.15 | препоръчва в допълнение към посочените краткосрочни мерки да бъде разработена мярка, която да създаде условия за транснационално полицейско сътрудничество при проверката на всякакви криминални досиета на служители и доброволците, работещи с деца; настоява в Стратегията евентуално да се предвиди създаването на регистър на ЕС на извършителите на сексуални престъпления спрямо деца, до които да имат достъп полицейските сили; |
| --- | --- |

2.15

препоръчва в допълнение към посочените краткосрочни мерки да бъде разработена мярка, която да създаде условия за транснационално полицейско сътрудничество при проверката на всякакви криминални досиета на служители и доброволците, работещи с деца; настоява в Стратегията евентуално да се предвиди създаването на регистър на ЕС на извършителите на сексуални престъпления спрямо деца, до които да имат достъп полицейските сили;

| 2.16 | настоява в Стратегията да се предвидят начини за подобряване на услугите в подкрепа на семействата, с цел предотвратяване на злоупотребата с деца и убийствата на деца от собствените им родители. Би могло да се наблегне на подкрепата за родителите, предотвратяването и ранното разкриване на случаи на злоупотреба с деца; подкрепа за жертвите на злоупотреба и установяването на механизъм за преглед в случаи на съмнителна смърт на деца, с оглед разглеждане на ефективността на намесата на държавата преди да настъпят подобни случаи; |
| --- | --- |

2.16

настоява в Стратегията да се предвидят начини за подобряване на услугите в подкрепа на семействата, с цел предотвратяване на злоупотребата с деца и убийствата на деца от собствените им родители. Би могло да се наблегне на подкрепата за родителите, предотвратяването и ранното разкриване на случаи на злоупотреба с деца; подкрепа за жертвите на злоупотреба и установяването на механизъм за преглед в случаи на съмнителна смърт на деца, с оглед разглеждане на ефективността на намесата на държавата преди да настъпят подобни случаи;

| 2.17 | препоръчва в Стратегията да намери място въпросът за отрицателното въздействие на телевизията, компютрите и новите технологии върху децата, като например достъпът до нецензурни или неподходящи изображения в интернет, а също и заседналият характер на тези дейности, с последващо отражение върху активността на начина на живот при децата. Със сходно съдържание е въпросът за отрицателното въздействие на прякото насочване на рекламната и маркетингова дейност към децата. Следва да се насърчават мерките за използване на технологиите за образователни цели, като например телевизионни програми в помощ на езиковите и културни познания на децата; това ще бъде особено важно за мигриращите деца. Нужни са също така творчески мерки за поощряване на културните дейности и за да се направят те достъпни за деца, като например четене, музика и театър; |
| --- | --- |

2.17

препоръчва в Стратегията да намери място въпросът за отрицателното въздействие на телевизията, компютрите и новите технологии върху децата, като например достъпът до нецензурни или неподходящи изображения в интернет, а също и заседналият характер на тези дейности, с последващо отражение върху активността на начина на живот при децата. Със сходно съдържание е въпросът за отрицателното въздействие на прякото насочване на рекламната и маркетингова дейност към децата. Следва да се насърчават мерките за използване на технологиите за образователни цели, като например телевизионни програми в помощ на езиковите и културни познания на децата; това ще бъде особено важно за мигриращите деца. Нужни са също така творчески мерки за поощряване на културните дейности и за да се направят те достъпни за деца, като например четене, музика и театър;

| 2.18 | отправя искане разработените като част от Стратегията учебни програми и средства да бъдат достъпни за регионалните и местни администрации, за да се запознаят длъжностните лица със средствата и най-добрите практики на новата политика; |
| --- | --- |

2.18

отправя искане разработените като част от Стратегията учебни програми и средства да бъдат достъпни за регионалните и местни администрации, за да се запознаят длъжностните лица със средствата и най-добрите практики на новата политика;

| 2.19 | препоръчва комуникационната стратегия да се основава на Конвенцията за правата на детето и всички информационни кампании да бъдат предприемани на регионално и местно ниво, да бъдат съобразени с възрастта, достъпни на множество езици и за децата с увреждания; |
| --- | --- |

2.19

препоръчва комуникационната стратегия да се основава на Конвенцията за правата на детето и всички информационни кампании да бъдат предприемани на регионално и местно ниво, да бъдат съобразени с възрастта, достъпни на множество езици и за децата с увреждания;

| 2.20 | препоръчва в помощта за развитие на ЕС да се предвиди определен процент за инвестиране в мерки в интерес на децата, като в политиката за развитие на местните и регионалните власти в трети страни също се отдели приоритетно внимание на предаването на умения и политически опит относно правата на децата. |
| --- | --- |

2.20

препоръчва в помощта за развитие на ЕС да се предвиди определен процент за инвестиране в мерки в интерес на децата, като в политиката за развитие на местните и регионалните власти в трети страни също се отдели приоритетно внимание на предаването на умения и политически опит относно правата на децата.

Брюксел, 13 февруари 2007 г.

Председател

на Комитета на регионите

Michel DELEBARRE

---

(1)  Този доклад бе представен от независимия експерт Paulo Sergio Pinheiro и е достъпен на адрес:

1

www.violencestudy.org.

(2)  Шестдесет и първа сесия на ООН, Поощряване и закрила на правата на децата, A199.

2

---

| 30.6.2007 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 146/63 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 146/63

---

Становище на Комитета на регионите относно „Преодоляване на широколентовата разлика“ и „План за действие i2010 за електронно правителство“

(2007/C 146/09)

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| — | смята, че наличието на широколентов достъп на разумни цени в целия ЕС е жизненоважно за осигуряването на качествени обществени услуги, регионална конкурентоспособност и производителност, както и по-равномерно развитие на обществото на информацията и знанията, обхващайки традиционно изключвани области. Смята, че широколентовата връзка трябва да се доставя на същата основа като основни комунални услуги като питейна вода и електричество; |
| --- | --- |

—

смята, че наличието на широколентов достъп на разумни цени в целия ЕС е жизненоважно за осигуряването на качествени обществени услуги, регионална конкурентоспособност и производителност, както и по-равномерно развитие на обществото на информацията и знанията, обхващайки традиционно изключвани области. Смята, че широколентовата връзка трябва да се доставя на същата основа като основни комунални услуги като питейна вода и електричество;

| — | смята за изключително важни препратките, направени от Комисията, към развитието на селските райони, използването на Структурните фондове и оценката на съвместимостта с правилата на ЕС за публично финансирани проекти за широколентов достъп; |
| --- | --- |

—

смята за изключително важни препратките, направени от Комисията, към развитието на селските райони, използването на Структурните фондове и оценката на съвместимостта с правилата на ЕС за публично финансирани проекти за широколентов достъп;

| — | се надява, че новата регулаторна рамка за електронни съобщения ще разработи политика за използване на радиочестотния спектър в подкрепа на въвеждането на безжична широколентова технология; |
| --- | --- |

—

се надява, че новата регулаторна рамка за електронни съобщения ще разработи политика за използване на радиочестотния спектър в подкрепа на въвеждането на безжична широколентова технология;

| — | повтаря призива на Комисията към държавите-членки да засилят своите Национални широколентови стратегии, като увеличат участието на местните и регионални власти; |
| --- | --- |

—

повтаря призива на Комисията към държавите-членки да засилят своите Национални широколентови стратегии, като увеличат участието на местните и регионални власти;

| — | е на мнение, че интегриращото хората електронно правителство предполага париране на евентуалната цифрова изолация, когато услугите се предоставят в реално време (инфраструктурна и културна цифрова пропаст), както и разработване на политики за социално интегриране чрез ИКТ; |
| --- | --- |

—

е на мнение, че интегриращото хората електронно правителство предполага париране на евентуалната цифрова изолация, когато услугите се предоставят в реално време (инфраструктурна и културна цифрова пропаст), както и разработване на политики за социално интегриране чрез ИКТ;

| — | отбелязва, че използването на електронно правителство трябва да бъде насочено и към преструктуриране, и към модернизиране на публичните услуги, както и към постигане на целите за ефикасност, ефективност, рентабилност, безпристрастност, прозрачност, опростеност и участие. Вярва, че има ясна необходимост от това публичните органи да споделят добри практики; |
| --- | --- |

—

отбелязва, че използването на електронно правителство трябва да бъде насочено и към преструктуриране, и към модернизиране на публичните услуги, както и към постигане на целите за ефикасност, ефективност, рентабилност, безпристрастност, прозрачност, опростеност и участие. Вярва, че има ясна необходимост от това публичните органи да споделят добри практики;

| — | препоръчва улесняване на сътрудничеството, обмена на ноу-хау, споделянето на повторно използваеми решения и инициативи, целящи по-голяма прозрачност и ангажиране на обществото в процесите на вземане на решения, особено в парламентарния процес на вземане на решения. |
| --- | --- |

—

препоръчва улесняване на сътрудничеството, обмена на ноу-хау, споделянето на повторно използваеми решения и инициативи, целящи по-голяма прозрачност и ангажиране на обществото в процесите на вземане на решения, особено в парламентарния процес на вземане на решения.

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ,

като взе предвид
  Съобщението от Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно Преодоляване на широколентовата разлика (COM(2006) 129 final);

като взе предвид
  Съобщението от Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относноПлан за действие за електронно правителство i2010: Ускоряване на електронното правителство в Европа в полза на всички (COM(2006) 173 final);

като взе предвид решенията на Европейската комисия от 20 март 2006 г. и 25 април 2006 г., изискващи неговото становище по двете теми, по член 265, параграф 1 от Договора за създаване на Европейската общност;

като взе предвид решението на Бюрото от 25 април 2006 г. да възложи на Комисията „Култура, образование и научни изследвания“ да изготви становище и по двете теми;

като взе предвид своето становище относно Съобщението от Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно i2010 — Европейско информационно общество за растеж и заетост(COM(2005) 229 final), (CdR 252/2005 fin) (1);

като взе предвид своето становище относно Съобщението от Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно Да свържем Европа на висока скорост — Национални стратегии за предоставяне широколентови услуги. (COM(2004) 369 final), (CdR 257/2004 fin) (2);

като взе предвид своето становище относно Съобщението от Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно План за действие Електронна Европа2005: осъвременяване. (COM(2004) 380 final), (CdR 193/2004 fin) (3);

като взе предвид проектостановището, прието от Комисията „Култура, образование и научни изследвания“ на 30 ноември 2006 г. (CdR 272/2006 rev. 2), (Докладчик: г-н Luciano CAVERI, Председател на независимия регион Вале д'Аоста (IT/СЛДЕ));

прие следното становище на своята 68-а пленарна сесия, проведена на 13-14 февруари 2007 г. (заседание на 13 февруари):

1.   Широколентови услуги

Широколентова разлика

Комитетът на регионите

| 1.1 | смята, че Интернет е едно от най-блестящите нововъведения на нашето време. Неговият потенциал да генерира икономически растеж може да постигне значителни ползи като създаването на нови услуги, откриването на нови възможности за инвестиции и работни места, ръст на производителността, намалени разходи и подобрено качество на живот. |
| --- | --- |

1.1

смята, че Интернет е едно от най-блестящите нововъведения на нашето време. Неговият потенциал да генерира икономически растеж може да постигне значителни ползи като създаването на нови услуги, откриването на нови възможности за инвестиции и работни места, ръст на производителността, намалени разходи и подобрено качество на живот.

| 1.2 | приветства факта, че разпространяването на информационните технологии играе ключова роля в изпълнението на Лисабонската и Гьотеборгската стратегии, по отношение на подобренията, които те създават в дейностите на функциониращите стопански субекти, за растежа на нови и новаторски стопански субекти и решителния принос, който могат да направят по отношение образоването на работниците гражданите като цяло. |
| --- | --- |

1.2

приветства факта, че разпространяването на информационните технологии играе ключова роля в изпълнението на Лисабонската и Гьотеборгската стратегии, по отношение на подобренията, които те създават в дейностите на функциониращите стопански субекти, за растежа на нови и новаторски стопански субекти и решителния принос, който могат да направят по отношение образоването на работниците гражданите като цяло.

| 1.3 | изтъква важността на увеличаването на наличието на информационните технологии на всички нива на публичната администрация, особено там където публичните органи предоставят услуги пряко на гражданите. |
| --- | --- |

1.3

изтъква важността на увеличаването на наличието на информационните технологии на всички нива на публичната администрация, особено там където публичните органи предоставят услуги пряко на гражданите.

| 1.4 | подчертава, обаче, че услугите в реално време, като електронно правителство, електронно здравеопазване, електронно учене и електронни обществени поръчки, могат да станат всеобхватни и по-интерактивни, само когато станат широко достъпни за гражданите и бизнес общността на ЕС чрез широколентови връзки. |
| --- | --- |

1.4

подчертава, обаче, че услугите в реално време, като електронно правителство, електронно здравеопазване, електронно учене и електронни обществени поръчки, могат да станат всеобхватни и по-интерактивни, само когато станат широко достъпни за гражданите и бизнес общността на ЕС чрез широколентови връзки.

| 1.5 | по тази причина, смята, че наличието на широколентов достъп на разумни цени в целия ЕС е жизненоважно за осигуряването на качествени обществени услуги, регионална конкурентоспособност и производителност, както и по-равномерно развитие на обществото на информацията и знанията, обхващайки традиционно изключвани области. |
| --- | --- |

1.5

по тази причина, смята, че наличието на широколентов достъп на разумни цени в целия ЕС е жизненоважно за осигуряването на качествени обществени услуги, регионална конкурентоспособност и производителност, както и по-равномерно развитие на обществото на информацията и знанията, обхващайки традиционно изключвани области.

| 1.6 | приветства факта, че в Съобщението няколкократно изрично се споменава развитието на селските райони, включително възможността за специални линии за финансиране, което е показателно за значението, отдавано от страна на Комисията, на възможните ползи от по-широкото наличие на широколентови услуги. Тези ползи включват нарастване на конкурентоспособността на селските райони и балансирано развитие на територията — и като цяло, в области с трайно неблагоприятни географски и природни условия — както и високата добавена стойност, която това може да даде на стопанските субекти, традиционно разположени в тези райони. |
| --- | --- |

1.6

приветства факта, че в Съобщението няколкократно изрично се споменава развитието на селските райони, включително възможността за специални линии за финансиране, което е показателно за значението, отдавано от страна на Комисията, на възможните ползи от по-широкото наличие на широколентови услуги. Тези ползи включват нарастване на конкурентоспособността на селските райони и балансирано развитие на територията — и като цяло, в области с трайно неблагоприятни географски и природни условия — както и високата добавена стойност, която това може да даде на стопанските субекти, традиционно разположени в тези райони.

| 1.7 | по тази причина, смята за изключително важни препратките към политики, попадащи в сферата на Генерална дирекция „Регионална политика“ — особено по отношение използването на Структурните фондове — и на Генерална дирекция „Конкуренция“ — по-точно нейната оценка на съвместимостта с правилата на ЕС за публично финансирани проекти за широколентов достъп в селските райони. |
| --- | --- |

1.7

по тази причина, смята за изключително важни препратките към политики, попадащи в сферата на Генерална дирекция „Регионална политика“ — особено по отношение използването на Структурните фондове — и на Генерална дирекция „Конкуренция“ — по-точно нейната оценка на съвместимостта с правилата на ЕС за публично финансирани проекти за широколентов достъп в селските райони.

| 1.8 | опасява се, че общият недостатък при широколентовото внедряване е рискът от неефективност на пазара, тъй като частните оператори предполагат ниска възвращаемост от инфраструктурните инвестиции в отдалечени, селски, слабонаселени райони или там където планинския терен ги превръща в особено сложна и тежка задача. Тази откритост и гъвкавост е важен и положителен знак, имайки предвид, че широколентовият достъп е много важен за социално-икономическото развитие на тези райони. |
| --- | --- |

1.8

опасява се, че общият недостатък при широколентовото внедряване е рискът от неефективност на пазара, тъй като частните оператори предполагат ниска възвращаемост от инфраструктурните инвестиции в отдалечени, селски, слабонаселени райони или там където планинския терен ги превръща в особено сложна и тежка задача. Тази откритост и гъвкавост е важен и положителен знак, имайки предвид, че широколентовият достъп е много важен за социално-икономическото развитие на тези райони.

| 1.9 | в подкрепа на този аргумент, изтъква, че Комитетът на регионите на няколко пъти е анализирал и обсъждал различните решения, които се прилагат от местните и регионални власти в Европа; тогава ясно се разбра, че няма едно единствено универсално решение. По-конкретно, това, което е подходящо за голям градски център, може да не е подходящо за други райони, например, малък планински район със сложен, неравен терен или рядко населен, в който са необходими допълнителни усилия за осигуряването на какъвто и да е вид услуга. |
| --- | --- |

1.9

в подкрепа на този аргумент, изтъква, че Комитетът на регионите на няколко пъти е анализирал и обсъждал различните решения, които се прилагат от местните и регионални власти в Европа; тогава ясно се разбра, че няма едно единствено универсално решение. По-конкретно, това, което е подходящо за голям градски център, може да не е подходящо за други райони, например, малък планински район със сложен, неравен терен или рядко населен, в който са необходими допълнителни усилия за осигуряването на какъвто и да е вид услуга.

| 1.10 | оценява значителния напредък, постигнат през последните години по отношение на внедряването на широколентови услуги. От друга страна, с оглед целта на ЕС да се достигне до поне 90 % от населението на Съюза до 2010 г., продължава да съществува значително неравенство по отношение на инфраструктурата между градските центрове и отдалечените райони, и между старите и новите държави-членки. |
| --- | --- |

1.10

оценява значителния напредък, постигнат през последните години по отношение на внедряването на широколентови услуги. От друга страна, с оглед целта на ЕС да се достигне до поне 90 % от населението на Съюза до 2010 г., продължава да съществува значително неравенство по отношение на инфраструктурата между градските центрове и отдалечените райони, и между старите и новите държави-членки.

| 1.11 | набляга, обаче, че целта да бъдат обхванати поне 90 % от населението не е достатъчна сама по себе си, ако не се разглежда в съчетание с други фактори (географско разпространение, гъстота на населението и т. н.). Действително, в малките общности, като например планинските райони, които често са затруднени в достъпа си до основни комунални услуги (стационарни и мобилни телефонни услуги, наземна телевизия и т. н.), останалите 10 % могат да представляват изключване на цели слабо населени райони. |
| --- | --- |

1.11

набляга, обаче, че целта да бъдат обхванати поне 90 % от населението не е достатъчна сама по себе си, ако не се разглежда в съчетание с други фактори (географско разпространение, гъстота на населението и т. н.). Действително, в малките общности, като например планинските райони, които често са затруднени в достъпа си до основни комунални услуги (стационарни и мобилни телефонни услуги, наземна телевизия и т. н.), останалите 10 % могат да представляват изключване на цели слабо населени райони.

| 1.12 | допълнително изтъква във връзка с широколентовите различия, необходимостта от съсредоточаване на вниманието и върху различната степен на внедряването на широколентови услуги и действителната употреба. За да се намалят тези различия, на местно ниво трябва да се вземат нетехнически мерки, целящи популяризиране на използването на широколентови услуги между по-възрастните хора или традиционно по-невъзприемчиви социални групи като селските общности (напр. мероприятия за демонстриране на Интернет, осигуряване на места за публичен достъп и т. н.). |
| --- | --- |

1.12

допълнително изтъква във връзка с широколентовите различия, необходимостта от съсредоточаване на вниманието и върху различната степен на внедряването на широколентови услуги и действителната употреба. За да се намалят тези различия, на местно ниво трябва да се вземат нетехнически мерки, целящи популяризиране на използването на широколентови услуги между по-възрастните хора или традиционно по-невъзприемчиви социални групи като селските общности (напр. мероприятия за демонстриране на Интернет, осигуряване на места за публичен достъп и т. н.).

| 1.13 | на последно място, набляга на това, че докато се изгражда широколентова преносна инфраструктура и се разработват услугите й, ще бъде жизненоважно да се осигури спазването на всичките изисквания за сигурност на всяко ниво, за да се гарантират оптимални нива на защита и зачитане на личния живот на потребителите. |
| --- | --- |

1.13

на последно място, набляга на това, че докато се изгражда широколентова преносна инфраструктура и се разработват услугите й, ще бъде жизненоважно да се осигури спазването на всичките изисквания за сигурност на всяко ниво, за да се гарантират оптимални нива на защита и зачитане на личния живот на потребителите.

Положение в новите държави-членки

Комитетът на регионите

| 1.14 | изтъква, че по отношение на новите държави-членки, все още няма данни, сравними със съществуващите за ЕС-15, относно степента на проникване, обхвата и действителното използване на широколентови услуги в реално време на регионално равнище. |
| --- | --- |

1.14

изтъква, че по отношение на новите държави-членки, все още няма данни, сравними със съществуващите за ЕС-15, относно степента на проникване, обхвата и действителното използване на широколентови услуги в реално време на регионално равнище.

| 1.15 | по тази причина, призовава Комисията незабавно да проведе проучване на състоянието на нещата по отношение инфраструктурата в регионите на новите държави-членки и в по-слабо населените градски райони на старите държави-членки, за да се определят действията, необходими за модернизиране на съществуващата инфраструктура спрямо стандартите, изисквани за постигане на целите на Лисабонската стратегия. |
| --- | --- |

1.15

по тази причина, призовава Комисията незабавно да проведе проучване на състоянието на нещата по отношение инфраструктурата в регионите на новите държави-членки и в по-слабо населените градски райони на старите държави-членки, за да се определят действията, необходими за модернизиране на съществуващата инфраструктура спрямо стандартите, изисквани за постигане на целите на Лисабонската стратегия.

Технологични решения

Комитетът на регионите

| 1.16 | горещо приветства предложението на Комисията за преразглеждане на законодателната рамка, касаеща електронните комуникации. |
| --- | --- |

1.16

горещо приветства предложението на Комисията за преразглеждане на законодателната рамка, касаеща електронните комуникации.

| 1.17 | се надява, че новата регулаторна рамка ще осигури, при спазване на принципа на субсидиарността, недискриминационна конкуренция между операторите и съществуващите и бъдещите технологии, и че ще разработи политика за използване на радиочестотния спектър въз основа на принципа на технологична неутралност. Това е особено важно с оглед на факта, че неотдавнашното внедряване на безжичните технологии, които са особено подходящи за преодоляване на проблемите с обхвата в селските райони или районите с труден терен, изисква да се осигури достатъчен спектър за внедряването на широколентови услуги. |
| --- | --- |

1.17

се надява, че новата регулаторна рамка ще осигури, при спазване на принципа на субсидиарността, недискриминационна конкуренция между операторите и съществуващите и бъдещите технологии, и че ще разработи политика за използване на радиочестотния спектър въз основа на принципа на технологична неутралност. Това е особено важно с оглед на факта, че неотдавнашното внедряване на безжичните технологии, които са особено подходящи за преодоляване на проблемите с обхвата в селските райони или районите с труден терен, изисква да се осигури достатъчен спектър за внедряването на широколентови услуги.

| 1.18 | изцяло се съгласява с гледището на Комисията относно радиочестотния спектър, изложено в нейните четири предишни съобщения, представени през м. септември и м. ноември 2005 г., и през м. март и м. юни 2006 г., в които тя се застъпва за технологична неутралност, прозрачност, ефикасно използване на спектъра, и поощряване на конкурентна и новаторска среда, благоприятна за развитието на нови технологии. |
| --- | --- |

1.18

изцяло се съгласява с гледището на Комисията относно радиочестотния спектър, изложено в нейните четири предишни съобщения, представени през м. септември и м. ноември 2005 г., и през м. март и м. юни 2006 г., в които тя се застъпва за технологична неутралност, прозрачност, ефикасно използване на спектъра, и поощряване на конкурентна и новаторска среда, благоприятна за развитието на нови технологии.

| 1.19 | споделя мнението на Комисията, че оттук нататък използването на честотите не трябва да се основава на логиката, че на всяка лента се определя конкретна технология, като услугите се изпълняват на предоставената честота (напр. 900 мегахерца, използвана от мобилната телефонна услуга „eTacs“). |
| --- | --- |

1.19

споделя мнението на Комисията, че оттук нататък използването на честотите не трябва да се основава на логиката, че на всяка лента се определя конкретна технология, като услугите се изпълняват на предоставената честота (напр. 900 мегахерца, използвана от мобилната телефонна услуга „eTacs“).

| 1.20 | по тази причина, отправя искане към Комисията да изработи стратегия, която да позволява гъвкавост в използването на технологиите в рамките на дадена спектрална честота. |
| --- | --- |

1.20

по тази причина, отправя искане към Комисията да изработи стратегия, която да позволява гъвкавост в използването на технологиите в рамките на дадена спектрална честота.

| 1.21 | подчертава, че е важно прилагането и спазването на новата регулаторна рамка на основата на технологична неутралност да доведат до предоставянето на честоти за безжични комуникации и за внедряването на широколентови услуги, за да се намали значителното неравенство, от което страдат областите с трайно неблагоприятни географски и природни условия. |
| --- | --- |

1.21

подчертава, че е важно прилагането и спазването на новата регулаторна рамка на основата на технологична неутралност да доведат до предоставянето на честоти за безжични комуникации и за внедряването на широколентови услуги, за да се намали значителното неравенство, от което страдат областите с трайно неблагоприятни географски и природни условия.

| 1.22 | отбелязва, че технологиите за внедряването на широколентови услуги, като WiMAX, може би държат ключа към преодоляването на проблемите на районите в географски необлагодетелствано положение. В това отношение, любопитно е да се отбележи, че например тази безжична технология е обект на огромни инвестиции от страна на операторите на американския пазар. |
| --- | --- |

1.22

отбелязва, че технологиите за внедряването на широколентови услуги, като WiMAX, може би държат ключа към преодоляването на проблемите на районите в географски необлагодетелствано положение. В това отношение, любопитно е да се отбележи, че например тази безжична технология е обект на огромни инвестиции от страна на операторите на американския пазар.

Необходимост от публична интервенция

Комитетът на регионите

| 1.23 | смята, че широколентовата връзка би трябвало да се доставя на същата основа като основни комунални услуги като питейна вода и електричество. |
| --- | --- |

1.23

смята, че широколентовата връзка би трябвало да се доставя на същата основа като основни комунални услуги като питейна вода и електричество.

| 1.24 | отбелязва, че за да се отстранят различията по отношение широколентовите услуги в райони със сложен терен, като например областите с трайно неблагоприятни географски и природни условия, се изискват по-големи инвестиции отколкото в равнинните области, като по този начин става невъзможно да се инвестира с печалба. |
| --- | --- |

1.24

отбелязва, че за да се отстранят различията по отношение широколентовите услуги в райони със сложен терен, като например областите с трайно неблагоприятни географски и природни условия, се изискват по-големи инвестиции отколкото в равнинните области, като по този начин става невъзможно да се инвестира с печалба.

| 1.25 | с оглед на това, подчертава, че откритите публични обсъждания, организирани от форума „Цифрова пропаст“, потвърдиха необходимостта от обществена интервенция както от страна на държавните и местни власти, така и от страна на индустрията и нестопанския сектор. |
| --- | --- |

1.25

с оглед на това, подчертава, че откритите публични обсъждания, организирани от форума „Цифрова пропаст“, потвърдиха необходимостта от обществена интервенция както от страна на държавните и местни власти, така и от страна на индустрията и нестопанския сектор.

Използване на средства от ЕС

Комитетът на регионите

| 1.26 | споделя мнението на Комисията относно важността на това да се насърчават местните и регионалните власти да използват оптимално възможностите, предлагани от Структурните фондове и Фонда за развитие на селските райони, по отношение на предлагането и използването на широколентовите услуги. Комитетът многократно е показал необходимостта и ползите от този подход. |
| --- | --- |

1.26

споделя мнението на Комисията относно важността на това да се насърчават местните и регионалните власти да използват оптимално възможностите, предлагани от Структурните фондове и Фонда за развитие на селските райони, по отношение на предлагането и използването на широколентовите услуги. Комитетът многократно е показал необходимостта и ползите от този подход.

| 1.27 | изразява надежда, че Комисията ще прецизира своите насоки относно случаите, в които широколентовите безжични услуги се внедряват с помощта на средства от Структурните фондове в региони, където такива услуги частично вече се предлагат. В географско отношение е невъзможно на практика да се ограничи достъпът до такива услуги — особено там, където се използват новите безжични технологии — само до рядко населени райони без те да бъдат достъпни и до застроени зони, където те вече се предлагат. |
| --- | --- |

1.27

изразява надежда, че Комисията ще прецизира своите насоки относно случаите, в които широколентовите безжични услуги се внедряват с помощта на средства от Структурните фондове в региони, където такива услуги частично вече се предлагат. В географско отношение е невъзможно на практика да се ограничи достъпът до такива услуги — особено там, където се използват новите безжични технологии — само до рядко населени райони без те да бъдат достъпни и до застроени зони, където те вече се предлагат.

| 1.28 | изтъква, обаче, че не всички селски райони и областите с трайно неблагоприятни географски и природни условия — където намаляването на широколентовите различия е особено спешно и проблематично — всъщност са необлагодетелствани райони, така както са дефинирани от критериите за избираемост за финансиране по Структурните фондове. |
| --- | --- |

1.28

изтъква, обаче, че не всички селски райони и областите с трайно неблагоприятни географски и природни условия — където намаляването на широколентовите различия е особено спешно и проблематично — всъщност са необлагодетелствани райони, така както са дефинирани от критериите за избираемост за финансиране по Структурните фондове.

| 1.29 | по тази причина, смята за важно откриването на нови и гъвкави начини за ефективна интервенция в тези райони, независимо дали чрез политики, осигуряващи икономическа помощ за инфраструктурни схеми, създадени на местно или регионално равнище и съгласувани на национално ниво или на ниво ЕС, или чрез указания за справянето с неефективността на пазара, често срещана в горните области, в съответствие с принципите на ЕС за свободна конкуренция. |
| --- | --- |

1.29

по тази причина, смята за важно откриването на нови и гъвкави начини за ефективна интервенция в тези райони, независимо дали чрез политики, осигуряващи икономическа помощ за инфраструктурни схеми, създадени на местно или регионално равнище и съгласувани на национално ниво или на ниво ЕС, или чрез указания за справянето с неефективността на пазара, често срещана в горните области, в съответствие с принципите на ЕС за свободна конкуренция.

| 1.30 | отбелязва по отношение внедряването на широколентовите услуги в областите с трайно неблагоприятни географски и природни условия, в които, както бе посочено по-горе, операторите не са склонни да инвестират, тъй като няма вероятност тяхната инвестиция да се възвърне, трудно е да се конкретизират формите на публично-частните партньорства или съвременните формули на финансиране на проекти, освен ако публичният сектор не осигури основната част от инвестицията, и за които трябва да се открият нови видове стимули. |
| --- | --- |

1.30

отбелязва по отношение внедряването на широколентовите услуги в областите с трайно неблагоприятни географски и природни условия, в които, както бе посочено по-горе, операторите не са склонни да инвестират, тъй като няма вероятност тяхната инвестиция да се възвърне, трудно е да се конкретизират формите на публично-частните партньорства или съвременните формули на финансиране на проекти, освен ако публичният сектор не осигури основната част от инвестицията, и за които трябва да се открият нови видове стимули.

| 1.31 | допълнително смята, че няма голяма полза от въвеждането на данъчни облекчения за абонатите, тъй като проблемът с внедряването на широколентови услуги засяга главно предлагането,а не търсенето. Би си струвало повече да се обмислят данъчни облекчения или стимули за самите оператори по отношение на инфраструктурни проекти в районите с трайни географски и търговски пречки, като по този начин се намали кривата на доходността на инвестициите. |
| --- | --- |

1.31

допълнително смята, че няма голяма полза от въвеждането на данъчни облекчения за абонатите, тъй като проблемът с внедряването на широколентови услуги засяга главно предлагането,а не търсенето. Би си струвало повече да се обмислят данъчни облекчения или стимули за самите оператори по отношение на инфраструктурни проекти в районите с трайни географски и търговски пречки, като по този начин се намали кривата на доходността на инвестициите.

| 1.32 | с оглед на дългогодишната, твърда ангажираност на КР да насърчава обмена на добри практики, приветства предложението на Комисията още повече да насърчи обмена на добри практики и да улесни окрупняването на търсенето чрез паневропейски уебсайт, който да действа като централна информационна платформа за доставчици и за местните и регионални власти. |
| --- | --- |

1.32

с оглед на дългогодишната, твърда ангажираност на КР да насърчава обмена на добри практики, приветства предложението на Комисията още повече да насърчи обмена на добри практики и да улесни окрупняването на търсенето чрез паневропейски уебсайт, който да действа като централна информационна платформа за доставчици и за местните и регионални власти.

| 1.33 | по тази причина, смята за изключително важно Комисията активно да се стреми към изграждането на значителни синергии между нейните секторни програми и финансирането, осигурявано чрез Структурните фондове и Фонда за развитие на селските райони. |
| --- | --- |

1.33

по тази причина, смята за изключително важно Комисията активно да се стреми към изграждането на значителни синергии между нейните секторни програми и финансирането, осигурявано чрез Структурните фондове и Фонда за развитие на селските райони.

Регионални и национални стратегии за развитие на широколентови услуги

Комитетът на регионите

| 1.34 | повтаря призива на Комисията към държавите-членки да засилят своите Национални широколентови стратегии, като увеличат участието на местните и регионални власти и определят измерими цели за разширяване на широколентовите услуги, особено по отношение на обществените услуги. |
| --- | --- |

1.34

повтаря призива на Комисията към държавите-членки да засилят своите Национални широколентови стратегии, като увеличат участието на местните и регионални власти и определят измерими цели за разширяване на широколентовите услуги, особено по отношение на обществените услуги.

2.   i2010 — План за действие за електронно правителство

Връзката между широколентовите услуги и електронното правителство

| 2.1 | споделя мнението на Комисията, че широколентовите услуги са един от ключовите фактори за разширяването на информационното общество, и по-конкретно, за осигуряване на равен достъп за всички граждани, увеличаване на конкурентоспособността на стопанските субекти и подобряване ефикасността на публичните администрации (ПА). |
| --- | --- |

2.1

споделя мнението на Комисията, че широколентовите услуги са един от ключовите фактори за разширяването на информационното общество, и по-конкретно, за осигуряване на равен достъп за всички граждани, увеличаване на конкурентоспособността на стопанските субекти и подобряване ефикасността на публичните администрации (ПА).

| 2.2 | смята, че „инфраструктурната цифрова пропаст“, при която разделението между живеещите в райони, които разполагат с модерна инфраструктура и услуги, и живеещите в областите с трайно неблагоприятни географски и природни условия, където такава инфраструктура липсва, е значително препятствие пред участието на всички хора в информационното общество („електронно обхващане“) и пред възможността — конкретно в случая на публичния сектор — да се намерят новаторски начини за взаимодействие с клиенти, граждани и стопански субекти. По този начин, се създава един съвсем истински и значителен демократичен дефицит. |
| --- | --- |

2.2

смята, че „инфраструктурната цифрова пропаст“, при която разделението между живеещите в райони, които разполагат с модерна инфраструктура и услуги, и живеещите в областите с трайно неблагоприятни географски и природни условия, където такава инфраструктура липсва, е значително препятствие пред участието на всички хора в информационното общество („електронно обхващане“) и пред възможността — конкретно в случая на публичния сектор — да се намерят новаторски начини за взаимодействие с клиенти, граждани и стопански субекти. По този начин, се създава един съвсем истински и значителен демократичен дефицит.

| 2.3 | смята, че съществува постоянна „културна цифрова пропаст“ — различие в необходимите на човек познания, за да стане потребител на информационни и комуникационни технологии, между старите и новите държави-членки, между отделните държави-членки, между градските и селските райони и между различните поколения и обществени прослойки, които съставляват европейското общество; по тази причина е от ключово значение да се открият средства за интервенция, с които възможно най-голям брой граждани да бъдат снабдени с основните познания, необходими им, за да се възползват от нововъведенията в тази област. |
| --- | --- |

2.3

смята, че съществува постоянна „културна цифрова пропаст“ — различие в необходимите на човек познания, за да стане потребител на информационни и комуникационни технологии, между старите и новите държави-членки, между отделните държави-членки, между градските и селските райони и между различните поколения и обществени прослойки, които съставляват европейското общество; по тази причина е от ключово значение да се открият средства за интервенция, с които възможно най-голям брой граждани да бъдат снабдени с основните познания, необходими им, за да се възползват от нововъведенията в тази област.

Никой да не бъде забравен — насърчаване на интегрирането чрез електронното правителство

Комитетът на регионите

| 2.4 | е на мнение, че интегриращото хората електронно правителство предполага париране на евентуалната цифрова изолация, когато услугите се предоставят в реално време (инфраструктурна и културна цифрова пропаст), както и разработване на политики за социално интегриране чрез информационни и комуникационни технологии (ИКТ). |
| --- | --- |

2.4

е на мнение, че интегриращото хората електронно правителство предполага париране на евентуалната цифрова изолация, когато услугите се предоставят в реално време (инфраструктурна и културна цифрова пропаст), както и разработване на политики за социално интегриране чрез информационни и комуникационни технологии (ИКТ).

| 2.5 | отбелязва, че за да бъде избегнато изолирането от публичните услуги, властите трябва да възприемат един многостранен подход, позволяващ на потребителите да взаимодействат по предпочитания от тях начин (гише, уебсайт, цифрова телевизия, мобилни телефони и т. н.). |
| --- | --- |

2.5

отбелязва, че за да бъде избегнато изолирането от публичните услуги, властите трябва да възприемат един многостранен подход, позволяващ на потребителите да взаимодействат по предпочитания от тях начин (гише, уебсайт, цифрова телевизия, мобилни телефони и т. н.).

| 2.6 | смята, че за да се увеличи електронният достъп до услуги за групите в неравностойно социално положение, трябва да се осигурят обучение и подкрепа, за да бъдат осигурени равни възможности. |
| --- | --- |

2.6

смята, че за да се увеличи електронният достъп до услуги за групите в неравностойно социално положение, трябва да се осигурят обучение и подкрепа, за да бъдат осигурени равни възможности.

| 2.7 | признава, че е необходимо порталите на публичната администрация да спазват дефинираните от W3C стандарти за използваемост на световната мрежа. Това спазване трябва да бъде оценено от подходящи, международно признати сертификационни органи. |
| --- | --- |

2.7

признава, че е необходимо порталите на публичната администрация да спазват дефинираните от W3C стандарти за използваемост на световната мрежа. Това спазване трябва да бъде оценено от подходящи, международно признати сертификационни органи.

| 2.8 | смята за важно всеки проект за интегриране да съставлява част от една обща програмна рамка, за да се намали рискът от въвеждане на разпокъсани, несинергични мерки. |
| --- | --- |

2.8

смята за важно всеки проект за интегриране да съставлява част от една обща програмна рамка, за да се намали рискът от въвеждане на разпокъсани, несинергични мерки.

Превръщане на ефикасното и ефективно държавно управление в действителност — измерване и определяне на критерии

Комитетът на регионите

| 2.9 | отбелязва, че използването на ИКТ трябва да бъде насочено и към преструктуриране, и към модернизиране на публичните услуги, както и към постигане на целите за ефикасност, ефективност, рентабилност, безпристрастност, прозрачност, опростеност и участие. |
| --- | --- |

2.9

отбелязва, че използването на ИКТ трябва да бъде насочено и към преструктуриране, и към модернизиране на публичните услуги, както и към постигане на целите за ефикасност, ефективност, рентабилност, безпристрастност, прозрачност, опростеност и участие.

| 2.10 | отбелязва, че по-малкото посещения на службите на местното самоуправление, по-малкото време, прекарано в стоене на опашки за изпълнение на административни процедури, по-лесното попълване на формуляри, обслужването на едно гише и намалената честота на грешки чрез пряк контрол на данните са предимства, които могат да спомогнат обслужването да се насочи към по-съвременни от традиционно използваните методи. |
| --- | --- |

2.10

отбелязва, че по-малкото посещения на службите на местното самоуправление, по-малкото време, прекарано в стоене на опашки за изпълнение на административни процедури, по-лесното попълване на формуляри, обслужването на едно гише и намалената честота на грешки чрез пряк контрол на данните са предимства, които могат да спомогнат обслужването да се насочи към по-съвременни от традиционно използваните методи.

| 2.11 | мисли, че би било полезно да се разработят средства за измерване на разходите, ползите, въздействието и т. н., използвайки обща за ЕС рамка от показатели и методи. |
| --- | --- |

2.11

мисли, че би било полезно да се разработят средства за измерване на разходите, ползите, въздействието и т. н., използвайки обща за ЕС рамка от показатели и методи.

| 2.12 | е убеден, че инвестициите в публичния сектор, насочени към системно интегриране и сътрудничество, към споделяне на информация и доставяне на услуги в реално време, по тази причина трябва да се основават на следните финансово измерими — и следователно сравними — ключови ползи: спестено време за гражданите и стопанските субекти (крайните потребители); увеличена ефикасност и производителност на публичната администрация (ПА). Има и качествени ползи като: по-високо ниво на удовлетвореност на потребителите от услугите на ПА; по-голяма прозрачност и отчетност на ПА. |
| --- | --- |

2.12

е убеден, че инвестициите в публичния сектор, насочени към системно интегриране и сътрудничество, към споделяне на информация и доставяне на услуги в реално време, по тази причина трябва да се основават на следните финансово измерими — и следователно сравними — ключови ползи: спестено време за гражданите и стопанските субекти (крайните потребители); увеличена ефикасност и производителност на публичната администрация (ПА). Има и качествени ползи като: по-високо ниво на удовлетвореност на потребителите от услугите на ПА; по-голяма прозрачност и отчетност на ПА.

| 2.13 | смята, че за да бъде създадена обща измервателна система за оценка, би било полезно да се сравнят различните национални или регионални системи и след това да се възприеме най-добрият модел. |
| --- | --- |

2.13

смята, че за да бъде създадена обща измервателна система за оценка, би било полезно да се сравнят различните национални или регионални системи и след това да се възприеме най-добрият модел.

| 2.14 | по тази причина, вярва, че има ясна необходимост от това публичните органи да споделят добри практики, и по отношение на администриране, и по отношение на технологиите, за да се оптимизира използването на наличните ресурси, но също и за да се създаде добавена стойност чрез изграждането на професионални общности на електронното правителство, като се използва цялостен подход. Проучването на лоши практики — практики, които не са довели до очакваните резултати — също може да бъде полезно при оценката на рисковите фактори и ключовите въпроси. |
| --- | --- |

2.14

по тази причина, вярва, че има ясна необходимост от това публичните органи да споделят добри практики, и по отношение на администриране, и по отношение на технологиите, за да се оптимизира използването на наличните ресурси, но също и за да се създаде добавена стойност чрез изграждането на професионални общности на електронното правителство, като се използва цялостен подход. Проучването на лоши практики — практики, които не са довели до очакваните резултати — също може да бъде полезно при оценката на рисковите фактори и ключовите въпроси.

| 2.15 | предлага публично закупени приложения, използвани от определени администрации, да бъдат предоставени на разположение в техния автентичен формат, с приложена документация, за безплатно използване от други ПА, които ги поискат, за да ги пригодят към собствените си потребности. |
| --- | --- |

2.15

предлага публично закупени приложения, използвани от определени администрации, да бъдат предоставени на разположение в техния автентичен формат, с приложена документация, за безплатно използване от други ПА, които ги поискат, за да ги пригодят към собствените си потребности.

Ключови услуги с голямо въздействие за граждани и стопански субекти

Комитетът на регионите

| 2.16 | смята за решаващо — ако желаем електронното правителство наистина да проработи в цяла Европа — да бъдат определени услугите, създаващи висока добавена стойност, които могат да имат действително въздействие върху гражданите, стопанските субекти и самите администрации, и които могат да тласнат напред мащабното внедряване на съществените фактори за успех, посочени по-долу в точка 2.20. |
| --- | --- |

2.16

смята за решаващо — ако желаем електронното правителство наистина да проработи в цяла Европа — да бъдат определени услугите, създаващи висока добавена стойност, които могат да имат действително въздействие върху гражданите, стопанските субекти и самите администрации, и които могат да тласнат напред мащабното внедряване на съществените фактори за успех, посочени по-долу в точка 2.20.

| 2.17 | По отношение на признатата ключова услуга „електронни обществени поръчки“, би желал:






  — | всички държави-членки да приведат правилата си за обществени поръчки в съответствие със законодателството на ЕС; |
| --- | --- | --- |

2.17

По отношение на признатата ключова услуга „електронни обществени поръчки“, би желал:

—

всички държави-членки да приведат правилата си за обществени поръчки в съответствие със законодателството на ЕС;

| — | държавите-членки да създадат административна структура за обработка на електронните обществени поръчки; |
| --- | --- |

—

държавите-членки да създадат административна структура за обработка на електронните обществени поръчки;

| — | да бъдат установени минимални стандарти по отношение на технологията, съвместимостта и сигурността между различните платформи. |
| --- | --- |

—

да бъдат установени минимални стандарти по отношение на технологията, съвместимостта и сигурността между различните платформи.

Съществени фактори за успеха на електронното правителство

Комитетът на регионите

| 2.18 | смята, че нововъведенията в ПА и развитието на електронното правителство зависят от определени фактори, включително: структурата на органите на публичния сектор; конвергенцията на законодателството на ЕС, насърчаване на новаторска култура между длъжностните лица от публичните власти и администриране на приложения, основани на ИКТ. |
| --- | --- |

2.18

смята, че нововъведенията в ПА и развитието на електронното правителство зависят от определени фактори, включително: структурата на органите на публичния сектор; конвергенцията на законодателството на ЕС, насърчаване на новаторска култура между длъжностните лица от публичните власти и администриране на приложения, основани на ИКТ.

| 2.19 | по отношение на тези фактори,се застъпва за следното:






  — | анализ и основна реформа на вътрешно-административните (бек офис) процедури на ПА, целяща предоставяне на граждани и стопански субекти в реално време на онези услуги, които се смятат за стратегически в рамките на плана за действие, и изследване на различните средства за сътрудничество, като все повече се използват електронни документи и електронна поща; |
| --- | --- | --- |

2.19

по отношение на тези фактори,се застъпва за следното:

—

анализ и основна реформа на вътрешно-административните (бек офис) процедури на ПА, целяща предоставяне на граждани и стопански субекти в реално време на онези услуги, които се смятат за стратегически в рамките на плана за действие, и изследване на различните средства за сътрудничество, като все повече се използват електронни документи и електронна поща;

| — | регулаторна интервенция, целяща дефиниране на стратегии, правила, стандарти и общи формати на ИКТ, за да се увеличи съвместимостта и практическото сътрудничество; |
| --- | --- |

—

регулаторна интервенция, целяща дефиниране на стратегии, правила, стандарти и общи формати на ИКТ, за да се увеличи съвместимостта и практическото сътрудничество;

| — | текущо всеобхватно обучение за целия персонал, особено за специализираните техници (напр. мрежи, системи, сигурност, поверителност и т. н.), персонала, работещ пряко с процедури, включващи сериозно използване на ИКТ (напр. технологии, сигурност, поверителност в световната мрежа), персонала, общо или непряко ангажиран в кампании за нововъведения и модернизация (напр. преподаващ електронна грамотност, поверителност); |
| --- | --- |

—

текущо всеобхватно обучение за целия персонал, особено за специализираните техници (напр. мрежи, системи, сигурност, поверителност и т. н.), персонала, работещ пряко с процедури, включващи сериозно използване на ИКТ (напр. технологии, сигурност, поверителност в световната мрежа), персонала, общо или непряко ангажиран в кампании за нововъведения и модернизация (напр. преподаващ електронна грамотност, поверителност);

| — | насърчаване на използването на платформи с отворен код, включващо умерена степен на инвестиции, целящи разширяване на движението към електронно правителство и услуги в реално време към по-малките администрации; |
| --- | --- |

—

насърчаване на използването на платформи с отворен код, включващо умерена степен на инвестиции, целящи разширяване на движението към електронно правителство и услуги в реално време към по-малките администрации;

| — | въвеждане на обединени системи за удостоверяване на идентичността на потребители, желаещи достъп до услуги в мрежата; |
| --- | --- |

—

въвеждане на обединени системи за удостоверяване на идентичността на потребители, желаещи достъп до услуги в мрежата;

| — | съвместно ползване на общи информационни масиви, за да се отстрани дублирането и ненужната информация, както и за да се гарантира по-голяма точност на данните, включително и на личните данни; |
| --- | --- |

—

съвместно ползване на общи информационни масиви, за да се отстрани дублирането и ненужната информация, както и за да се гарантира по-голяма точност на данните, включително и на личните данни;

| — | създаване на Центрове за местни услуги, които да дадат начален тласък на електронното правителство и да го поддържат, като се осигуряват и администрират ИКТ услуги за участващите администрации (особено малките и средните), като постоянно се подобрява оперативността и нивото на услугите и се осигуряват професионални и технологични ресурси. |
| --- | --- |

—

създаване на Центрове за местни услуги, които да дадат начален тласък на електронното правителство и да го поддържат, като се осигуряват и администрират ИКТ услуги за участващите администрации (особено малките и средните), като постоянно се подобрява оперативността и нивото на услугите и се осигуряват професионални и технологични ресурси.

Засилването на участието и демократичното вземане на решения в Европа

Комитетът на регионите

| 2.20 | смята, че по-доброто вземане на публични решения и по-обхватното участие на гражданите са решаващи за кохезията на европейското общество и че тук ИКТ могат да допринесат на различни равнища, при все че още не са получили отговор много въпроси, както относно риска от изолиране на хората, така и относно качеството на процеса на вземане на решения. |
| --- | --- |

2.20

смята, че по-доброто вземане на публични решения и по-обхватното участие на гражданите са решаващи за кохезията на европейското общество и че тук ИКТ могат да допринесат на различни равнища, при все че още не са получили отговор много въпроси, както относно риска от изолиране на хората, така и относно качеството на процеса на вземане на решения.

| 2.21 | препоръчва улесняване на сътрудничеството, обмена на ноу-хау, споделянето на повторно използваеми решения и инициативи в насока по-голяма прозрачност и участие на обществото в процесите на вземане на решения, особено в парламентарния процес на вземане на решения. |
| --- | --- |

2.21

препоръчва улесняване на сътрудничеството, обмена на ноу-хау, споделянето на повторно използваеми решения и инициативи в насока по-голяма прозрачност и участие на обществото в процесите на вземане на решения, особено в парламентарния процес на вземане на решения.

| 2.22 | смята за решаващо общуването между отговарящите за стандартите власти да бъде рационализирано и структурирано, за да се осигури координирано обединяване и използване на всичките ресурси, особено що се отнася до услугите, които всяка администрация предоставя на обществеността и стопанските субекти. |
| --- | --- |

2.22

смята за решаващо общуването между отговарящите за стандартите власти да бъде рационализирано и структурирано, за да се осигури координирано обединяване и използване на всичките ресурси, особено що се отнася до услугите, които всяка администрация предоставя на обществеността и стопанските субекти.

| 2.23 | осъзнава ползите от ангажирането на обществеността в постоянното подобряване на административната работа и услугите, предоставяни от публичния сектор. Един начин за улесняването на това ангажиране би могъл да бъде създаването на постоянна виртуална обсерватория, където потребителите биха могли да изпращат своите забележки и предложения. |
| --- | --- |

2.23

осъзнава ползите от ангажирането на обществеността в постоянното подобряване на административната работа и услугите, предоставяни от публичния сектор. Един начин за улесняването на това ангажиране би могъл да бъде създаването на постоянна виртуална обсерватория, където потребителите биха могли да изпращат своите забележки и предложения.

Брюксел, 13 февруари 2007 г.

Председател

на Комитета на регионите

Michel DELEBARRE

---

(1)  ОВ C 192, 16.8.2006 г., стр. 15.

1

(2)  ОВ C 71, 22.3.2005 г., стр. 55.

2

(3)  ОВ C 71, 22.3.2005 г., стр. 59.

3

---

| 30.6.2007 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 146/69 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 146/69

---

Становище на Комитета на регионите относно подобряване на ефективността на процедурите за преразглеждане при възлагането на обществени поръчки

(2007/C 146/10)

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| — | подкрепя предложението за въвеждане на десетдневен суспензивен срок, който да попречи на възлагащите органи да сключват договор преди решението за възлагане на поръчка да бъде съобщено на доставчиците конкуренти. Тази процедура позволява да се подложат на проверка решенията преди да са придобили законова сила, което е в интерес, както на възлагащите органи, така и на доставчиците; |
| --- | --- |

—

подкрепя предложението за въвеждане на десетдневен суспензивен срок, който да попречи на възлагащите органи да сключват договор преди решението за възлагане на поръчка да бъде съобщено на доставчиците конкуренти. Тази процедура позволява да се подложат на проверка решенията преди да са придобили законова сила, което е в интерес, както на възлагащите органи, така и на доставчиците;

| — | счита, че предложението за предотвратяване на незаконосъобразното пряко възлагане на обществени поръчки има твърде големи последици и се обявява в подкрепа на настоящата система, която предвижда обезщетение за вреди и пропуснати ползи. Комисията твърди, че незаконосъобразното пряко възлагане на обществени поръчки представлява сериозен проблем, но не го доказва, например чрез представяне на конкретни статистически данни по този въпрос. КР призовава Комисията да представи подробна информация относно размера на незаконосъобразното пряко възлагане на обществени поръчки; |
| --- | --- |

—

счита, че предложението за предотвратяване на незаконосъобразното пряко възлагане на обществени поръчки има твърде големи последици и се обявява в подкрепа на настоящата система, която предвижда обезщетение за вреди и пропуснати ползи. Комисията твърди, че незаконосъобразното пряко възлагане на обществени поръчки представлява сериозен проблем, но не го доказва, например чрез представяне на конкретни статистически данни по този въпрос. КР призовава Комисията да представи подробна информация относно размера на незаконосъобразното пряко възлагане на обществени поръчки;

| — | възприема позицията, че не е ясно до каква степен директивите „за преразглеждане“ се отнасят до възлагането на поръчки, надвишаващи праговите стойности, упоменати в Приложение II Б. Комитетът на регионите счита, че процедурите по преразглеждане относно обществените поръчки, свързани с услугите от приложение II Б следва да бъдат изрично изключени от приложното поле на директивите „за преразглеждане“, и да се предостави изцяло на държавите-членки да решат как да гарантират правната сигурност на доставчиците при възлагането на този вид услуги. Някои от тези услуги, като например медицинските и социални услуги, представляват същността на дейността на органите на местното и регионално управление. Правомощията на ЕС в тази област са изключително ограничени и той не следва да ги разширява по заобиколен начин чрез директивите „за преразглеждане“ в сферата на обществените поръчки. |
| --- | --- |

—

възприема позицията, че не е ясно до каква степен директивите „за преразглеждане“ се отнасят до възлагането на поръчки, надвишаващи праговите стойности, упоменати в Приложение II Б. Комитетът на регионите счита, че процедурите по преразглеждане относно обществените поръчки, свързани с услугите от приложение II Б следва да бъдат изрично изключени от приложното поле на директивите „за преразглеждане“, и да се предостави изцяло на държавите-членки да решат как да гарантират правната сигурност на доставчиците при възлагането на този вид услуги. Някои от тези услуги, като например медицинските и социални услуги, представляват същността на дейността на органите на местното и регионално управление. Правомощията на ЕС в тази област са изключително ограничени и той не следва да ги разширява по заобиколен начин чрез директивите „за преразглеждане“ в сферата на обществените поръчки.

Референтен документ

Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директиви 89/665/EИО и 92/13/EИО на Съвета относно подобряването на ефективността на процедурите за преразглеждане при възлагането на обществени поръчки

COM(2006) 195 final

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ,

като взе предвид предложението на Европейската комисия за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на директиви 89/665/ЕИО и 92/13/ЕИО на Съвета относно подобряването на ефективността на процедурите за преразглеждане при възлагането на обществени поръчки (COM(2006) 195 final 2006/0066 (COD));

като взе предвид решението на Европейската комисия от 4 май 2006 г. да се консултира с КР, съгласно с член 265, параграф 1 от Договора за създаване на Европейската общност;

като взе предвид решението на Бюрото на Комитета от 25 април 2006 г. да възложи на комисия „Икономическа и социална политика“ да изготви становище по този въпрос;

като взе предвид проектостановище (CdR 182/2006 rev. 2), прието на 15 декември 2006 г. (докладчик: г-жа Catarina Segersten Larsson (SE/ЕНП), член на Съвета на графство Värmland);

прие следното становище на 68-ата си пленарна сесия, проведена на 13 и 14 февруари (заседание на 13 февруари):

1.   Позиция на Комитета на регионите

Комитетът на регионите

| 1.1 | приветства предложението за нови директиви „за преразглеждане“, тъй като смята, че ефективна и по-прозрачна система за преразглеждане ще доведе до по-добра защита на доставчиците на услуги и може да се очаква, че това ще увеличи тяхната готовност да представят оферти. Това ще увеличи конкуренцията, което в крайна сметка е от полза за възлагащите органи; |
| --- | --- |

1.1

приветства предложението за нови директиви „за преразглеждане“, тъй като смята, че ефективна и по-прозрачна система за преразглеждане ще доведе до по-добра защита на доставчиците на услуги и може да се очаква, че това ще увеличи тяхната готовност да представят оферти. Това ще увеличи конкуренцията, което в крайна сметка е от полза за възлагащите органи;

| 1.2 | Въпреки това, смята, че опростена нормативна уредба е едно от най-важните условия за намаляване на броя на процедурите по обжалване. Опростените правила са по-лесни за спазване и ограничават възможностите за погрешно тълкуване. За съжаление новите директиви относно обществените поръчки не са ориентирани в тази насока. Сложността на процедурните правила, заложени в директивите прави много лесно допускането на грешки от страна на възлагащите органи. Това засяга най-вече по-малките органи на местната и регионална власт, които не разполагат с компетентни юристи в областта на правото на обществените поръчки. КР би искал да напомни също така на Комисията, че по-голямата част от обществените поръчки се възлагат от органите на местната и регионална власт, а не на национално равнище; |
| --- | --- |

1.2

Въпреки това, смята, че опростена нормативна уредба е едно от най-важните условия за намаляване на броя на процедурите по обжалване. Опростените правила са по-лесни за спазване и ограничават възможностите за погрешно тълкуване. За съжаление новите директиви относно обществените поръчки не са ориентирани в тази насока. Сложността на процедурните правила, заложени в директивите прави много лесно допускането на грешки от страна на възлагащите органи. Това засяга най-вече по-малките органи на местната и регионална власт, които не разполагат с компетентни юристи в областта на правото на обществените поръчки. КР би искал да напомни също така на Комисията, че по-голямата част от обществените поръчки се възлагат от органите на местната и регионална власт, а не на национално равнище;

| 1.3 | счита, че прекалено строгите санкции при нарушение на разпоредбите относно обществените поръчки могат да имат негативни последствия. Едно от тях може да бъде просто избягването от страна на възложителите да възлагат поръчки за услуги на външни изпълнители и да предпочетат да ги осигуряват сами. Друго последствие може да бъде прекомерното придържане към критерия за най-ниска цена. Не може да има спор по отношение на офертата с най-ниска цена, докато показатели като качество и др. могат да бъдат по-лесно оспорени. |
| --- | --- |

1.3

счита, че прекалено строгите санкции при нарушение на разпоредбите относно обществените поръчки могат да имат негативни последствия. Едно от тях може да бъде просто избягването от страна на възложителите да възлагат поръчки за услуги на външни изпълнители и да предпочетат да ги осигуряват сами. Друго последствие може да бъде прекомерното придържане към критерия за най-ниска цена. Не може да има спор по отношение на офертата с най-ниска цена, докато показатели като качество и др. могат да бъдат по-лесно оспорени.

| 1.4 | подкрепя предложението за въвеждане на десетдневен суспензивен срок, който да попречи на възлагащите органи да сключват договор преди решението за възлагане на поръчка да бъде съобщено на доставчиците конкуренти. Тази процедура позволява да се подложат на проверка решенията преди да са придобили законова сила, което е в интерес както на възлагащите органи така и на доставчиците. Комитетът на регионите също така подкрепя предложението, което дава възможност на държавите-членки да предвидят задължение за лицето, което желае да започне процедура по преразглеждане, да уведоми възлагащия орган за предполагаемото нарушение и за своето намерение да поиска преразглеждане. В същото време Комитетът на регионите настоятелно приканва Комисията след една година да направи преглед на ефекта от въвеждането на такъв десетдневен срок и по този начин да определи доколко въвеждането му е довело до значително увеличение на броя на случаите на преразглеждане, какъвто е случаят в редица държави-членки; |
| --- | --- |

1.4

подкрепя предложението за въвеждане на десетдневен суспензивен срок, който да попречи на възлагащите органи да сключват договор преди решението за възлагане на поръчка да бъде съобщено на доставчиците конкуренти. Тази процедура позволява да се подложат на проверка решенията преди да са придобили законова сила, което е в интерес както на възлагащите органи така и на доставчиците. Комитетът на регионите също така подкрепя предложението, което дава възможност на държавите-членки да предвидят задължение за лицето, което желае да започне процедура по преразглеждане, да уведоми възлагащия орган за предполагаемото нарушение и за своето намерение да поиска преразглеждане. В същото време Комитетът на регионите настоятелно приканва Комисията след една година да направи преглед на ефекта от въвеждането на такъв десетдневен срок и по този начин да определи доколко въвеждането му е довело до значително увеличение на броя на случаите на преразглеждане, какъвто е случаят в редица държави-членки;

| 1.5 | въпреки това, изразява резерви относно валидността на договори, сключвани в нарушение на тези разпоредби. В предложението за директива се посочва, че такива договори се считат за невалидни. Комитетът на регионите обаче смята, че решението по този въпрос трябва да бъде предоставено на държавите-членки, така че те да могат да пригодят националната си законова уредба относно договарянето и обезщетяването за вреди и пропуснати ползи. |
| --- | --- |

1.5

въпреки това, изразява резерви относно валидността на договори, сключвани в нарушение на тези разпоредби. В предложението за директива се посочва, че такива договори се считат за невалидни. Комитетът на регионите обаче смята, че решението по този въпрос трябва да бъде предоставено на държавите-членки, така че те да могат да пригодят националната си законова уредба относно договарянето и обезщетяването за вреди и пропуснати ползи.

| 1.6 | изразява съмнение относно хипотезата на Комисията, според която въвеждането на десетдневния срок може да доведе до първоначално увеличаване на броя на исковете за преразглеждане от порядъка на няколко процента. (1) |
| --- | --- |

1.6

изразява съмнение относно хипотезата на Комисията, според която въвеждането на десетдневния срок може да доведе до първоначално увеличаване на броя на исковете за преразглеждане от порядъка на няколко процента. (1)

| 1.7 | счита, че предложението за предотвратяване на незаконосъобразното пряко възлагане на обществени поръчки има твърде големи последици и се обявява в подкрепа на настоящата система, която предвижда обезщетение за претърпени загуби и пропуснати ползи. Комисията твърди, че незаконосъобразното пряко възлагане на обществени поръчки представлява сериозен проблем, но не го доказва, например чрез представяне на конкретни статистически данни по този въпрос. КР приканва Европейската комисия да представи подробна информация относно размера на незаконосъобразното пряко възлагане на обществени поръчки. Данните от интернет анкетата, на които тя се позовава, са твърде непълни и недостатъчни, за да могат да служат за основа на промяна от такъв мащаб. Задължението да се публикуват всички договори за обществени поръчки, надхвърлящи праговите стойности, но които възлагащият орган смята, че може да сключи без провеждане на официален търг и последващия го суспензивен срок, представлява сериозна намеса в правомощията на възлагащите органи. В тази група влизат например договорите, сключени със собствените дружества и някои договори за сътрудничество между общински органи на управление. В предишни свои становища Комитетът на регионите вече е подчертавал проблемите свързани с обществените поръчки, възлагани на собствени дружества, както и в случаите на сътрудничество между общински органи на управление. Комитетът на регионите счита, че законодателството относно обществените поръчки не следва да възпрепятства, нито да прави невъзможни за следване тези процедури. |
| --- | --- |

1.7

счита, че предложението за предотвратяване на незаконосъобразното пряко възлагане на обществени поръчки има твърде големи последици и се обявява в подкрепа на настоящата система, която предвижда обезщетение за претърпени загуби и пропуснати ползи. Комисията твърди, че незаконосъобразното пряко възлагане на обществени поръчки представлява сериозен проблем, но не го доказва, например чрез представяне на конкретни статистически данни по този въпрос. КР приканва Европейската комисия да представи подробна информация относно размера на незаконосъобразното пряко възлагане на обществени поръчки. Данните от интернет анкетата, на които тя се позовава, са твърде непълни и недостатъчни, за да могат да служат за основа на промяна от такъв мащаб. Задължението да се публикуват всички договори за обществени поръчки, надхвърлящи праговите стойности, но които възлагащият орган смята, че може да сключи без провеждане на официален търг и последващия го суспензивен срок, представлява сериозна намеса в правомощията на възлагащите органи. В тази група влизат например договорите, сключени със собствените дружества и някои договори за сътрудничество между общински органи на управление. В предишни свои становища Комитетът на регионите вече е подчертавал проблемите свързани с обществените поръчки, възлагани на собствени дружества, както и в случаите на сътрудничество между общински органи на управление. Комитетът на регионите счита, че законодателството относно обществените поръчки не следва да възпрепятства, нито да прави невъзможни за следване тези процедури.

| 1.8 | Прилагането на директивите „преразглеждане“, по отношение на обществените поръчки за услуги, включени в приложение II Б (2), които надвишават определената граница не е достатъчно ясно. Комитетът на регионите счита, че процедурите по преразглеждане относно обществените поръчки, свързани с услугите, упоменати в приложение II Б, следва да бъдат изрично изключени от приложното поле на директивите „за преразглеждане“ и на държавите-членки следва да бъде предоставено правото сами да решат как да гарантират правната сигурност на доставчиците при договарянето на този вид услуги. Някои от тези услуги, като например медицинските и социални услуги, представляват същността на дейността на органите на местното и регионално управление. Правомощията на ЕС в тази област са изключително ограничени и той не следва да ги разширява по заобиколен начин чрез директивите „за преразглеждане“ в сферата на обществените поръчки. КР е убеден, че процедурите по преразглеждане, свързани както с обществените поръчки за услуги, упоменати в приложение II Б, и поръчки под праговите стойности трябва да останат изцяло в правомощията на държавите-членки. |
| --- | --- |

1.8

Прилагането на директивите „преразглеждане“, по отношение на обществените поръчки за услуги, включени в приложение II Б (2), които надвишават определената граница не е достатъчно ясно. Комитетът на регионите счита, че процедурите по преразглеждане относно обществените поръчки, свързани с услугите, упоменати в приложение II Б, следва да бъдат изрично изключени от приложното поле на директивите „за преразглеждане“ и на държавите-членки следва да бъде предоставено правото сами да решат как да гарантират правната сигурност на доставчиците при договарянето на този вид услуги. Някои от тези услуги, като например медицинските и социални услуги, представляват същността на дейността на органите на местното и регионално управление. Правомощията на ЕС в тази област са изключително ограничени и той не следва да ги разширява по заобиколен начин чрез директивите „за преразглеждане“ в сферата на обществените поръчки. КР е убеден, че процедурите по преразглеждане, свързани както с обществените поръчки за услуги, упоменати в приложение II Б, и поръчки под праговите стойности трябва да останат изцяло в правомощията на държавите-членки.

| 1.9 | подкрепя предложението за отмяна на процедурата за атестиране и процедурата за помирение; |
| --- | --- |

1.9

подкрепя предложението за отмяна на процедурата за атестиране и процедурата за помирение;

2.   Препоръки на Комитета на регионите

Препоръка 1

Предложение на Комисията за изменение на член 1, параграф 3 от директива 89/665/ЕИО

Предложение на Комисията за изменение на член 1, параграф 3 от директива 92/13/ЕИО

| Предложение на Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Държавите-членки гарантират достъп до процедурите по преразглеждане, съгласно изчерпателно определени условия, които държавите-членки могат да установят, най-малко за всяко лице, имащо или имало интерес от получаването на определена обществена поръчка и което е претърпяло или има опасност да претърпи загуби вследствие на предполагаемо нарушение. | Държавите-членки гарантират достъпност до процедурите по преразглеждане, съгласно изчерпателно определени условия, които държавите-членки могат да установят, най-малко за всяко лице, имащо или имало интерес от получаването на определена обществена поръчка,
  което е способно да изпълни определените за тази обществена поръчка изисквания,
  и което е претърпяло или има опасност да претърпи загуби вследствие на предполагаемо нарушение. |

Предложение на Комисията

Изменение на КР

Държавите-членки гарантират достъп до процедурите по преразглеждане, съгласно изчерпателно определени условия, които държавите-членки могат да установят, най-малко за всяко лице, имащо или имало интерес от получаването на определена обществена поръчка и което е претърпяло или има опасност да претърпи загуби вследствие на предполагаемо нарушение.

Държавите-членки гарантират достъпност до процедурите по преразглеждане, съгласно изчерпателно определени условия, които държавите-членки могат да установят, най-малко за всяко лице, имащо или имало интерес от получаването на определена обществена поръчка,
  което е способно да изпълни определените за тази обществена поръчка изисквания,
  и което е претърпяло или има опасност да претърпи загуби вследствие на предполагаемо нарушение.

Изложение на мотивите

Целта на това изменение е да се гарантира, че достъп до процедурите по преразглеждане имат само онези доставчици, които действително могат да предоставят услугите, изисквани от възлагащия орган.

Препоръка 2

Предложение на Комисията за изменение на член 2, параграф 4 от Директива 89/665/ЕИО

Предложение на Комисията за изменение на член 2, параграф 4 от Директива 92/13/ЕИО

| Предложение на Комисията | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Държавите-членки могат да предвидят, в случаите, когато преразглеждащите органи разглеждат възможността за постановяване на временни мерки, да могат да вземат предвид вероятните последици от мерките за всички интереси, които е възможно да бъдат увредени, както и за обществения интерес, и да могат да вземат решение да не предприемат такива мерки, в случаите когато отрицателните им последици могат да превишат ползата от тях. | Държавите-членки могат да предвидят, в случаите, когато преразглеждащите органи разглеждат възможността за постановяване на временни мерки, да могат да вземат предвид вероятните последици от мерките за всички интереси, които е възможно да бъдат увредени, както и

  особено
  за обществения интерес, и да могат да вземат решение да не предприемат такива мерки, в случаите когато отрицателните им последици могат да превишат ползата от тях. |

Предложение на Комисията

Изменение на КР

Държавите-членки могат да предвидят, в случаите, когато преразглеждащите органи разглеждат възможността за постановяване на временни мерки, да могат да вземат предвид вероятните последици от мерките за всички интереси, които е възможно да бъдат увредени, както и за обществения интерес, и да могат да вземат решение да не предприемат такива мерки, в случаите когато отрицателните им последици могат да превишат ползата от тях.

Държавите-членки могат да предвидят, в случаите, когато преразглеждащите органи разглеждат възможността за постановяване на временни мерки, да могат да вземат предвид вероятните последици от мерките за всички интереси, които е възможно да бъдат увредени, както и

  особено
  за обществения интерес, и да могат да вземат решение да не предприемат такива мерки, в случаите когато отрицателните им последици могат да превишат ползата от тях.

Изложение на мотивите

Трябва да се обърне по-голямо внимание на обществения интерес.

Брюксел, 13 февруари 2007 г.

Председател

на Комитета на регионите

Michel DELEBARRE

---

(1)  Nämnden för offentlig upphandling (Шведска агенция за обществени поръчки), Годишен доклад за 2003 и 2004 г.

1

(2)  Директива 2004/18/ЕО относно координирането на процедурите за възлагане на обществени поръчки за строителството, услуги и доставки.

2

---

| 30.6.2007 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 146/73 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 146/73

---

Становище на Комитета на регионите относно финансиране на растежа на МСП

(2007/C 146/11)

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| — | настоятелно препоръчва постоянно да се изготвят оценки на въздействието за всеки нов законодателен акт или политика на ЕС, които биха могли пряко да засегнат развитието на МСП. |
| --- | --- |

—

настоятелно препоръчва постоянно да се изготвят оценки на въздействието за всеки нов законодателен акт или политика на ЕС, които биха могли пряко да засегнат развитието на МСП.

| — | препоръчва мерки за осигуряването на лесен достъп на МСП до посредническите финансови институции и организации, които отговарят за предоставяне на финансиране посредством CIP и JEREMIE. КР препоръчва също на групата на ЕИБ по-активен подход по отношение на популяризирането на своята роля, добавена стойност и на методите за достъп до новите инструменти CIP и JEREMIE. |
| --- | --- |

—

препоръчва мерки за осигуряването на лесен достъп на МСП до посредническите финансови институции и организации, които отговарят за предоставяне на финансиране посредством CIP и JEREMIE. КР препоръчва също на групата на ЕИБ по-активен подход по отношение на популяризирането на своята роля, добавена стойност и на методите за достъп до новите инструменти CIP и JEREMIE.

| — | настоятелно препоръчва на Европейската комисия да включи най-добрите регионални практики в по-нататъшните си дискусии на европейско ниво. Регионите могат да стимулират потенциалните наличности на частни капитали чрез създаване и финансиране на мрежи от „неформален капитал“, които да свържат частни инвеститори и дружества в стадий „посев“ и начален стадий на дейност. |
| --- | --- |

—

настоятелно препоръчва на Европейската комисия да включи най-добрите регионални практики в по-нататъшните си дискусии на европейско ниво. Регионите могат да стимулират потенциалните наличности на частни капитали чрез създаване и финансиране на мрежи от „неформален капитал“, които да свържат частни инвеститори и дружества в стадий „посев“ и начален стадий на дейност.

| — | настоятелно препоръчва финансовите мерки да бъдат придружени от допълнителни инструменти. Регионите са важни доставчици на необходимите инфраструктури, които улесняват МСП, като например развитие на клъстъри и професионално обучение. Регионите имат и ценен опит за споделяне относно финансираните от ЕСФ бизнес-инкубатори с предоставянето на общи съоръжения и политика в областта на човешките ресурси, като подкрепят иновациите, обучението и предлагат програми за развиване на готовността за инвестиране. Необходимо е също предприемачеството да се включи в образователните програми. Именно взаимната допълняемост на подобни мерки осигурява на дружествата в начален стадий по-големи шансове за успех. |
| --- | --- |

—

настоятелно препоръчва финансовите мерки да бъдат придружени от допълнителни инструменти. Регионите са важни доставчици на необходимите инфраструктури, които улесняват МСП, като например развитие на клъстъри и професионално обучение. Регионите имат и ценен опит за споделяне относно финансираните от ЕСФ бизнес-инкубатори с предоставянето на общи съоръжения и политика в областта на човешките ресурси, като подкрепят иновациите, обучението и предлагат програми за развиване на готовността за инвестиране. Необходимо е също предприемачеството да се включи в образователните програми. Именно взаимната допълняемост на подобни мерки осигурява на дружествата в начален стадий по-големи шансове за успех.

Справочен документ

Съобщение на Европейската комисия до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите: Изпълнение на Лисабонската програма на Общността: финансиране на растежа на МСП - добавяне на европейска стойност.

COM (2006) 349 final

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ,

Като взе предвид Съобщението на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Изпълнение на Лисабонската програма на Общността: финансиране на растежа на МСП — добавяне на европейска стойност — модерна политика по отношение на МСП за растеж и заетост“ COM(2006) 349 final;

Като взе предвид решението на Европейската комисия от 29 юни 2006 г. да се консултира с Комитета на регионите по този въпрос в съответствие с член 265, параграф 1 от Договора за създаване на Европейската общност;

Като взе предвид решението на Бюрото на КР от 25 април 2006 г. да натовари комисия „Икономическа и социална политика“ да изготви становище по този въпрос;

Като взе предвид проектостановище CdR 338/2006 rev.1, прието на 15 декември 2006 г. от комисия „Икономическа и социална политика“ (докладчик: г-н Harry Dijksma (NL/СЛДЕ), член на Изпълнителния съвет на провинция Флеволанд;

Като има предвид, че:

23 милиона МСП в цяла Европа създават 67 % от БВП на ЕС и 75 милиона работни места и че в някои сектори МСП представляват до 80 % от всички работни места, а 99 % от всички предприятия се определят като микропредприятия (1 до 9 души)

прие следното становище на 68-та си пленарна сесия, проведена на 13-14 февруари (заседание от 13 февруари)

1.   Гледна точка на Комитета на регионите

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

Като подкрепя Лисабонския процес

| 1.1 | приветства Съобщението на Европейската комисия относно финансирането на растежа на МСП, в което се прави ясен анализ на проблемите и инструментите на институциите на Общността и на държавите-членки. |
| --- | --- |

1.1

приветства Съобщението на Европейската комисия относно финансирането на растежа на МСП, в което се прави ясен анализ на проблемите и инструментите на институциите на Общността и на държавите-членки.

| 1.2 | подкрепя заключенията на пролетния Европейски съвет, като подчертава, че интегрираният финансов пазар и достатъчният достъп до финансиране са от решаващо значение за растежа на малките и средни предприятия. Лисабонският процес предлага рамка за подобряване на достъпа до финансиране посредством реформи на национално ниво и на ниво ЕС. Участието на местните и регионалните власти е ключов фактор за успеха на Лисабонските реформи. За да насърчи истинско партньорство между различните нива на управление, Комитетът на регионите проведе проучване в европейски мащаб относно участието на местните и регионални власти в разработването на Националните програми за реформи (НПР), както и анализ на измеренията на местните и регионални власти в НПР и инициира платформа за наблюдение на Лисабонския процес. |
| --- | --- |

1.2

подкрепя заключенията на пролетния Европейски съвет, като подчертава, че интегрираният финансов пазар и достатъчният достъп до финансиране са от решаващо значение за растежа на малките и средни предприятия. Лисабонският процес предлага рамка за подобряване на достъпа до финансиране посредством реформи на национално ниво и на ниво ЕС. Участието на местните и регионалните власти е ключов фактор за успеха на Лисабонските реформи. За да насърчи истинско партньорство между различните нива на управление, Комитетът на регионите проведе проучване в европейски мащаб относно участието на местните и регионални власти в разработването на Националните програми за реформи (НПР), както и анализ на измеренията на местните и регионални власти в НПР и инициира платформа за наблюдение на Лисабонския процес.

По-добър климат за инвестиране на рисков капитал

| 1.3 | признава, че въпреки значителния напредък постигнат през последните години, е ясно че са необходими допълнителни мерки и трябва да се разработят нови инструменти, ако Европа иска да постигне целите на Лисабонския дневен ред. Европейските пазари за рисков капитал все още оперират на нива под пълния им потенциал. Това е отражение на срива на пазара за финансиране в стадия (пред-)„посев“ и финансиране със собствен капитал на ранния стадий, дължащ се на проблеми, свързани както с търсенето, така и с предлагането на рисков капитал. Вследствие на това не се използват напълно потенциалните иновации, което води до снижаване на икономическия растеж и по-ниски нива на заетост. Освен това много малко европейски дружества, използващи иновационни технологии на ранния етап от съществуването си, са се разраснали до степен да се превърнат в глобални лидери в техния сектор. |
| --- | --- |

1.3

признава, че въпреки значителния напредък постигнат през последните години, е ясно че са необходими допълнителни мерки и трябва да се разработят нови инструменти, ако Европа иска да постигне целите на Лисабонския дневен ред. Европейските пазари за рисков капитал все още оперират на нива под пълния им потенциал. Това е отражение на срива на пазара за финансиране в стадия (пред-)„посев“ и финансиране със собствен капитал на ранния стадий, дължащ се на проблеми, свързани както с търсенето, така и с предлагането на рисков капитал. Вследствие на това не се използват напълно потенциалните иновации, което води до снижаване на икономическия растеж и по-ниски нива на заетост. Освен това много малко европейски дружества, използващи иновационни технологии на ранния етап от съществуването си, са се разраснали до степен да се превърнат в глобални лидери в техния сектор.

| 1.4 | приветства намерението на институциите на Общността и на държавите-членки да създадат условия, позволяващи устойчиво трикратно увеличение на инвестирането чрез фондове за рисков капитал в дружества в стадий „посев“ и начален стадий на дейността до 2013 г. |
| --- | --- |

1.4

приветства намерението на институциите на Общността и на държавите-членки да създадат условия, позволяващи устойчиво трикратно увеличение на инвестирането чрез фондове за рисков капитал в дружества в стадий „посев“ и начален стадий на дейността до 2013 г.

| 1.5 | признава, че и капиталовата и банковата системи използвани в Европа, все още значително се различават между различните държави-членки и че съществува необходимост от по-нататъшно хармонизиране, за да се гарантира равнопоставеност на МСП за използването на потенциала на вътрешния пазар за постигане на напредък по отношение на растежа и заетостта. |
| --- | --- |

1.5

признава, че и капиталовата и банковата системи използвани в Европа, все още значително се различават между различните държави-членки и че съществува необходимост от по-нататъшно хармонизиране, за да се гарантира равнопоставеност на МСП за използването на потенциала на вътрешния пазар за постигане на напредък по отношение на растежа и заетостта.

| 1.6 | е съгласен с Комисията, че една изходна стратегия е от изключително значение за успешно инвестиране на рисков капитал. КР споделя мнението на Комисията, че много европейски фондови пазари са създали добри алтернативи, които позволяват на разрастващи се дружества да набират капитал и следователно приветства мерките, които улесняват достъпа до финансиране в целия ЕС чрез фондови пазари стимулиращи икономическия растеж. |
| --- | --- |

1.6

е съгласен с Комисията, че една изходна стратегия е от изключително значение за успешно инвестиране на рисков капитал. КР споделя мнението на Комисията, че много европейски фондови пазари са създали добри алтернативи, които позволяват на разрастващи се дружества да набират капитал и следователно приветства мерките, които улесняват достъпа до финансиране в целия ЕС чрез фондови пазари стимулиращи икономическия растеж.

| 1.7 | признава, че съществуващият недостиг на финансиране в ранния стадий спира растежа и иновациите в ЕС. КР споделя мнението на Комисията, че по-нататъшното специализиране на фондовете и развитието на специфичен секторен опит са необходими условия за успешно инвестиране. |
| --- | --- |

1.7

признава, че съществуващият недостиг на финансиране в ранния стадий спира растежа и иновациите в ЕС. КР споделя мнението на Комисията, че по-нататъшното специализиране на фондовете и развитието на специфичен секторен опит са необходими условия за успешно инвестиране.

| 1.8 | споделя мнението на Комисията, че професионалистите в областта на управлението на рисковия капитал би трябвало да могат да набират капитал и да инвестират отвъд границите, в рамките на единен пазар, без да им се налага да правят прекомерни разходи свързани с данъци или да се изправят срещу тежки бюрократични процедури. Комитетът призовава държавите-членки да предприемат съответните мерки, за да гарантират лоялна конкуренция при равни условия за трансграничните инвестиции, което би хармонизирало данъчното бреме и намалило бюрократичните тежести на взаимна основа. |
| --- | --- |

1.8

споделя мнението на Комисията, че професионалистите в областта на управлението на рисковия капитал би трябвало да могат да набират капитал и да инвестират отвъд границите, в рамките на единен пазар, без да им се налага да правят прекомерни разходи свързани с данъци или да се изправят срещу тежки бюрократични процедури. Комитетът призовава държавите-членки да предприемат съответните мерки, за да гарантират лоялна конкуренция при равни условия за трансграничните инвестиции, което би хармонизирало данъчното бреме и намалило бюрократичните тежести на взаимна основа.

| 1.9 | приветства новото предложение за европейски патент, което ще доведе до намаляване на разходите на МСП. Високите разходи, свързани със сегашния европейски патент, затрудняват бързото икономическо разработване на иновациите. |
| --- | --- |

1.9

приветства новото предложение за европейски патент, което ще доведе до намаляване на разходите на МСП. Високите разходи, свързани със сегашния европейски патент, затрудняват бързото икономическо разработване на иновациите.

Повече финансиране на МСП чрез предоставяне на заеми

| 1.10 | признава, че банковите заеми продължават да са основният източник на финансиране за малките и средни предприятия. Комитетът изразява съжаление, че новото капиталово споразумение Базел II ще има за последствие увеличаване с 50 % на тежестта, свързана с търговските заеми с по-голям риск, което почти неизбежно ще увеличи разходите за получаване на заеми за предприятия в начален стадий и иновационни предприятия. |
| --- | --- |

1.10

признава, че банковите заеми продължават да са основният източник на финансиране за малките и средни предприятия. Комитетът изразява съжаление, че новото капиталово споразумение Базел II ще има за последствие увеличаване с 50 % на тежестта, свързана с търговските заеми с по-голям риск, което почти неизбежно ще увеличи разходите за получаване на заеми за предприятия в начален стадий и иновационни предприятия.

| 1.11 | изразява съжаление, че оттеглянето на големите банки от местните пазари в селските и слабо населени или икономически слаборазвити райони представлява ключов проблем по отношение на достъпа на МСП до финансиране. Вследствие на това се наблюдава засилване на зависимостта от местни банки, които се специализират в отпускане на заеми на МСП. Промяна на регулацията в тази област би имала значително въздействие по отношение на достъпа до финансиране на МСП. |
| --- | --- |

1.11

изразява съжаление, че оттеглянето на големите банки от местните пазари в селските и слабо населени или икономически слаборазвити райони представлява ключов проблем по отношение на достъпа на МСП до финансиране. Вследствие на това се наблюдава засилване на зависимостта от местни банки, които се специализират в отпускане на заеми на МСП. Промяна на регулацията в тази област би имала значително въздействие по отношение на достъпа до финансиране на МСП.

| 1.12 | признава, че Европа се характеризира с много културни традиции, които също са потенциален източник на растеж. Малките и средните предприятия следва да бъдат насърчавани да подобрят своето отношение към поемането на рискове и своя предприемачески дух като начин за противодействие на препятствията на растежа. |
| --- | --- |

1.12

признава, че Европа се характеризира с много културни традиции, които също са потенциален източник на растеж. Малките и средните предприятия следва да бъдат насърчавани да подобрят своето отношение към поемането на рискове и своя предприемачески дух като начин за противодействие на препятствията на растежа.

Приносът на ЕС за финансирането на МСП

| 1.13 | признава нуждата от конкретни решения, насочени към тази целева група, за да се осигури рисков капитал. Възможностите, с които разполагат регионалните власти, за да осигурят капитал за фондовете за рисков капитал са ограничени и следователно Комитетът приветства възможността Европейският фонд за регионално развитие да осигурява капитал за регионални фондове за рисков капитал. Осигуряването на публично финансиране при изгодни условия променя съотношението риск-възвръщаемост за частните инвеститори и ги предразполага да се включат в пазарите за рисков капитал. |
| --- | --- |

1.13

признава нуждата от конкретни решения, насочени към тази целева група, за да се осигури рисков капитал. Възможностите, с които разполагат регионалните власти, за да осигурят капитал за фондовете за рисков капитал са ограничени и следователно Комитетът приветства възможността Европейският фонд за регионално развитие да осигурява капитал за регионални фондове за рисков капитал. Осигуряването на публично финансиране при изгодни условия променя съотношението риск-възвръщаемост за частните инвеститори и ги предразполага да се включат в пазарите за рисков капитал.

| 1.14 | приветства инструментите на ЕС в рамките на 7-та рамкова програма за научни изследвания и развитие, Рамковата програма за конкурентноспособност и иновации (CIP) и инициативата JEREMIE. |
| --- | --- |

1.14

приветства инструментите на ЕС в рамките на 7-та рамкова програма за научни изследвания и развитие, Рамковата програма за конкурентноспособност и иновации (CIP) и инициативата JEREMIE.

| 1.15 | приветства възможността, предвидена от Регламента относно Европейския фонд за регионално развитие, която позволява използването на съфинасиране от страна на ЕС за създаването на система от „ваучъри за ноу-хау“ за насърчаване на навлизането на иновациите на пазара. |
| --- | --- |

1.15

приветства възможността, предвидена от Регламента относно Европейския фонд за регионално развитие, която позволява използването на съфинасиране от страна на ЕС за създаването на система от „ваучъри за ноу-хау“ за насърчаване на навлизането на иновациите на пазара.

| 1.16 | признава, че Европейската инвестиционна банка (EИБ) и Европейският инвестиционен Фонд (EИФ) не са структурирани, така че да влизат в преки отношения с МСП, а да осигуряват техническа помощ и капитал с инструментите на JEREMIE и CIP посредством финансови институции и организации в държавите-членки и техните региони. |
| --- | --- |

1.16

признава, че Европейската инвестиционна банка (EИБ) и Европейският инвестиционен Фонд (EИФ) не са структурирани, така че да влизат в преки отношения с МСП, а да осигуряват техническа помощ и капитал с инструментите на JEREMIE и CIP посредством финансови институции и организации в държавите-членки и техните региони.

| 1.17 | признава, че инструментите на ЕС се съсредоточават до голяма степен върху предприятия в начален стадий на дейност и предприятия с много добри показатели въпреки че 75 % от МСП попадат в друга категория. |
| --- | --- |

1.17

признава, че инструментите на ЕС се съсредоточават до голяма степен върху предприятия в начален стадий на дейност и предприятия с много добри показатели въпреки че 75 % от МСП попадат в друга категория.

2.   Препоръки на Комитета на регионите:

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

Като подкрепя Лисабонския процес

| 2.1 | препоръчва на Комисията да насърчи широка гама от мерки за подобряване на достъпа на МСП до финансиране, така че да се предлага финансиране „по мярка“, което да съответства на нуждите на отделните МСП. Разнообразието на европейските МСП представлява едно от основните предимства на европейската икономика. |
| --- | --- |

2.1

препоръчва на Комисията да насърчи широка гама от мерки за подобряване на достъпа на МСП до финансиране, така че да се предлага финансиране „по мярка“, което да съответства на нуждите на отделните МСП. Разнообразието на европейските МСП представлява едно от основните предимства на европейската икономика.

| 2.2 | настоятелно препоръчва постоянно да се изготвят оценки на въздействието за всяко ново законодателство или политика на ЕС, която може да засяга развитието на МСП. |
| --- | --- |

2.2

настоятелно препоръчва постоянно да се изготвят оценки на въздействието за всяко ново законодателство или политика на ЕС, която може да засяга развитието на МСП.

По-добър климат за инвестиране на рисков капитал

| 2.3 | препоръчва на Комисията и на държавите-членки да използват по-широко съществуващите структури за инвестиране на рисков капитал и модели за споделяне на риска за създаване на стимули за частните инвеститори да използват инструментите за рисков капитал за МСП. |
| --- | --- |

2.3

препоръчва на Комисията и на държавите-членки да използват по-широко съществуващите структури за инвестиране на рисков капитал и модели за споделяне на риска за създаване на стимули за частните инвеститори да използват инструментите за рисков капитал за МСП.

| 2.4 | препоръчва провеждането на политики, които да доведат до промяна в културата и да насърчават поемането на риск, които ще спомогне за постигането на целите на Лисабонския дневен ред. Комитетът на регионите препоръчва също в техните политики Комисията и държавите-членки да продължат да работят за премахването на „стигматизирането на неуспеха“ особено що се отнася до фалитите, които не са свързани с измама. |
| --- | --- |

2.4

препоръчва провеждането на политики, които да доведат до промяна в културата и да насърчават поемането на риск, които ще спомогне за постигането на целите на Лисабонския дневен ред. Комитетът на регионите препоръчва също в техните политики Комисията и държавите-членки да продължат да работят за премахването на „стигматизирането на неуспеха“ особено що се отнася до фалитите, които не са свързани с измама.

Повече финансиране на МСП, чрез предоставяне на заеми

| 2.5 | счита, че съществуващото разнообразие от кредитни институции в европейските пазари за банкиране на дребно отразява разнообразието на търсенето на финансови продукти и услуги от физически лица, МСП, дружества и местни власти. Следователно, за да се гарантира постоянно отговаряне на търсенето, той препоръчва законодателството на ЕО да не оказва предпочитание на никой конкретен банков модел или вид клиент спрямо останалите. |
| --- | --- |

2.5

счита, че съществуващото разнообразие от кредитни институции в европейските пазари за банкиране на дребно отразява разнообразието на търсенето на финансови продукти и услуги от физически лица, МСП, дружества и местни власти. Следователно, за да се гарантира постоянно отговаряне на търсенето, той препоръчва законодателството на ЕО да не оказва предпочитание на никой конкретен банков модел или вид клиент спрямо останалите.

| 2.6 | препоръчва в процеса на обмяна на знания и най-добри практики по време на тематични конференции и кръгли маси организирани от Комисията, да се вземе под внимание опита на местните и регионални власти. Обменът на знания между основните участници в държавите-членки е от ключово значение за да бъдат те в течение на новостите в относително ограничения свят на предлагането на рисков капитал. |
| --- | --- |

2.6

препоръчва в процеса на обмяна на знания и най-добри практики по време на тематични конференции и кръгли маси организирани от Комисията, да се вземе под внимание опита на местните и регионални власти. Обменът на знания между основните участници в държавите-членки е от ключово значение за да бъдат те в течение на новостите в относително ограничения свят на предлагането на рисков капитал.

| 2.7 | предвижда, че поради застаряването на населението голям брой дружества ще бъдат обявени за продажба и съответно финансирането на закупуването им (придобиване на дялово участие и изкупуване) заслужава внимание. |
| --- | --- |

2.7

предвижда, че поради застаряването на населението голям брой дружества ще бъдат обявени за продажба и съответно финансирането на закупуването им (придобиване на дялово участие и изкупуване) заслужава внимание.

Принос на ЕС за финансирането на МСП

| 2.8 | препоръчва мерки за подобряването на достъпа на МСП и по-специално на микропредприятията до програмите за сътрудничество в рамките на 7-та рамкова програма. |
| --- | --- |

2.8

препоръчва мерки за подобряването на достъпа на МСП и по-специално на микропредприятията до програмите за сътрудничество в рамките на 7-та рамкова програма.

| 2.9 | препоръчва мерки за осигуряването на лесен достъп на МСП до посредническите финансови институции и организации, които отговарят за предоставяне на финансиране посредством CIP и JEREMIE. КР препоръчва също на групата на ЕИБ по-активен подход по отношение на популяризирането на своята роля, добавена стойност и методите за достъп до новите инструменти CIP и JEREMIE. |
| --- | --- |

2.9

препоръчва мерки за осигуряването на лесен достъп на МСП до посредническите финансови институции и организации, които отговарят за предоставяне на финансиране посредством CIP и JEREMIE. КР препоръчва също на групата на ЕИБ по-активен подход по отношение на популяризирането на своята роля, добавена стойност и методите за достъп до новите инструменти CIP и JEREMIE.

| 2.10 | препоръчва постоянно наблюдение на конкретните възможности и предизвикателства на европейския финансов пазар, като например ефекта от демографските промени. |
| --- | --- |

2.10

препоръчва постоянно наблюдение на конкретните възможности и предизвикателства на европейския финансов пазар, като например ефекта от демографските промени.

| 2.11 | препоръчва засилване на ролята на ЕИФ за оказване на помощ на регионалните фондове за рисков капитал. Следователно ЕИФ би трябвало да обмисли предоставяне на знания и опит на регионални фондове с по-малко от 35 милиона еуро. |
| --- | --- |

2.11

препоръчва засилване на ролята на ЕИФ за оказване на помощ на регионалните фондове за рисков капитал. Следователно ЕИФ би трябвало да обмисли предоставяне на знания и опит на регионални фондове с по-малко от 35 милиона еуро.

| 2.12 | препоръчва да се съчетаят съществуващите информационни служби за МСП на ниво ЕС, на национално и регионално ниво, за да се създаде прозрачно и леснодостъпно обслужване на едно гише. Би трябвало да се насърчи използването на съществуващите регионални институции и електронните административни услуги, предлагани в Интернет (електронно правителство) |
| --- | --- |

2.12

препоръчва да се съчетаят съществуващите информационни служби за МСП на ниво ЕС, на национално и регионално ниво, за да се създаде прозрачно и леснодостъпно обслужване на едно гише. Би трябвало да се насърчи използването на съществуващите регионални институции и електронните административни услуги, предлагани в Интернет (електронно правителство)

По-добро управление

| 2.13 | настоятелно препоръчва на Европейската комисия да включи най-добрите регионални практики в по-нататъшните си дискусии на европейско ниво. Регионите могат да стимулират потенциалните наличности от частен капитал чрез създаване и финансиране на мрежи от „неформален капитал“, които да свържат частни инвеститори и дружества в стадий „посев“ и начален стадий на дейност. |
| --- | --- |

2.13

настоятелно препоръчва на Европейската комисия да включи най-добрите регионални практики в по-нататъшните си дискусии на европейско ниво. Регионите могат да стимулират потенциалните наличности от частен капитал чрез създаване и финансиране на мрежи от „неформален капитал“, които да свържат частни инвеститори и дружества в стадий „посев“ и начален стадий на дейност.

| 2.14 | настоятелно препоръчва финансовите мерки да бъдат придружени от допълнителни инструменти. Регионите са важни доставчици на необходимите инфраструктури, които улесняват МСП, като например развитие на клъстъри и професионално обучение. Регионите имат и ценен опит за споделяне относно финансираните от ЕСФ бизнес-инкубатори с предоставянето на общи съоръжения и политика в областта на човешките ресурси, като подкрепят иновациите, обучението и предлагат програми за развиване на готовността за инвестиране. Необходимо е също предприемачеството да се включи в образователните програми. Именно взаимната допълняемост на такива мерки осигурява на дружества в начален стадий по-големи шансове за успех. |
| --- | --- |

2.14

настоятелно препоръчва финансовите мерки да бъдат придружени от допълнителни инструменти. Регионите са важни доставчици на необходимите инфраструктури, които улесняват МСП, като например развитие на клъстъри и професионално обучение. Регионите имат и ценен опит за споделяне относно финансираните от ЕСФ бизнес-инкубатори с предоставянето на общи съоръжения и политика в областта на човешките ресурси, като подкрепят иновациите, обучението и предлагат програми за развиване на готовността за инвестиране. Необходимо е също предприемачеството да се включи в образователните програми. Именно взаимната допълняемост на такива мерки осигурява на дружества в начален стадий по-големи шансове за успех.

| 2.15 | препоръчва държавите-членки да отворят повече пазарите си, да прилагат съответното законодателство и да премахнат всякакви административни пречки за трансгранично сътрудничество, включително данъчните бариери и тези, свързани със застраховането на експортните кредити, за да се подобри конкурентноспособността и отварянето на европейския пазар в условията на глобалната икономика. |
| --- | --- |

2.15

препоръчва държавите-членки да отворят повече пазарите си, да прилагат съответното законодателство и да премахнат всякакви административни пречки за трансгранично сътрудничество, включително данъчните бариери и тези, свързани със застраховането на експортните кредити, за да се подобри конкурентноспособността и отварянето на европейския пазар в условията на глобалната икономика.

| 2.16 | препоръчва насърчаването на участието на т. н. „бизнес ангели“ в регионалното икономическо развитие в цяла Европа и обратно. Известно е, че бизнес ангелите предпочитат да оперират в собствените си региони, т. е. в радиус от около 100 до 150 км от мястото на тяхното установяване. Мрежите на бизнес ангелите се нуждаят от по-голяма популяризация. |
| --- | --- |

2.16

препоръчва насърчаването на участието на т. н. „бизнес ангели“ в регионалното икономическо развитие в цяла Европа и обратно. Известно е, че бизнес ангелите предпочитат да оперират в собствените си региони, т. е. в радиус от около 100 до 150 км от мястото на тяхното установяване. Мрежите на бизнес ангелите се нуждаят от по-голяма популяризация.

| 2.17 | препоръчва използването на регионален инструмент — револвиращ фонд, в който публичното участие минава през структура, съставена от един или няколко фонда, за да се умножи капацитета на инвестиране на частния сектор. Новите правила за държавните помощи би трябвало да дадат възможност на регионите да продължат да работят с този устойчив инструмент. |
| --- | --- |

2.17

препоръчва използването на регионален инструмент — револвиращ фонд, в който публичното участие минава през структура, съставена от един или няколко фонда, за да се умножи капацитета на инвестиране на частния сектор. Новите правила за държавните помощи би трябвало да дадат възможност на регионите да продължат да работят с този устойчив инструмент.

| 2.18 | препоръчва инструментите за рисков капитал на ЕС да подкрепят регионалните и национални инструменти. Допълнителното съфинансиране води до по-големи обеми и критична маса за размерите на фонда и шансовете за успех биха могли да се подобрят посредством такова диверсифицирано портфолио. То би трябвало да позволи и трансгранични инвестиции, да доведе до хармонизиране на режимите и до по-малка фрагментация на пазара в ЕС. |
| --- | --- |

2.18

препоръчва инструментите за рисков капитал на ЕС да подкрепят регионалните и национални инструменти. Допълнителното съфинансиране води до по-големи обеми и критична маса за размерите на фонда и шансовете за успех биха могли да се подобрят посредством такова диверсифицирано портфолио. То би трябвало да позволи и трансгранични инвестиции, да доведе до хармонизиране на режимите и до по-малка фрагментация на пазара в ЕС.

Брюксел, 13 февруари 2007 г.

Председател

на Комитета на регионите

Michel DELEBARRE

---

| 30.6.2007 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 146/77 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 146/77

---

Становище на Комитета на регионите „Ефективност и справедливост на европейските системи за образование и обучение“ и „Европейска квалификационна рамка за учене през целия живот“

(2007/C 146/12)

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| — | отбелязва, че изключването от образователната система е първата крачка към маргинализирането, последвана от изключване от пазара на труда и от културния, социален и граждански живот. Отново подчертава колко е важно да се води борба с отпадането от училище, което оказва отрицателно влияние върху конкурентоспособността и сближаването; |
| --- | --- |

—

отбелязва, че изключването от образователната система е първата крачка към маргинализирането, последвана от изключване от пазара на труда и от културния, социален и граждански живот. Отново подчертава колко е важно да се води борба с отпадането от училище, което оказва отрицателно влияние върху конкурентоспособността и сближаването;

| — | признава, че в дългосрочен план предучилищното образование и целенасочените програми за ранна интервенция водят до най-високата възвращаемост през целия житейски процес на учене, особено при лицата в най-неравностойно положение, и напомня в това отношение необходимостта от многосекторен подход, при който основните отговорности се поверяват на местните и регионални власти; |
| --- | --- |

—

признава, че в дългосрочен план предучилищното образование и целенасочените програми за ранна интервенция водят до най-високата възвращаемост през целия житейски процес на учене, особено при лицата в най-неравностойно положение, и напомня в това отношение необходимостта от многосекторен подход, при който основните отговорности се поверяват на местните и регионални власти;

| — | изказва съгласие с тезата, че модернизирането на висшето образование е определящ фактор за бързо развиващото се общество на знанието. Висшите учебни заведения са в центъра на „триъгълника на знанието“, предвид взаимосвързаните роли на образование, научноизследователска дейност и иновации. Местните и регионални власти играят ключова роля в насочването на финансови средства към модернизирането на системите за висше образование; |
| --- | --- |

—

изказва съгласие с тезата, че модернизирането на висшето образование е определящ фактор за бързо развиващото се общество на знанието. Висшите учебни заведения са в центъра на „триъгълника на знанието“, предвид взаимосвързаните роли на образование, научноизследователска дейност и иновации. Местните и регионални власти играят ключова роля в насочването на финансови средства към модернизирането на системите за висше образование;

| — | изразява подкрепа за двойната цел да се подобри прозрачността на квалификациите, като същевременно се насърчава повишената мобилност в ЕС, но настоява квалификационните рамки да продължат да се развиват на национално и регионално равнище. Следователно отговорността за реформите трябва да остане в ръцете на компетентните органи в държавите-членки; |
| --- | --- |

—

изразява подкрепа за двойната цел да се подобри прозрачността на квалификациите, като същевременно се насърчава повишената мобилност в ЕС, но настоява квалификационните рамки да продължат да се развиват на национално и регионално равнище. Следователно отговорността за реформите трябва да остане в ръцете на компетентните органи в държавите-членки;

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД съобщението на Комисията до Съвета и до Европейския парламент „Ефективност и справедливост на европейските системи за образование и обучение“ COM(2006) 481 final — SEC(2006) 1096;

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД предложението за препоръка на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Европейска квалификационна рамка за учене през целия живот COM(2006) 479 final;

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД своето становище относно програмата за общи действия в областта на образованието и обучението през целия живот CdR 258/2004 fin (1);

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД доклада и препоръките, произтичащи от второто пилотно консултиране на Мрежата за наблюдение на субсидиарността/пропорциалността (DI/CdR 2/2007), в която в момента участват 49 партньори и която беше създадена по силата на становищата на Комитета относно „По-добро законотворчество 2004“ (CdR 121/2005 fin) и относно „Основни насоки за прилагането и контрола върху принципите на субсидиарност и пропорциалност“ (CdR 220/2004 fin);

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД решението на Съвета от 19 октомври 2006 г. да се консултира с Комитета по този въпрос съгласно член 265, параграф 1 от Договора за създаване на Европейската общност;

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД решението на Бюрото от 25 април 2006 г. да възложи на комисията „Култура, образование и научни изследвания“ да изготви становище по този въпрос;

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД проектостановището на своята комисия „Култура, образование и научни изследвания“, прието на 30 ноември 2006 г., (CdR 335/2006 rev. 1) (докладчик: г-н Geert Bourgeois, министър от фламандското правителство (BE/ЕНП),

прие настоящото становище на 68-та си пленарна сесия, проведена на 13 и 14 февруари 2007 г. (заседание на 14 февруари):

1.   Съобщение на Комисията до Съвета и до Европейския парламент „Ефективност и справедливост на европейските системи за образование и обучение“

Съчетаване на ефективност и справедливост

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1.1 | Изказва благодарност на Комисията за приноса към дебата по реформирането на системите за образование и професионално обучение и споделя мнението на Комисията, че отговорността за реформирането трябва да остане при компетентните органи в държавите-членки; |
| --- | --- |

1.1

Изказва благодарност на Комисията за приноса към дебата по реформирането на системите за образование и професионално обучение и споделя мнението на Комисията, че отговорността за реформирането трябва да остане при компетентните органи в държавите-членки;

| 1.2 | Приема, че инвестициите в образованието и обучението изискват време, за да дадат резултати, затова смята, че когато определят своите приоритети при финансиране, правителствата трябва да планират дългосрочно на местно, регионално и национално равнище. Всъщност, някои предложения, направени в Съобщението, могат да имат бюджетни последици на регионално и местно равнище; |
| --- | --- |

1.2

Приема, че инвестициите в образованието и обучението изискват време, за да дадат резултати, затова смята, че когато определят своите приоритети при финансиране, правителствата трябва да планират дългосрочно на местно, регионално и национално равнище. Всъщност, някои предложения, направени в Съобщението, могат да имат бюджетни последици на регионално и местно равнище;

| 1.3 | Признава важността на дългосрочното планиране, но подчертава необходимостта да бъдат включвани местните и регионалните власти в изработването и прилагането на всички стратегии за образование и обучение през целия живот. |
| --- | --- |

1.3

Признава важността на дългосрочното планиране, но подчертава необходимостта да бъдат включвани местните и регионалните власти в изработването и прилагането на всички стратегии за образование и обучение през целия живот.

| 1.4 | Приема необходимостта от насърчаване на култура на оценяване в системите на образование и обучение, но подчертава важността от запознаване с ефективното използване на ресурсите (2). Обръща внимание върху факта, че макар и да е важно, отстраняването на финансовите пречки за достъп до образование на децата в ранна възраст, сама по себе си тази мярка е недостатъчна. Тъй като предучилищното обучение в повечето държави не е част от задължителното образование, родителите имат пълна свобода да запишат или не децата си в предучилищна форма на обучение. |
| --- | --- |

1.4

Приема необходимостта от насърчаване на култура на оценяване в системите на образование и обучение, но подчертава важността от запознаване с ефективното използване на ресурсите (2). Обръща внимание върху факта, че макар и да е важно, отстраняването на финансовите пречки за достъп до образование на децата в ранна възраст, сама по себе си тази мярка е недостатъчна. Тъй като предучилищното обучение в повечето държави не е част от задължителното образование, родителите имат пълна свобода да запишат или не децата си в предучилищна форма на обучение.

| 1.5 | Смята, че целенасочените мерки трябва да са ориентирани не само към повишено записване на децата от предучилищна възраст, но и да предвиждат поощрения и дейности за родителите, за да се насърчава редовното посещаване на предучилищното образование, особено от деца, произхождащи от среди в неравностойно социално положение или живеещи в планински, селски или рядко населени райони. |
| --- | --- |

1.5

Смята, че целенасочените мерки трябва да са ориентирани не само към повишено записване на децата от предучилищна възраст, но и да предвиждат поощрения и дейности за родителите, за да се насърчава редовното посещаване на предучилищното образование, особено от деца, произхождащи от среди в неравностойно социално положение или живеещи в планински, селски или рядко населени райони.

| 1.6 | Припомня, че за да бъде ефективно образованието на деца в ранна възраст, е нужен добре обучен педагогически персонал и затова призовава към по-големи усилия за повишаване равнището на обучение на преподавателите. |
| --- | --- |

1.6

Припомня, че за да бъде ефективно образованието на деца в ранна възраст, е нужен добре обучен педагогически персонал и затова призовава към по-големи усилия за повишаване равнището на обучение на преподавателите.

| 1.7 | Насърчава в това отношение обмена на най-добрите практики и създаването на трансгранични мрежи между общините и регионите за подобряване на оценката и гарантиране на качеството. |
| --- | --- |

1.7

Насърчава в това отношение обмена на най-добрите практики и създаването на трансгранични мрежи между общините и регионите за подобряване на оценката и гарантиране на качеството.

| 1.8 | Отбелязва, че изключването от образователната система е първата крачка към маргинализирането, последвана от изключване от пазара на труда и оттам — от културния, социалния и гражданския живот. В тази връзка отново подчертава
   (3) колко е важно да се води борба с отпадането от училище, което оказва отрицателно влияние върху конкурентоспособността и сближаването (4). |
| --- | --- |

1.8

Отбелязва, че изключването от образователната система е първата крачка към маргинализирането, последвана от изключване от пазара на труда и оттам — от културния, социалния и гражданския живот. В тази връзка отново подчертава
   (3) колко е важно да се води борба с отпадането от училище, което оказва отрицателно влияние върху конкурентоспособността и сближаването (4).

| 1.9 | Приветства важността, която се придава в Съобщението на фактите и заключенията от сериозни изследвания за планирането на политически мерки. |
| --- | --- |

1.9

Приветства важността, която се придава в Съобщението на фактите и заключенията от сериозни изследвания за планирането на политически мерки.

Предучилищно обучение: насочване на вниманието към ученето в ранна възраст

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1.10 | Признава, че заключенията от проведените в тази област изследвания, по специално в рамките на важната работа, извършена от ОИСР, показват, че в дългосрочен план предучилищното образование и целенасочените програми за ранна интервенция водят до най-високата възвращаемост през целия житейски процес на учене, особено при децата в най-неравностойно положение. |
| --- | --- |

1.10

Признава, че заключенията от проведените в тази област изследвания, по специално в рамките на важната работа, извършена от ОИСР, показват, че в дългосрочен план предучилищното образование и целенасочените програми за ранна интервенция водят до най-високата възвращаемост през целия житейски процес на учене, особено при децата в най-неравностойно положение.

| 1.11 | Напомня обаче необходимостта от многосекторен подход, при който основните отговорности се поверяват на местните и регионалните власти и изразява съжаление, че това не се признава в Съобщението. |
| --- | --- |

1.11

Напомня обаче необходимостта от многосекторен подход, при който основните отговорности се поверяват на местните и регионалните власти и изразява съжаление, че това не се признава в Съобщението.

Начално и средно образование: подобряване на качеството на базовото обучение за всички

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1.12 | Признава че, държавите-членки на ЕС и компетентните региони имат различни образователни системи с различни подходи, но приема, че ранното разграничаване на учениците по техните способности в ранна възраст може да предопредели техния професионален и жизнен път. |
| --- | --- |

1.12

Признава че, държавите-членки на ЕС и компетентните региони имат различни образователни системи с различни подходи, но приема, че ранното разграничаване на учениците по техните способности в ранна възраст може да предопредели техния професионален и жизнен път.

| 1.13 | Подкрепя достъпните за всички възможности за образование и обучение през целия живот, като признава на всички правото да ходят на училище и да участват в образователни системи. |
| --- | --- |

1.13

Подкрепя достъпните за всички възможности за образование и обучение през целия живот, като признава на всички правото да ходят на училище и да участват в образователни системи.

| 1.14 | Препоръчва отсрочване на насочването до втората степен на средното образование, съчетано с възможността за преминаване в друг вид учебно заведение, което би могло да бъде един от инструментите за намаляване на сегрегацията и би способствало за справедливостта на системата, без да се понижи ефективността й, както и би позволило на всеки ученик да реализира своите заложби и да разгърне способностите си. |
| --- | --- |

1.14

Препоръчва отсрочване на насочването до втората степен на средното образование, съчетано с възможността за преминаване в друг вид учебно заведение, което би могло да бъде един от инструментите за намаляване на сегрегацията и би способствало за справедливостта на системата, без да се понижи ефективността й, както и би позволило на всеки ученик да реализира своите заложби и да разгърне способностите си.

| 1.15 | Редовно препоръчва да се предприемат мерки в полза на учениците със специални нужди, от които те би трябвало да могат да се възползват възможно най-рано в училище; изтъква колко е важно да се сложи край на маргинализирането още в основното училище и изтъква ползата от обмен на опит в тази сфера; подчертава, че преподаването следва да включва предизвикателства за всички учещи, и че училището трябва да предлага стимул за всички ученици. Това важи както за по-слабите, така и за по-добрите ученици; |
| --- | --- |

1.15

Редовно препоръчва да се предприемат мерки в полза на учениците със специални нужди, от които те би трябвало да могат да се възползват възможно най-рано в училище; изтъква колко е важно да се сложи край на маргинализирането още в основното училище и изтъква ползата от обмен на опит в тази сфера; подчертава, че преподаването следва да включва предизвикателства за всички учещи, и че училището трябва да предлага стимул за всички ученици. Това важи както за по-слабите, така и за по-добрите ученици;

| 1.16 | Обръща специално внимание на нуждите на имигрантската общност, която в много случаи среща проблеми с интегрирането в образователната система, както поради възможни недостатъци в обучението, получено в родните им страни, така и поради недостатъчно владеене на езика на приемащата страна. Адекватният подход към тези общности изисква също така и специфична подготовка на преподавателите. |
| --- | --- |

1.16

Обръща специално внимание на нуждите на имигрантската общност, която в много случаи среща проблеми с интегрирането в образователната система, както поради възможни недостатъци в обучението, получено в родните им страни, така и поради недостатъчно владеене на езика на приемащата страна. Адекватният подход към тези общности изисква също така и специфична подготовка на преподавателите.

| 1.17 | Смята, че мотивацията, уменията, компетенциите и възнагражденията на преподаватели и обучаващи, предлагането на насочващи услуги и структурни аспекти, като подходяща численост на паралелките, са важни фактори, които могат да гарантират удовлетворително образователно равнище. |
| --- | --- |

1.17

Смята, че мотивацията, уменията, компетенциите и възнагражденията на преподаватели и обучаващи, предлагането на насочващи услуги и структурни аспекти, като подходяща численост на паралелките, са важни фактори, които могат да гарантират удовлетворително образователно равнище.

| 1.18 | Смята за важно създаването на благоприятна учебна среда, в която учениците чувстват, че им се помага, и която допринася за личната им мотивация, полагането на усилия в образователния процес и вяра в собствените способности; подчертава освен това необходимостта родителите да сътрудничат в процеса на обучение, като отбелязва, че ученици, които получават недостатъчна подкрепа от страна на семейството и на своите връстници, са изложени на по-голям риск от социално изключване; |
| --- | --- |

1.18

Смята за важно създаването на благоприятна учебна среда, в която учениците чувстват, че им се помага, и която допринася за личната им мотивация, полагането на усилия в образователния процес и вяра в собствените способности; подчертава освен това необходимостта родителите да сътрудничат в процеса на обучение, като отбелязва, че ученици, които получават недостатъчна подкрепа от страна на семейството и на своите връстници, са изложени на по-голям риск от социално изключване;

| 1.19 | Изтъква, че е важно предприетите мерки за гарантиране на по-голяма справедливост и подобряване на подхода към специфичните нужди на определени общности да останат в съзвучие с усилията за подобряване на ефикасността или качеството на образователната система. В тези мерки трябва да се включват механизми, които да позволяват поддържане на подходящ ритъм на образователния процес. |
| --- | --- |

1.19

Изтъква, че е важно предприетите мерки за гарантиране на по-голяма справедливост и подобряване на подхода към специфичните нужди на определени общности да останат в съзвучие с усилията за подобряване на ефикасността или качеството на образователната система. В тези мерки трябва да се включват механизми, които да позволяват поддържане на подходящ ритъм на образователния процес.

| 1.20 | Изтъква необходимостта от постигане на баланс в образователните системи между общо основно образование и възможности за специализирана подготовка. Споменатата основа от общи познания би трябвало да включва във всеки случай култура и история на Европа. Също така различните образователни и обучителни системи би следвало да отделят достатъчно внимание на ключовите умения за учене през целия живот, така както бяха определени и приети в Препоръката на Европейския парламент и на Съвета относно ключовите умения за учене през целия живот. |
| --- | --- |

1.20

Изтъква необходимостта от постигане на баланс в образователните системи между общо основно образование и възможности за специализирана подготовка. Споменатата основа от общи познания би трябвало да включва във всеки случай култура и история на Европа. Също така различните образователни и обучителни системи би следвало да отделят достатъчно внимание на ключовите умения за учене през целия живот, така както бяха определени и приети в Препоръката на Европейския парламент и на Съвета относно ключовите умения за учене през целия живот.

Висше образование: подобряване на инвестициите и увеличаване броя на студентите

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1.21 | Изказва съгласие с тезата, че модернизирането на висшето образование е определящ фактор за бързо развиващото се общество на знанието. Висшите учебни заведения са в центъра на „триъгълника на знанието“, предвид взаимосвързаните роли на образование, научноизследователска дейност и иновации. |
| --- | --- |

1.21

Изказва съгласие с тезата, че модернизирането на висшето образование е определящ фактор за бързо развиващото се общество на знанието. Висшите учебни заведения са в центъра на „триъгълника на знанието“, предвид взаимосвързаните роли на образование, научноизследователска дейност и иновации.

| 1.22 | В тази връзка обръща внимание, че висшите учебни заведения трябва да се отворят повече към нови групи студенти, да поставят ударението върху образованието и обучението през целия живот и да предложат по-широк достъп до университетското образование, тъй като това са съществени условия за посрещане на демографските и структурните промени през следващите десетилетия. |
| --- | --- |

1.22

В тази връзка обръща внимание, че висшите учебни заведения трябва да се отворят повече към нови групи студенти, да поставят ударението върху образованието и обучението през целия живот и да предложат по-широк достъп до университетското образование, тъй като това са съществени условия за посрещане на демографските и структурните промени през следващите десетилетия.

| 1.23 | Признава обаче, че на увеличаването на броя на студентите и по-високата цена на висококачественото образование и научните изследвания трябва да съответства увеличаване на публичното и, когато е възможно, частното финансиране. Местните и регионалните власти играят ключова роля в насочването на наличните финансови средства към модернизирането на системите за висше образование, по-специално чрез целево използване на европейските структурни фондове. |
| --- | --- |

1.23

Признава обаче, че на увеличаването на броя на студентите и по-високата цена на висококачественото образование и научните изследвания трябва да съответства увеличаване на публичното и, когато е възможно, частното финансиране. Местните и регионалните власти играят ключова роля в насочването на наличните финансови средства към модернизирането на системите за висше образование, по-специално чрез целево използване на европейските структурни фондове.

| 1.24 | Напомня, че достъпът до висше образование трябва да е максимално открит, не само за да се осигури бъдещето на Европа на знанието, но и за да послужи за основа на социално сближаване в цяла Европа; потвърждава още веднъж широката мисия на висшето образование, а именно да допринася за личното усъвършенстване и за демократичното гражданство, както и ролята му за възобновяване на културното наследство (5); |
| --- | --- |

1.24

Напомня, че достъпът до висше образование трябва да е максимално открит, не само за да се осигури бъдещето на Европа на знанието, но и за да послужи за основа на социално сближаване в цяла Европа; потвърждава още веднъж широката мисия на висшето образование, а именно да допринася за личното усъвършенстване и за демократичното гражданство, както и ролята му за възобновяване на културното наследство (5);

| 1.25 | Отбелязва, че Съобщението поставя ударението върху въпроса за учебните такси като средство за увеличаване на финансовите ресурси на учебните заведения и за насърчаване на отговорно поведение у студентите и родителите им към получаването на висше образование. Тези такси не бива да бъдат фактор за изключване, поради финансови средства. Подчертава все пак, че учебните такси в никакъв случай не са изолиран въпрос, а напротив, този въпрос трябва да бъде включен в по-широкия контекст на различни фактори, свързани с финансовите стимули или пречки за продължаване на висшето образование. Затова препоръчва по-широк и прагматичен подход, съобразен с националните, регионалните и местните особености на системите за финансиране и данъчно облагане, вместо съсредоточаване на вниманието единствено върху въпроса за учебните такси. |
| --- | --- |

1.25

Отбелязва, че Съобщението поставя ударението върху въпроса за учебните такси като средство за увеличаване на финансовите ресурси на учебните заведения и за насърчаване на отговорно поведение у студентите и родителите им към получаването на висше образование. Тези такси не бива да бъдат фактор за изключване, поради финансови средства. Подчертава все пак, че учебните такси в никакъв случай не са изолиран въпрос, а напротив, този въпрос трябва да бъде включен в по-широкия контекст на различни фактори, свързани с финансовите стимули или пречки за продължаване на висшето образование. Затова препоръчва по-широк и прагматичен подход, съобразен с националните, регионалните и местните особености на системите за финансиране и данъчно облагане, вместо съсредоточаване на вниманието единствено върху въпроса за учебните такси.

Професионално образование и обучение: подобряване на качеството и приложимостта

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1.26 | Изразява съгласие с Европейската комисия, че при застаряването на населението в Европа, постоянно високото равнище на безработица сред младите хора в Европейския съюз е неприемливо, като се има предвид нарастващото търсене на висококвалифицирана работна ръка. |
| --- | --- |

1.26

Изразява съгласие с Европейската комисия, че при застаряването на населението в Европа, постоянно високото равнище на безработица сред младите хора в Европейския съюз е неприемливо, като се има предвид нарастващото търсене на висококвалифицирана работна ръка.

| 1.27 | Настоява за признаване и насърчаване на системите на професионално образование и обучение в онези държави, в които те са недостатъчно развити, така че да задоволят очакванията на много млади хора, които търсят надежден път към пазара на труда, и нуждите на самия пазар на труда. |
| --- | --- |

1.27

Настоява за признаване и насърчаване на системите на професионално образование и обучение в онези държави, в които те са недостатъчно развити, така че да задоволят очакванията на много млади хора, които търсят надежден път към пазара на труда, и нуждите на самия пазар на труда.

| 1.28 | Одобрява предложението на Комисията за ясно очертани и разнообразни пътища за професионалното образование и обучение, насочени към продължаващо обучение и заетост и приветства конкретното споменаване на привличането на местните и регионални органи към насърчаването на партньорството между заинтересованите страни за подобряване на качеството и приложимостта на обществените програми за обучение на безработните и лицата в неравностойно положение. |
| --- | --- |

1.28

Одобрява предложението на Комисията за ясно очертани и разнообразни пътища за професионалното образование и обучение, насочени към продължаващо обучение и заетост и приветства конкретното споменаване на привличането на местните и регионални органи към насърчаването на партньорството между заинтересованите страни за подобряване на качеството и приложимостта на обществените програми за обучение на безработните и лицата в неравностойно положение.

| 1.29 | Посочва, че обучението на преподавателите и обучаващите трябва да бъде адаптирано, за да отговаря на потребностите на обучаваните, чиято възраст все повече расте. Необходимо е да се разработят конкретни педагогически методи и средства, като се обръща внимание на използването на гъвкави форми на преподаване, съобразени с обучаваните лица, и които им позволяват да съчетават обучението с професионалните и семейните си задължения. В този смисъл политиките на образование и обучение са свързани с въпросите на социалната политика, където местните и регионалните власти могат да играят водеща роля в това отношение. |
| --- | --- |

1.29

Посочва, че обучението на преподавателите и обучаващите трябва да бъде адаптирано, за да отговаря на потребностите на обучаваните, чиято възраст все повече расте. Необходимо е да се разработят конкретни педагогически методи и средства, като се обръща внимание на използването на гъвкави форми на преподаване, съобразени с обучаваните лица, и които им позволяват да съчетават обучението с професионалните и семейните си задължения. В този смисъл политиките на образование и обучение са свързани с въпросите на социалната политика, където местните и регионалните власти могат да играят водеща роля в това отношение.

| 1.30 | Подчертава необходимостта от общо прилагане на структурирани механизми за валидиране на по-рано придобити знания, и по-специално знания и умения, придобити извън официалната образователна система. Валидирането има две цели: да улесни намирането на работа/социалното интегриране и да даде възможност за продължаване на образованието, въз основа на вече придобитите знания. |
| --- | --- |

1.30

Подчертава необходимостта от общо прилагане на структурирани механизми за валидиране на по-рано придобити знания, и по-специално знания и умения, придобити извън официалната образователна система. Валидирането има две цели: да улесни намирането на работа/социалното интегриране и да даде възможност за продължаване на образованието, въз основа на вече придобитите знания.

| 1.31 | Приветства в това отношение съобщението от Европейската комисия относно „Обучението за възрастни: никога не е късно да учиш“ и приема, че в светлината на демографската промяна в Европа трябва да се постави повече ударение върху образованието на възрастните, с добре насочени, ефективни инвестиции; |
| --- | --- |

1.31

Приветства в това отношение съобщението от Европейската комисия относно „Обучението за възрастни: никога не е късно да учиш“ и приема, че в светлината на демографската промяна в Европа трябва да се постави повече ударение върху образованието на възрастните, с добре насочени, ефективни инвестиции;

| 1.32 | Посочва, в това отношение, че в много европейски страни основни отговорности в областта на образованието за възрастни се носят от регионалното и местно управление и че те имат пряк интерес от развиване на уменията на работната сила. Затова призовава за по-тясно включване на регионалното и местно управление в действията относно образованието на възрастните на равнището на ЕС; |
| --- | --- |

1.32

Посочва, в това отношение, че в много европейски страни основни отговорности в областта на образованието за възрастни се носят от регионалното и местно управление и че те имат пряк интерес от развиване на уменията на работната сила. Затова призовава за по-тясно включване на регионалното и местно управление в действията относно образованието на възрастните на равнището на ЕС;

2.   Предложение за препоръка на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Европейска квалификационна рамка за учене през целия живот

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| 2.1 | Съзнава необходимостта от конкретна Европейска квалификационна рамка като допълнение към мерките за професионална квалификация, защото една европейска квалификационна рамка (ЕКР) за учене през целия живот би направила по-прозрачен и разбираем прехода от една форма на образование и обучение към друга. Квалификациите играят важна роля в прехода от учебната среда към професионалния живот и затова не могат да бъдат откъснати от въпросите, свързани с подготовката за включване в пазара на труда. |
| --- | --- |

2.1

Съзнава необходимостта от конкретна Европейска квалификационна рамка като допълнение към мерките за професионална квалификация, защото една европейска квалификационна рамка (ЕКР) за учене през целия живот би направила по-прозрачен и разбираем прехода от една форма на образование и обучение към друга. Квалификациите играят важна роля в прехода от учебната среда към професионалния живот и затова не могат да бъдат откъснати от въпросите, свързани с подготовката за включване в пазара на труда.

| 2.2 | Привлича вниманието на Комисията върху необходимостта да се провежда систематично анализ на въздействието на законодателните й предложения на регионално и местно равнище, особено в областите като образование и професионално обучение, чието осъществяване е от компетенциите на регионалните и местни власти в няколко държави-членки. Ще е полезно тази оценка да се публикува изцяло в Интернет, на всички официални езици на ЕС; |
| --- | --- |

2.2

Привлича вниманието на Комисията върху необходимостта да се провежда систематично анализ на въздействието на законодателните й предложения на регионално и местно равнище, особено в областите като образование и професионално обучение, чието осъществяване е от компетенциите на регионалните и местни власти в няколко държави-членки. Ще е полезно тази оценка да се публикува изцяло в Интернет, на всички официални езици на ЕС;

| 2.3 | Одобрява квалификационната рамка, предложена от Комисията, и подкрепя нейната двойна цел — да се подобри прозрачността на квалификациите и да се насърчи мобилността в Европейския съюз; напомня обаче, че сама по себе си ЕКР не предоставя квалификации, и че квалификационните рамки се изготвят на национално/регионално равнище. Следователно компетентните в тази област местни и регионални власти трябва да бъдат включени в работата по съгласуването на националните/регионалните квалификационни рамки с ЕКР. |
| --- | --- |

2.3

Одобрява квалификационната рамка, предложена от Комисията, и подкрепя нейната двойна цел — да се подобри прозрачността на квалификациите и да се насърчи мобилността в Европейския съюз; напомня обаче, че сама по себе си ЕКР не предоставя квалификации, и че квалификационните рамки се изготвят на национално/регионално равнище. Следователно компетентните в тази област местни и регионални власти трябва да бъдат включени в работата по съгласуването на националните/регионалните квалификационни рамки с ЕКР.

| 2.4 | Изразява съгласие с Комисията, че националните и европейските квалификационни рамки ще улеснят валидирането на знанията, придобити във всякаква учебна среда; одобрява този интегриращ подход и припомня необходимостта от признаване на формалното, неформалното и неофициалното образование и обучение през целия живот и изразява съгласие, че това е особено важно за установяване на равни възможности чрез признаване на компетенциите и уменията на хората в най-неравностойно положение (6). |
| --- | --- |

2.4

Изразява съгласие с Комисията, че националните и европейските квалификационни рамки ще улеснят валидирането на знанията, придобити във всякаква учебна среда; одобрява този интегриращ подход и припомня необходимостта от признаване на формалното, неформалното и неофициалното образование и обучение през целия живот и изразява съгласие, че това е особено важно за установяване на равни възможности чрез признаване на компетенциите и уменията на хората в най-неравностойно положение (6).

| 2.5 | Разглежда ЕКР като полезен инструмент за увеличаване на взаимното доверие между националните и регионалните образователни системи в Европа, което ще допринесе за мобилността, конкурентоспособността и заетостта, насърчавайки обмена на знания и компетенции в Европейския съюз. |
| --- | --- |

2.5

Разглежда ЕКР като полезен инструмент за увеличаване на взаимното доверие между националните и регионалните образователни системи в Европа, което ще допринесе за мобилността, конкурентоспособността и заетостта, насърчавайки обмена на знания и компетенции в Европейския съюз.

| 2.6 | Приканва обаче Комисията да изясни съответствието между равнищата на квалификация, Директива 2000/36/ЕО и разпоредбите за удостоверяване на формалното и неформалното обучение, които вече са приети или са в процес на изготвяне на национално и регионално равнище (7). |
| --- | --- |

2.6

Приканва обаче Комисията да изясни съответствието между равнищата на квалификация, Директива 2000/36/ЕО и разпоредбите за удостоверяване на формалното и неформалното обучение, които вече са приети или са в процес на изготвяне на национално и регионално равнище (7).

| 2.7 | Независимо от по-широката перспектива на стратегията за учене през целия живот, включващата целите на социалното интегриране и трудовата заетост, както и на личната реализация, приветства подхода на Комисията, ориентиран към резултатите от обучението, т. е. към описанието на квалификациите в зависимост от знанията и компетентностите. |
| --- | --- |

2.7

Независимо от по-широката перспектива на стратегията за учене през целия живот, включващата целите на социалното интегриране и трудовата заетост, както и на личната реализация, приветства подхода на Комисията, ориентиран към резултатите от обучението, т. е. към описанието на квалификациите в зависимост от знанията и компетентностите.

| 2.8 | Смята, че квалификациите трябва да бъдат сравними, независимо от контекста на ученето и учебното заведение. Ориентираният към резултатите от образованието подход улеснява сравняването на квалификациите между различните държави и техните системи на образование и обучение, а оттам и задачите на местните и регионалните власти, свързани с образованието, в ЕС. |
| --- | --- |

2.8

Смята, че квалификациите трябва да бъдат сравними, независимо от контекста на ученето и учебното заведение. Ориентираният към резултатите от образованието подход улеснява сравняването на квалификациите между различните държави и техните системи на образование и обучение, а оттам и задачите на местните и регионалните власти, свързани с образованието, в ЕС.

| 2.9 | Освен това резултатите от обучението и неговите показатели могат да послужат като ориентири за гарантиране на качеството, и по този начин да се засили европейското сътрудничество в тази област и в областта на взаимното признаване на решенията за оценка; следователно одобрява ясно формулираната в препоръката връзка между, от една страна, ЕКР като инструмент за прозрачност, и от друга — общите принципи за осигуряване на качеството, които могат до голяма степен да допринесат за установяване на взаимно доверие, необходимо при международно признаване на квалификациите. |
| --- | --- |

2.9

Освен това резултатите от обучението и неговите показатели могат да послужат като ориентири за гарантиране на качеството, и по този начин да се засили европейското сътрудничество в тази област и в областта на взаимното признаване на решенията за оценка; следователно одобрява ясно формулираната в препоръката връзка между, от една страна, ЕКР като инструмент за прозрачност, и от друга — общите принципи за осигуряване на качеството, които могат до голяма степен да допринесат за установяване на взаимно доверие, необходимо при международно признаване на квалификациите.

| 2.10 | Призовава към популяризиране на рамка за сътрудничество и разпространение на най-добрите практики, за да бъде установен постоянен истински обмен на опит. По този начин положителните иновации, въведени в държавите-членки, по-специално на местно и регионално равнище, биха могли да бъдат пълноценно използвани. Затова препоръчва увеличаване на европейските мрежи за разпространение на най-добрите практики, свързани с достъпа до обучение, по-специално чрез местни и регионални партньорства. |
| --- | --- |

2.10

Призовава към популяризиране на рамка за сътрудничество и разпространение на най-добрите практики, за да бъде установен постоянен истински обмен на опит. По този начин положителните иновации, въведени в държавите-членки, по-специално на местно и регионално равнище, биха могли да бъдат пълноценно използвани. Затова препоръчва увеличаване на европейските мрежи за разпространение на най-добрите практики, свързани с достъпа до обучение, по-специално чрез местни и регионални партньорства.

| 2.11 | Подчертава, че ЕКР трябва да зачита спецификата и предимствата на регионите и общините в Европейския съюз. Тази рамка няма за цел да замени, а ще допълни националните и регионалните квалификационни рамки като система за оценка или инструмент за интерпретиране. |
| --- | --- |

2.11

Подчертава, че ЕКР трябва да зачита спецификата и предимствата на регионите и общините в Европейския съюз. Тази рамка няма за цел да замени, а ще допълни националните и регионалните квалификационни рамки като система за оценка или инструмент за интерпретиране.

| 2.12 | Смята, че прилагането на ЕКР почти сигурно ще доведе до други действия на равнището на Общността и подчертава, че в този случай трябва да се проведе задълбочен анализ на субсидиарността и пропорциалността за тези последващи действия; |
| --- | --- |

2.12

Смята, че прилагането на ЕКР почти сигурно ще доведе до други действия на равнището на Общността и подчертава, че в този случай трябва да се проведе задълбочен анализ на субсидиарността и пропорциалността за тези последващи действия;

| 2.13 | Призовава да се използват ясни показатели и да има ясна координация между съществуващите регионални квалификационни рамки и ЕКР. |
| --- | --- |

2.13

Призовава да се използват ясни показатели и да има ясна координация между съществуващите регионални квалификационни рамки и ЕКР.

2.14   Препоръки към държавите-членки

| Текст, предложен от Комисията | Предложение на КР за изменение |
| --- | --- |
| ПРЕПОРЪЧВА НА ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ:






  2. | Да свържат своите национални квалификационни системи с Европейската квалификационна рамка (ЕКР) до 2009 г., като създадат национална квалификационна рамка, в съответствие с националното законодателство и практика. |

Текст, предложен от Комисията

Предложение на КР за изменение

ПРЕПОРЪЧВА НА ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ:

2.

Да свържат своите национални квалификационни системи с Европейската квалификационна рамка (ЕКР) до 2009 г., като създадат национална квалификационна рамка, в съответствие с националното законодателство и практика.

| 5. | Да създадат национален център, който да подкрепя и координира връзките между националната квалификационна система и ЕКР.
  Този център трябва да изпълнява следните задачи: (...) |
| --- | --- |

5.

Да създадат национален център, който да подкрепя и координира връзките между националната квалификационна система и ЕКР.

Този център трябва да изпълнява следните задачи: (...)

| (а) | осигуряване участието на всички заинтересовани страни на национално равнище, включително, в съответствие с националното законодателство и практика, на институциите на висшето и професионалното образование и обучение, социалните партньори, секторите и експертите за съпоставяне и използване на квалификациите на европейско равнище; |
| --- | --- |

(а)

осигуряване участието на всички заинтересовани страни на национално равнище, включително, в съответствие с националното законодателство и практика, на институциите на висшето и професионалното образование и обучение, социалните партньори, секторите и експертите за съпоставяне и използване на квалификациите на европейско равнище;

ПРЕПОРЪЧВА НА ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ:

| 2. | Да свържат своите национални/регионални квалификационни системи с ЕКР до 2010 г., в частност като направят прозрачни препратки от своите квалификационни равнища към равнищата, изложени в Приложение 1, и като създадат национална/регионална квалификационна рамка, в съответствие с националното/регионалното законодателство и практика. |
| --- | --- |

2.

Да свържат своите национални/регионални квалификационни системи с ЕКР до 2010 г., в частност като направят прозрачни препратки от своите квалификационни равнища към равнищата, изложени в Приложение 1, и като създадат национална/регионална квалификационна рамка, в съответствие с националното/регионалното законодателство и практика.

| 5. | Да създадат национален/регионален координационен център, който да подкрепя и, съгласувано с другите заинтересовани национални/регионални власти, да координира връзките между националната/регионалната квалификационна система и ЕКР.

  В държавите-членки, където създаването на регионален център е невъзможно от конституционна гледна точка, националният център следва да включва подходящо и достатъчно представителство на регионите със законодателни правомощия.


  Във всеки случай, националните/регионалните координационни центрове трябва да се изградят, доколкото е възможно, на основата на вече съществуващи структури. Ако се окаже неизбежно създаването на нова структура, административните разходи трябва да бъдат минимални.


  В крайна сметка, решението за създаване на национални или регионални координационни центрове, трябва да идва от отговарящия орган на всяка държава-членка.

  Този координационен център трябва да изпълнява следните задачи: (...) |
| --- | --- |

5.

Да създадат национален/регионален координационен център, който да подкрепя и, съгласувано с другите заинтересовани национални/регионални власти, да координира връзките между националната/регионалната квалификационна система и ЕКР.

В държавите-членки, където създаването на регионален център е невъзможно от конституционна гледна точка, националният център следва да включва подходящо и достатъчно представителство на регионите със законодателни правомощия.

Във всеки случай, националните/регионалните координационни центрове трябва да се изградят, доколкото е възможно, на основата на вече съществуващи структури. Ако се окаже неизбежно създаването на нова структура, административните разходи трябва да бъдат минимални.

В крайна сметка, решението за създаване на национални или регионални координационни центрове, трябва да идва от отговарящия орган на всяка държава-членка.

Този координационен център трябва да изпълнява следните задачи: (...)

| (а) | осигуряване на участието на всички заинтересовани страни на национално, регионално и местно равнище, включително, в съответствие с националното законодателство и практика, на институциите на висшето и професионалното образование и обучение, социалните партньори, секторите и експертите за съпоставяне и използване на квалификациите на европейско равнище, като се гарантира координирането с местните и регионалните власти; |
| --- | --- |

(а)

осигуряване на участието на всички заинтересовани страни на национално, регионално и местно равнище, включително, в съответствие с националното законодателство и практика, на институциите на висшето и професионалното образование и обучение, социалните партньори, секторите и експертите за съпоставяне и използване на квалификациите на европейско равнище, като се гарантира координирането с местните и регионалните власти;

Изложение на мотивите

Трябва да се отчете значението на местното и регионалното равнище, тъй като в много държави-членки местните и регионалните власти имат преки отговорности и пълномощия в сферата на образованието и обучението, включително създаването на квалификационни рамки. Те отговарят за предоставянето на услуги за образование и обучение, които предлагат рамка за учене през целия живот, осигурявайки услуги за деца от предучилищна възраст, ученици, младежи, възрастни, както и услуги в общността.

Ако Комисията предвижда създаване на център за връзка в държавите-членки, той може да изпълнява само ролята на координационен център, като осигурява сътрудничество на всички равнища.

Предвид всеобхватния процес на консултации, започнал при съгласуването на националните/регионалните квалификационни рамки с ЕКР и факта, че препоръката ще бъде приета не по-рано от края на 2007 г. или началото на 2008 г., срокът до 2010 г. изглежда по-реалистичен от този до 2009 г.

2.15   Подкрепа на намерението на Комисията

| Текст, предложен от Комисията | Предложение на КР за изменение |
| --- | --- |
| ПОДКРЕПЯ НАМЕРЕНИЕТО НА КОМИСИЯТА:






  2. | Да създаде консултативна група за ЕКР (включваща представители на националните центрове, на европейските социални партньори и други заинтересовани страни), която да наблюдава, координира и гарантира качеството и общата съгласуваност на процеса на свързване на квалификационните системи с ЕКР; |

Текст, предложен от Комисията

Предложение на КР за изменение

ПОДКРЕПЯ НАМЕРЕНИЕТО НА КОМИСИЯТА:

2.

Да създаде консултативна група за ЕКР (включваща представители на националните центрове, на европейските социални партньори и други заинтересовани страни), която да наблюдава, координира и гарантира качеството и общата съгласуваност на процеса на свързване на квалификационните системи с ЕКР;

| 3. | Да наблюдава мерките, предприети в отговор на настоящата Препоръка... |
| --- | --- |

3.

Да наблюдава мерките, предприети в отговор на настоящата Препоръка...

ПОДКРЕПЯ НАМЕРЕНИЕТО НА КОМИСИЯТА:

| 2. | Да създаде консултативна група за ЕКР (включваща представители на националните/регионалните центрове, на европейските социални партньори и други заинтересовани страни), която да наблюдава, координира и гарантира качеството и общата съгласуваност на процеса на свързване на националните/регионалнитеквалификационни системи с ЕКР;

  Да наблюдава, в сътрудничество с държавите-членки, |
| --- | --- |

2.

Да създаде консултативна група за ЕКР (включваща представители на националните/регионалните центрове, на европейските социални партньори и други заинтересовани страни), която да наблюдава, координира и гарантира качеството и общата съгласуваност на процеса на свързване на националните/регионалнитеквалификационни системи с ЕКР;

Да наблюдава, в сътрудничество с държавите-членки,

Изложение на мотивите

Тъй като квалификационните рамки се разработват на национално/регионално равнище, при извършване на оценката Комисията трябва да бъде подпомагана от държавите-членки.

2.16   Определения

КР изразява съжаление, че наред с националните квалификационни рамки не се споменават и регионалните квалификационни рамки. За разлика от онова, което, както изглежда, се има предвид в предложението на Комисията, трябва да се отбележи, че в някои държави-членки регионалните квалификационни рамки се определят автономно и затова не могат да се разглеждат като обикновени „подсистеми“ на националната квалификационна рамка.

2.17   Приложение I: показатели

КР констатира, че в списъка с показатели съществува деликатно равновесие между различните нива, в които могат да се придобият квалификации.

Той обръща внимание върху необходимостта от гарантиране на съвместимост на определенията за показателите за нива от 5 до 8 с показателите от общата квалификационна рамка за Европейското пространство на висше образование, вече одобрена от министрите, отговарящи за висшето образование, през 2005 г. в контекста на Болонския процес. В този контекст е важно да се отбележи, че Болонската квалификационна рамка определи нивата не само като резултати от обучението, но и в зависимост от броя кредити по Европейската система за натрупване и трансфер на кредити (ЕСТК) във висшето образование, което улеснява сравнението.

Ето защо КР приветства намерението на Комисията да разработи система за трансфер на кредити в областта на професионално образование и обучение и смята, че в дългосрочен план една система за трансфер и натрупване на кредити, валидна за ученето през целия живот, е необходим инструмент за по-ефективното приложение на ЕКР.

2.18   Приложение II: общи принципи за гарантиране на качеството

Въпреки че КР подчертава връзката между трите компонента: прозрачност (ЕКР), гарантиране на качеството и признаване на квалификациите, смята, че Приложение II е твърде общо, за да може да замести съществуващите подробни системи, принципи и стандарти, създадени за целите на европейското сътрудничество при гарантиране на качеството в конкретни сектори на образованието и обучението. Освен това, някои от принципите изглеждат по-малко приспособени в контекста на оценката на училищното образование. Ето защо КР би искал да напомни водещата роля на препоръката на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2001 г. относно европейското сътрудничество при оценка на качеството на училищното образование (ОВ L 60, 1.3.2001 г., стр. 51-53), Препоръката на Европейския парламент и на Съвета от 15 февруари 2006 г. относно засиленото европейско сътрудничество при осигуряване на качеството във висшето образование (ОВ L 64, 4.3.2006 г., стр. 60) и заключенията на Съвета относно осигуряване на качеството в професионалното образование и обучение от 18 май 2004 г. (doc. 9599/04).

Брюксел, 14 февруари 2007 г.

Председател

на Комитета на регионите

Michel DELEBARRE

---

(1)  ОВ C 164, 5.7.2005 г., стр. 59.

1

(2)  CdR 21/2000 fin.

2

(3)  Заключения на конференцията „При изворите на знанието — Основното образование — основа на конкурентоспособността“, организирана от КР в Хелзинки на 29 септември 2006 г.

3

(4)  http://www.cor.europa.eu/en/presentation/educ.asp.

4

(5)  CdR 154/2005 fin.

5

(6)  CdR 31/2006 fin.

6

(7)  Резолюция на Европейския парламент за създаването на Европейска квалификационна рамка (2006/2002 (INI)).

7

---

| 30.6.2007 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 146/85 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 146/85

---

Становище на Комитета на регионите относно Средносрочeн преглед на бялата книга за транспорт от 2001 г. на Европейската комисия

(2007/C 146/13)

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

| — | смята, че главната цел на европейската транспортна политика е да се положат основите на ефективен и устойчив трансевропейски транспорт. Това предполага усилия за отстраняване на слабите точки в трансевропейската транспортна мрежа на трансгранично равнище, преди всичко чрез подобряване на положението в граничните зони, които носят следите от разделящата в миналото Европа Желязна завеса, но и по границите, които в момента разделят ЕС-27 от страните-кандидатки (Хърватия, Турция), както и по границата между ЕС и съседните страни и региони, какъвто е случаят със средиземноморските държави от Северна Африка и транспортния възел при Гибралтарския проток. |
| --- | --- |

—

смята, че главната цел на европейската транспортна политика е да се положат основите на ефективен и устойчив трансевропейски транспорт. Това предполага усилия за отстраняване на слабите точки в трансевропейската транспортна мрежа на трансгранично равнище, преди всичко чрез подобряване на положението в граничните зони, които носят следите от разделящата в миналото Европа Желязна завеса, но и по границите, които в момента разделят ЕС-27 от страните-кандидатки (Хърватия, Турция), както и по границата между ЕС и съседните страни и региони, какъвто е случаят със средиземноморските държави от Северна Африка и транспортния възел при Гибралтарския проток.

| — | би желал да наблегне и на това, че целите на европейската транспортна политика трябва да се постигнат преди всичко посредством създаването на законова и институционална рамка, която да позволи на различните заинтересовани страни (участниците на пазара и др.) да работят равнопоставено в транспортния сектор. Регулирането и интервенирането от страна на публичните фондове трябва да се приемат, само когато се налагат поради неефективност на пазарните сили, както и да бъдат поносими за националните, регионални и общински бюджети. |
| --- | --- |

—

би желал да наблегне и на това, че целите на европейската транспортна политика трябва да се постигнат преди всичко посредством създаването на законова и институционална рамка, която да позволи на различните заинтересовани страни (участниците на пазара и др.) да работят равнопоставено в транспортния сектор. Регулирането и интервенирането от страна на публичните фондове трябва да се приемат, само когато се налагат поради неефективност на пазарните сили, както и да бъдат поносими за националните, регионални и общински бюджети.

| — | смята, че е въпрос от първостепенно значение да се постигне нов баланс в модалното разпределение на сухопътния транспорт, като се избегне почти изключителното концентриране на потоците по пътищата на Европа. Същевременно, Комитетът смята, че трябва да се развият стратегиите в полза на интермодалността и многомодалността, така че да гарантират общата ефективност на транспортните системи. |
| --- | --- |

—

смята, че е въпрос от първостепенно значение да се постигне нов баланс в модалното разпределение на сухопътния транспорт, като се избегне почти изключителното концентриране на потоците по пътищата на Европа. Същевременно, Комитетът смята, че трябва да се развият стратегиите в полза на интермодалността и многомодалността, така че да гарантират общата ефективност на транспортните системи.

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ,

като взе предвид Бялата книга по въпросите на европейската транспортна политика, издадена през 2001 г., която установява общите насоки на тази политика до 2010 г., и която предвижда средносрочен преглед на нейното осъществяване през 2006 г., както и Съобщението „Логистиката на товарния транспорт в Европа — ключ към устойчивата мобилност“ (COM(2006) 336 final;

като взе предвид решението на Бюрото от 25 април 2006 г. да възложи на Комисията „Политиката на териториално сближаване“ да изготви становище по тази тема;

като взе предвид Съобщението от Комисията до Съвета и Европейския парламент от 22 юни 2006 г.: За да продължи Европа да се движи — Устойчива мобилност за нашия континент: Средносрочен преглед на Бялата книга за транспорт на Европейската комисия от 2001 г.;

като взе предвид своите предишни становища, в частност — Бяла книга за Европейската транспортна политика до 2010 г.: време за решения (CdR 54/2001 fin) (1); Коридорите TEN-T: лост за растеж и инструмент за сближаване в ЕС (CdR 291/2003 fin) (2); Нискобюджетните авиокомпании и развитието на регионите (CdR 63/2004 fin) (3); Насоки на Общността за финансиране на летища и помощ за пускане в експлоатация на въздушни линии, заминаващи от регионални летища (CdR 76/2005 fin); Безопасност на всички видове транспорт, включително въпроса за финансирането (CdR 209/2005 fin); Трети пакет законодателни мерки в полза на морската безопасност (CdR 43/2006 fin);

като взе предвид своето проектостановище (CdR 119/2006 rev. 2), прието на 11 декември 2006 г. от Комисията „Политика на териториално сближаване“ (докладчик: г-н Jan Zahradník (CZ/ЕНП) (Председател на областния съвет на Южночешката област (Hejtman Jihočeského kraje));

прие следното становище на своята 68-а пленарна сесия, проведена на 13 и 14 февруари 2007 г. (заседание на 14 февруари):

Като взе предвид

| 1) | резултатите от публичните консултации, проведени от Комисията във връзка със Средносрочния преглед на Бялата книга по въпросите на европейската транспортна политика; |
| --- | --- |

1)

резултатите от публичните консултации, проведени от Комисията във връзка със Средносрочния преглед на Бялата книга по въпросите на европейската транспортна политика;

| 2) | наблюденията, представени от представители на европейските региони и градове на тези обществени консултации; |
| --- | --- |

2)

наблюденията, представени от представители на европейските региони и градове на тези обществени консултации;

| 3) | развитието в световен мащаб, напредъка в европейската интеграция и растежа на европейския транспортен сектор през последните пет години, които се характеризират с редица нови аспекти, в частност: |
| --- | --- |

3)

развитието в световен мащаб, напредъка в европейската интеграция и растежа на европейския транспортен сектор през последните пет години, които се характеризират с редица нови аспекти, в частност:

Разширяванията на Европейския съюз през 2004 г. и 2007 г., при които:

| — | дванадесет нови държави-членки се присъединиха към Европейския съюз и увеличиха неговата географска площ с приблизително 1 100 000 км (3) (36 % от площта на ЕС15); |
| --- | --- |

—

дванадесет нови държави-членки се присъединиха към Европейския съюз и увеличиха неговата географска площ с приблизително 1 100 000 км (3) (36 % от площта на ЕС15);

| — | транспортната инфраструктура на новите държави-членки беше и продължава да бъде с несравнимо по-нисък стандарт отколкото е стандартът в ЕС15; |
| --- | --- |

—

транспортната инфраструктура на новите държави-членки беше и продължава да бъде с несравнимо по-нисък стандарт отколкото е стандартът в ЕС15;

| — | установяването на вътрешния пазар в тези държави-членки доведе до стремително повишаване на обема на трафика, в частност в областта на пътните превози; |
| --- | --- |

—

установяването на вътрешния пазар в тези държави-членки доведе до стремително повишаване на обема на трафика, в частност в областта на пътните превози;

| — | транспортните мрежи в новите държави-членки не са готови да се справят с тези нови условия, в частност в трансграничните региони, в регионите, които обграждат големи конгломерати и в промишлените централни области. |
| --- | --- |

—

транспортните мрежи в новите държави-членки не са готови да се справят с тези нови условия, в частност в трансграничните региони, в регионите, които обграждат големи конгломерати и в промишлените централни области.

Обновената Лисабонска стратегия,

| — | която признава, че растежът на БВП не е достигнал предвижданите нива; |
| --- | --- |

—

която признава, че растежът на БВП не е достигнал предвижданите нива;

| — | която придава особена важност на развитието на транспортния сектор като на ключов вектор за икономически растеж; |
| --- | --- |

—

която придава особена важност на развитието на транспортния сектор като на ключов вектор за икономически растеж;

| — | която разглежда транспортната политика на ЕС като определящ фактор в подкрепа на конкурентоспособността на ЕС; |
| --- | --- |

—

която разглежда транспортната политика на ЕС като определящ фактор в подкрепа на конкурентоспособността на ЕС;

| — | която продължава да третира мобилността като ключова цел за транспортната политика на ЕС. |
| --- | --- |

—

която продължава да третира мобилността като ключова цел за транспортната политика на ЕС.

Недостатъчното финансиране,

| — | при което нивото на разходите за транспортна инфраструктура във всички държави-членки на ЕС е спаднало под 1 % от БВП и според финансовата перспектива за 2007-2013 г. за сектора се отпускат средства в размер на EUR 8 милиарда (независимо, че Комисията е оценила нуждите на най-малко EUR 20 милиарда); |
| --- | --- |

—

при което нивото на разходите за транспортна инфраструктура във всички държави-членки на ЕС е спаднало под 1 % от БВП и според финансовата перспектива за 2007-2013 г. за сектора се отпускат средства в размер на EUR 8 милиарда (независимо, че Комисията е оценила нуждите на най-малко EUR 20 милиарда);

| — | при което само за 30-те приоритетни проекти TEN-T са необходими около EUR 250 милиарда (0,16 % от БВП на Европа), а за изпълнението на всички европейски проекти са необходими още 600 милиарда. |
| --- | --- |

—

при което само за 30-те приоритетни проекти TEN-T са необходими около EUR 250 милиарда (0,16 % от БВП на Европа), а за изпълнението на всички европейски проекти са необходими още 600 милиарда.

Глобализацията на световната икономика,

| — | която се отличава със значителен растеж на търговията, в частност между европейския и азиатския пазар, и която доведе до нови изисквания от гледна точка на капацитета, ориентацията, съвместимостта и модалната структура на европейската транспортна мрежа; |
| --- | --- |

—

която се отличава със значителен растеж на търговията, в частност между европейския и азиатския пазар, и която доведе до нови изисквания от гледна точка на капацитета, ориентацията, съвместимостта и модалната структура на европейската транспортна мрежа;

| — | при която само въздушният и морският транспорт са наистина глобални. |
| --- | --- |

—

при която само въздушният и морският транспорт са наистина глобални.

Опасността от тероризъм,

| — | при която терористичните атаки в Ню Йорк, Мадрид и Лондон показаха уязвимостта на транспортните системи, чиито сигурност и надеждност са заплашени. |
| --- | --- |

—

при която терористичните атаки в Ню Йорк, Мадрид и Лондон показаха уязвимостта на транспортните системи, чиито сигурност и надеждност са заплашени.

и като взе предвид интересите на европейските региони и градове в светлината на общоизвестни факти, особено това, че:

| — | тяхното интегриране в трансевропейската транспортна система и мрежата TEN-T е жизненоважно предварително условие за използване на всички предимства на свободния пазар и ще има пряко влияние върху тяхната конкурентоспособност и икономически резултати; |
| --- | --- |

—

тяхното интегриране в трансевропейската транспортна система и мрежата TEN-T е жизненоважно предварително условие за използване на всички предимства на свободния пазар и ще има пряко влияние върху тяхната конкурентоспособност и икономически резултати;

| — | развитието на транспортната инфраструктура улеснява търговията, която е мотор на икономическия растеж, допринася за териториалното сближаване и дава възможност за изграждането на една Европа, която е близо до своите граждани и техните общини; |
| --- | --- |

—

развитието на транспортната инфраструктура улеснява търговията, която е мотор на икономическия растеж, допринася за териториалното сближаване и дава възможност за изграждането на една Европа, която е близо до своите граждани и техните общини;

| — | единственият ефективен начин за вътрешно свързване на разширения ЕС и за подобряването на териториалното сближаване е да се осигурят липсващите връзки и да се отстранят препятствията, които затрудняват основните оси на трансевропейската транспортна мрежа, да се разширят главните коридори на тази мрежа до съседните страни и региони и да се решат съществуващите слабости в трансграничните региони; |
| --- | --- |

—

единственият ефективен начин за вътрешно свързване на разширения ЕС и за подобряването на териториалното сближаване е да се осигурят липсващите връзки и да се отстранят препятствията, които затрудняват основните оси на трансевропейската транспортна мрежа, да се разширят главните коридори на тази мрежа до съседните страни и региони и да се решат съществуващите слабости в трансграничните региони;

| — | макар транспортът да е трансевропейски, неговото положително и отрицателно въздействие може да се усети и на местно и регионално ниво, поради тясната връзка с регионалното развитие и градското планиране; |
| --- | --- |

—

макар транспортът да е трансевропейски, неговото положително и отрицателно въздействие може да се усети и на местно и регионално ниво, поради тясната връзка с регионалното развитие и градското планиране;

| — | обратно, на регионалния и градски транспорт се дължи значителна част от всички неблагоприятни ефекти от транспорта, като например емисии на CO2, шумово замърсяване и загуби, в резултат на броя на пътнотранспортните произшествия; |
| --- | --- |

—

обратно, на регионалния и градски транспорт се дължи значителна част от всички неблагоприятни ефекти от транспорта, като например емисии на CO2, шумово замърсяване и загуби, в резултат на броя на пътнотранспортните произшествия;

| — | регионалните и местни власти са пряко отговорни за установяването и развитието на регионалните и градски транспортни системи, като създават условията за по-ефективната им експлоатация и за подобряването на безопасността и надеждността им; |
| --- | --- |

—

регионалните и местни власти са пряко отговорни за установяването и развитието на регионалните и градски транспортни системи, като създават условията за по-ефективната им експлоатация и за подобряването на безопасността и надеждността им;

| — | един съвместен подход на всички нива, от европейските институции до местните власти, както и подход, основан на принципа на ефективна субсидиарност, сътрудничеството, събирането на информация и наличието на подходящи програми за икономическо стимулиране, може да доведе до подобрения в градския и регионален транспорт. |
| --- | --- |

—

един съвместен подход на всички нива, от европейските институции до местните власти, както и подход, основан на принципа на ефективна субсидиарност, сътрудничеството, събирането на информация и наличието на подходящи програми за икономическо стимулиране, може да доведе до подобрения в градския и регионален транспорт.

1.   Общи наблюдения

| 1.1 | Комитетът на регионите споделя възгледа на Комисията, че мобилността трябва да залегне в центъра на ключовите цели както на европейската транспортна политика, така и на обновената Лисабонска стратегия, посредством развитието на ефективни, сигурни, устойчиви и надеждни форми на транспорт, с особено ударение върху съмодалността. |
| --- | --- |

1.1

Комитетът на регионите споделя възгледа на Комисията, че мобилността трябва да залегне в центъра на ключовите цели както на европейската транспортна политика, така и на обновената Лисабонска стратегия, посредством развитието на ефективни, сигурни, устойчиви и надеждни форми на транспорт, с особено ударение върху съмодалността.

| 1.2 | Комитетът на регионите отбелязва, че транспортът е част от здравата основа на европейския интеграционен процес, а именно свободното движение на лица и стоки. Той е и тясно свързан с предвидения път на развитие на ЕС, особено с икономическия растеж. Следователно, би било противно на идеята за европейска интеграция да се обсъжда регулиране на този сектор посредством несистемни ограничения и резерви, защото тук няма прости решения. Вместо това, трябва да бъдат приети нови законодателни мерки за диференцирано либерализиране на различните клонове на транспортния сектор в съответствие с местните и регионални условия, за хармонизиране на условията, приложими към различните начини на транспорт, и насърчаване на тяхната оперативна съвместимост и сътрудничество. |
| --- | --- |

1.2

Комитетът на регионите отбелязва, че транспортът е част от здравата основа на европейския интеграционен процес, а именно свободното движение на лица и стоки. Той е и тясно свързан с предвидения път на развитие на ЕС, особено с икономическия растеж. Следователно, би било противно на идеята за европейска интеграция да се обсъжда регулиране на този сектор посредством несистемни ограничения и резерви, защото тук няма прости решения. Вместо това, трябва да бъдат приети нови законодателни мерки за диференцирано либерализиране на различните клонове на транспортния сектор в съответствие с местните и регионални условия, за хармонизиране на условията, приложими към различните начини на транспорт, и насърчаване на тяхната оперативна съвместимост и сътрудничество.

| 1.3 | По мнението на Комитета на регионите главната цел на европейската транспортна политика е да се положат основите на ефективен и устойчив трансевропейски транспорт. Това включва:






  — | разработване на нерегулиран транспортен пазар, |
| --- | --- | --- |

1.3

По мнението на Комитета на регионите главната цел на европейската транспортна политика е да се положат основите на ефективен и устойчив трансевропейски транспорт. Това включва:

—

разработване на нерегулиран транспортен пазар,

| — | разработване на хомогенна трансевропейска транспортна мрежа (TEN-T), |
| --- | --- |

—

разработване на хомогенна трансевропейска транспортна мрежа (TEN-T),

| — | попълване на липсващите връзки и премахване на пречките, които затрудняват основните трансевропейски транспортни мрежи, |
| --- | --- |

—

попълване на липсващите връзки и премахване на пречките, които затрудняват основните трансевропейски транспортни мрежи,

| — | свързване на основните оси на тази мрежа с тези на съседните страни и региони, което ще насърчи териториалното сближаване даже в периферните региони по границите на ЕС, |
| --- | --- |

—

свързване на основните оси на тази мрежа с тези на съседните страни и региони, което ще насърчи териториалното сближаване даже в периферните региони по границите на ЕС,

| — | усилия за отстраняване на слабите точки на трансевропейската транспортна мрежа на трансгранично равнище, преди всичко чрез преодоляване на изолацията в граничните зони, които носят следите от разделящата в миналото Европа Желязна завеса, но и по границите, които в момента разделят ЕС-27 от страните-кандидатки (Хърватия, Турция), както и по границата между ЕС и съседните страни и региони, какъвто е случаят със средиземноморските държави от Северна Африка и транспортния възел при Гибралтарския проток, |
| --- | --- |

—

усилия за отстраняване на слабите точки на трансевропейската транспортна мрежа на трансгранично равнище, преди всичко чрез преодоляване на изолацията в граничните зони, които носят следите от разделящата в миналото Европа Желязна завеса, но и по границите, които в момента разделят ЕС-27 от страните-кандидатки (Хърватия, Турция), както и по границата между ЕС и съседните страни и региони, какъвто е случаят със средиземноморските държави от Северна Африка и транспортния възел при Гибралтарския проток,

| — | гарантиране на широк и улеснен достъп на регионите и градовете до трансевропейски транспортни мрежи, който да позволи нарастването на териториалното сближаване, |
| --- | --- |

—

гарантиране на широк и улеснен достъп на регионите и градовете до трансевропейски транспортни мрежи, който да позволи нарастването на териториалното сближаване,

| — | лансирането на трансевропейските мрежи и на развитието на големите инфраструктури, като така ще се подобри (поне) връзката между най-населените региони на всяка държава-членка с останалата част от ЕС, като така ще се спомогне за по-пълното развитие на вътрешния пазар и за утвърждаването на европейското съзнание, |
| --- | --- |

—

лансирането на трансевропейските мрежи и на развитието на големите инфраструктури, като така ще се подобри (поне) връзката между най-населените региони на всяка държава-членка с останалата част от ЕС, като така ще се спомогне за по-пълното развитие на вътрешния пазар и за утвърждаването на европейското съзнание,

| — | ефективно използване на всички налични видове транспорт в трансевропейските транспортни мрежи, за да се използват напълно капацитетът, оперативната съвместимост и синергията на съществуващата инфраструктура, |
| --- | --- |

—

ефективно използване на всички налични видове транспорт в трансевропейските транспортни мрежи, за да се използват напълно капацитетът, оперативната съвместимост и синергията на съществуващата инфраструктура,

| — | изграждане на нови инфраструктури за трансевропейски транспорт в тези области, където съществуващите съоръжения, макар и отговарящи на горното условие, са неадекватни, за да решат проблемите в претоварените райони, |
| --- | --- |

—

изграждане на нови инфраструктури за трансевропейски транспорт в тези области, където съществуващите съоръжения, макар и отговарящи на горното условие, са неадекватни, за да решат проблемите в претоварените райони,

| — | отстраняване на физическите, технически и организационни пречки, които възпрепятстват максималния поток на стоки и хора, или тяхното транспортиране между държавите-членки, |
| --- | --- |

—

отстраняване на физическите, технически и организационни пречки, които възпрепятстват максималния поток на стоки и хора, или тяхното транспортиране между държавите-членки,

| — | възможно най-ефективно удовлетворяване на изискванията на трансконтиненталния транспорт, като се отчита сегашната големина на ЕС и географското разпределение на всички държави-членки, |
| --- | --- |

—

възможно най-ефективно удовлетворяване на изискванията на трансконтиненталния транспорт, като се отчита сегашната големина на ЕС и географското разпределение на всички държави-членки,

| — | организиране на транспорта по ефективен начин, предоставяне на капацитет в чувствителни области (чувствителни региони) чрез пазарно ориентирани инструменти като търговия с права за транзит. |
| --- | --- |

—

организиране на транспорта по ефективен начин, предоставяне на капацитет в чувствителни области (чувствителни региони) чрез пазарно ориентирани инструменти като търговия с права за транзит.

| 1.4 | Комитетът на регионите смята, че транспортната политика на ЕС има и вторична роля: да се възприеме съвместен подход за решаване на проблемите, които биха били решени с по-слаба ефективност на нивото на всяка отделна държава-членка, регион или град, в съответствие с принципа на субсидиарност, в частност като:






  — | се смекчава въздействието, което транспортът оказва върху природната околна среда, например чрез зачитане на ангажиментите, поети по силата на Протокола от Киото във връзка с емисиите на CO2, |
| --- | --- | --- |

1.4

Комитетът на регионите смята, че транспортната политика на ЕС има и вторична роля: да се възприеме съвместен подход за решаване на проблемите, които биха били решени с по-слаба ефективност на нивото на всяка отделна държава-членка, регион или град, в съответствие с принципа на субсидиарност, в частност като:

—

се смекчава въздействието, което транспортът оказва върху природната околна среда, например чрез зачитане на ангажиментите, поети по силата на Протокола от Киото във връзка с емисиите на CO2,

| — | се осигури енергийната устойчивост на транспорта и използването на алтернативни източници на енергия, включително биогорива, |
| --- | --- |

—

се осигури енергийната устойчивост на транспорта и използването на алтернативни източници на енергия, включително биогорива,

| — | се повишават стандартите за безопасност и намаляване на риска от пътнотранспортни произшествия, |
| --- | --- |

—

се повишават стандартите за безопасност и намаляване на риска от пътнотранспортни произшествия,

| — | се насърчават новаторските подходи в транспортния сектор, |
| --- | --- |

—

се насърчават новаторските подходи в транспортния сектор,

| — | се позволи на ЕС като цяло, а по този начин и на всяка държава-членка, да се приспособи към промените на глобалния транспортен пазар. |
| --- | --- |

—

се позволи на ЕС като цяло, а по този начин и на всяка държава-членка, да се приспособи към промените на глобалния транспортен пазар.

| 1.5 | Комитетът на регионите би желал да наблегне и на това, че целите на европейската транспортна политика трябва да се постигнат преди всичко посредством създаването на законова и институционална рамка, която да позволи на различните заинтересовани страни (участниците на пазара и др.) да работят равнопоставено в транспортния сектор. Регулирането и интервенирането от страна на публичните фондове трябва да се приемат само когато се налагат поради неефективност на пазарните сили, както и да бъдат поносими за националните, регионални и общински бюджети. |
| --- | --- |

1.5

Комитетът на регионите би желал да наблегне и на това, че целите на европейската транспортна политика трябва да се постигнат преди всичко посредством създаването на законова и институционална рамка, която да позволи на различните заинтересовани страни (участниците на пазара и др.) да работят равнопоставено в транспортния сектор. Регулирането и интервенирането от страна на публичните фондове трябва да се приемат само когато се налагат поради неефективност на пазарните сили, както и да бъдат поносими за националните, регионални и общински бюджети.

| 1.6 | Вземайки предвид констатациите на Бялата книга от 2001 г., Комитетът на регионите смята, че за постигане на целите на европейската транспортна политика е необходимо следното:






  — | бъдещите инструменти на Европейската транспортна политика да имат ясно определена структура, която да отразява горните приоритети, |
| --- | --- | --- |

1.6

Вземайки предвид констатациите на Бялата книга от 2001 г., Комитетът на регионите смята, че за постигане на целите на европейската транспортна политика е необходимо следното:

—

бъдещите инструменти на Европейската транспортна политика да имат ясно определена структура, която да отразява горните приоритети,

| — | пакетът от инструменти и мерки, установени във връзка с тези приоритети, да бъде структуриран в съответствие с принципа на истинската субсидиарност, за да се създадат логически издържани пакети, специфични за всяко ниво на обществената администрация, т.е. основани на нейните правомощия или задължения, |
| --- | --- |

—

пакетът от инструменти и мерки, установени във връзка с тези приоритети, да бъде структуриран в съответствие с принципа на истинската субсидиарност, за да се създадат логически издържани пакети, специфични за всяко ниво на обществената администрация, т.е. основани на нейните правомощия или задължения,

| — | да има заделени достатъчни финансови ресурси за прилагането на тези инструменти и мерки, както и на всички нива, където транспортът оказва влияние върху икономическите постижения на ЕС и качеството на живот на неговите граждани. |
| --- | --- |

—

да има заделени достатъчни финансови ресурси за прилагането на тези инструменти и мерки, както и на всички нива, където транспортът оказва влияние върху икономическите постижения на ЕС и качеството на живот на неговите граждани.

| 1.7 | Комитетът смята, че е от първостепенна важност да се осигурят съответните средства, които да позволят на регионалните администрации да участват при изготвянето на европейската транспортна политика. В Средносрочния преглед на Бялата книга не е уточнена ясно ролята, която регионите могат да изиграят в този контекст. |
| --- | --- |

1.7

Комитетът смята, че е от първостепенна важност да се осигурят съответните средства, които да позволят на регионалните администрации да участват при изготвянето на европейската транспортна политика. В Средносрочния преглед на Бялата книга не е уточнена ясно ролята, която регионите могат да изиграят в този контекст.

| 1.8 | Комитетът на регионите смята, че в настоящата форма на Средносрочния преглед на Бялата книга не са посочени достатъчно разбираемо ясни приоритети за всяка предложена инициатива, и е загрижен, че в резултат на това документът може да се окаже по-слабо ефективен. Поради това той препоръчва пренареждане на действията в списъка (Работна книга — Избиране на основни действия) чрез представянето им не в хронологичен ред, а според приоритетите на различните цели и съответните области на отговорност, в съответствие с принципа на субсидиарност. Комитетът на регионите смята, че е необходимо да се определят координатори, които да отговарят за съответните действия. Комитетът на регионите смята, че целта на тези инициативи не е в публикуването на даден документ, а в реалните промени, до които би довело неговото стриктно прилагане. |
| --- | --- |

1.8

Комитетът на регионите смята, че в настоящата форма на Средносрочния преглед на Бялата книга не са посочени достатъчно разбираемо ясни приоритети за всяка предложена инициатива, и е загрижен, че в резултат на това документът може да се окаже по-слабо ефективен. Поради това той препоръчва пренареждане на действията в списъка (Работна книга — Избиране на основни действия) чрез представянето им не в хронологичен ред, а според приоритетите на различните цели и съответните области на отговорност, в съответствие с принципа на субсидиарност. Комитетът на регионите смята, че е необходимо да се определят координатори, които да отговарят за съответните действия. Комитетът на регионите смята, че целта на тези инициативи не е в публикуването на даден документ, а в реалните промени, до които би довело неговото стриктно прилагане.

| 1.9 | По-нататък, Комитетът на регионите призовава преди приемането на допълнителни разпоредби или някакви други действия от страна на публичните власти да се проучва дали същите резултати не биха могли да бъдат постигнати посредством прилагане на пазарните механизми в транспортния сектор. |
| --- | --- |

1.9

По-нататък, Комитетът на регионите призовава преди приемането на допълнителни разпоредби или някакви други действия от страна на публичните власти да се проучва дали същите резултати не биха могли да бъдат постигнати посредством прилагане на пазарните механизми в транспортния сектор.

| 1.10 | В светлината на горните точки, Комитетът на регионите предлага Бялата книга за 2006 г. да включва подзаглавието Време за действие, за да е отглас от подзаглавието на Бялата книга от 2001 г. Време за промяна. Единственият метод за постигане на тези резултати е взетите на европейско ниво решения систематично да се транспонират в транспортните политики на отделните държави-членки и на съответните регионални и градски администрации до ефективното им прилагане. |
| --- | --- |

1.10

В светлината на горните точки, Комитетът на регионите предлага Бялата книга за 2006 г. да включва подзаглавието Време за действие, за да е отглас от подзаглавието на Бялата книга от 2001 г. Време за промяна. Единственият метод за постигане на тези резултати е взетите на европейско ниво решения систематично да се транспонират в транспортните политики на отделните държави-членки и на съответните регионални и градски администрации до ефективното им прилагане.

2.   Сухопътен транспорт

| 2.1 | Комитетът на регионите смята, че е от първостепенно значение да се постигне нов баланс в модалното разпределение на сухопътния транспорт, като се избегне почти изключителното концентриране на потоците по пътищата на Европа. Същевременно, Комитетът смята, че трябва да се развият стратегиите в полза на интермодалността и многомодалността, които да гарантират общата ефективност на транспортните системи. |
| --- | --- |

2.1

Комитетът на регионите смята, че е от първостепенно значение да се постигне нов баланс в модалното разпределение на сухопътния транспорт, като се избегне почти изключителното концентриране на потоците по пътищата на Европа. Същевременно, Комитетът смята, че трябва да се развият стратегиите в полза на интермодалността и многомодалността, които да гарантират общата ефективност на транспортните системи.

| 2.2 | Комитетът на регионите приветства специално предложението на Комисията да се повишат усилията за отстраняване на техническите и експлоатационни препятствия в областта на международния железопътен транспорт, както и уеднаквяване и положително и ефективно стандартизиране на железопътния подвижен състав. |
| --- | --- |

2.2

Комитетът на регионите приветства специално предложението на Комисията да се повишат усилията за отстраняване на техническите и експлоатационни препятствия в областта на международния железопътен транспорт, както и уеднаквяване и положително и ефективно стандартизиране на железопътния подвижен състав.

| 2.3 | По-нататък Комитетът на регионите смята, че за да се повиши конкурентоспособността на железопътния транспорт спрямо сухопътния транспорт и за да се гарантира, че той ще заеме полагаемото му се място в глобалния обем на трафика, е особено необходимо да се хармонизират условията, които уреждат секторите на железопътния и сухопътния транспорт, както е посочено в Бялата книга от 2001 г. |
| --- | --- |

2.3

По-нататък Комитетът на регионите смята, че за да се повиши конкурентоспособността на железопътния транспорт спрямо сухопътния транспорт и за да се гарантира, че той ще заеме полагаемото му се място в глобалния обем на трафика, е особено необходимо да се хармонизират условията, които уреждат секторите на железопътния и сухопътния транспорт, както е посочено в Бялата книга от 2001 г.

| 2.4 | Опитът показва, че процесът на либерализация оказва значително влияние върху правните взаимоотношения между железопътния оператор и неговите клиенти, доставчици, потребители на услуги и персонал, както и върху собствеността. Затова Комитетът на регионите препоръчва да се изготви оценка на въздействието на мерките за либерализация, които вече са предприети в някои държави-членки, както и да се изработи общ подход на европейско ниво за либерализиране на отделните железопътни оператори въз основа на опита на някои държави-членки. Той препоръчва и въвеждането на минимална законова рамка за осигуряване на подходяща и балансирана защита на правата на всички заинтересовани участници, повлияни от либерализирането на базирания на съответната мрежа транспортен сектор (доставчици на транспорт, потребители и регулатори, или публични административни или контролни органи и служители). |
| --- | --- |

2.4

Опитът показва, че процесът на либерализация оказва значително влияние върху правните взаимоотношения между железопътния оператор и неговите клиенти, доставчици, потребители на услуги и персонал, както и върху собствеността. Затова Комитетът на регионите препоръчва да се изготви оценка на въздействието на мерките за либерализация, които вече са предприети в някои държави-членки, както и да се изработи общ подход на европейско ниво за либерализиране на отделните железопътни оператори въз основа на опита на някои държави-членки. Той препоръчва и въвеждането на минимална законова рамка за осигуряване на подходяща и балансирана защита на правата на всички заинтересовани участници, повлияни от либерализирането на базирания на съответната мрежа транспортен сектор (доставчици на транспорт, потребители и регулатори, или публични административни или контролни органи и служители).

| 2.5 | Комитетът на регионите отбелязва, че сухопътният транспорт продължава да играе жизнена роля за градовете и регионите и че той представлява единственият начин за осигуряване на достъпност и мобилност. Интермодалните връзки са от особено значение, за да се оптимизира транспортната система като цяло. |
| --- | --- |

2.5

Комитетът на регионите отбелязва, че сухопътният транспорт продължава да играе жизнена роля за градовете и регионите и че той представлява единственият начин за осигуряване на достъпност и мобилност. Интермодалните връзки са от особено значение, за да се оптимизира транспортната система като цяло.

| 2.6 | В условията на настоящото съкращаване на публичните инвестиции, Комитетът смята, че е правилно да се насърчават високоскоростните железопътни линии, включени в трансевропейските мрежи (TEN-T) като приоритетни проекти. Но и високоскоростните железопътни връзки, като допълнение на TEN-T, също трябва бъдат подкрепени. За тази цел следва да се наблегне на определянето и развитието на високоскоростни железопътни проекти които, въпреки че не са включени в TEN-T, са успоредни и допълващи проектите за устойчив транспорт и които следва да могат да се финансират от страна на ЕС. |
| --- | --- |

2.6

В условията на настоящото съкращаване на публичните инвестиции, Комитетът смята, че е правилно да се насърчават високоскоростните железопътни линии, включени в трансевропейските мрежи (TEN-T) като приоритетни проекти. Но и високоскоростните железопътни връзки, като допълнение на TEN-T, също трябва бъдат подкрепени. За тази цел следва да се наблегне на определянето и развитието на високоскоростни железопътни проекти които, въпреки че не са включени в TEN-T, са успоредни и допълващи проектите за устойчив транспорт и които следва да могат да се финансират от страна на ЕС.

| 2.7 | Комитетът на регионите приветства предложението на Европейската комисия за интелигентни разплащателни системи за използване на инфраструктурата, както и идеите й за разпределение на капацитета в градски райони и чувствителни региони чрез пазарно ориентирани инструменти, като търговия с права за транзит. |
| --- | --- |

2.7

Комитетът на регионите приветства предложението на Европейската комисия за интелигентни разплащателни системи за използване на инфраструктурата, както и идеите й за разпределение на капацитета в градски райони и чувствителни региони чрез пазарно ориентирани инструменти, като търговия с права за транзит.

| 2.8 | Въпреки, че предложените в Бялата книга инициативи за насърчаване на устойчивите начини на транспорт, като железопътния и морския транспорт, заслужават категорична подкрепа, трябва да се има предвид и че в много региони няма подходяща железопътна или морска инфраструктура. В последствие, преминаването от сухопътен транспорт към по-екологични и устойчиви начини на превоз ще изисква значителни инвестиции в областта на инфраструктурите. |
| --- | --- |

2.8

Въпреки, че предложените в Бялата книга инициативи за насърчаване на устойчивите начини на транспорт, като железопътния и морския транспорт, заслужават категорична подкрепа, трябва да се има предвид и че в много региони няма подходяща железопътна или морска инфраструктура. В последствие, преминаването от сухопътен транспорт към по-екологични и устойчиви начини на превоз ще изисква значителни инвестиции в областта на инфраструктурите.

3.   Въздушен транспорт

| 3.1 | Комитетът на регионите приветства новата вълна в развитието на регионални летища и нискобюджетни авиокомпании, които през последните години направиха въздушния транспорт по-достъпен за пътниците, като по този начин им осигуряват осъществима алтернатива за сухопътен транспорт на дълги разстояния. Същевременно обаче не бива да се забравят негативните последици, придружаващи това развитие. |
| --- | --- |

3.1

Комитетът на регионите приветства новата вълна в развитието на регионални летища и нискобюджетни авиокомпании, които през последните години направиха въздушния транспорт по-достъпен за пътниците, като по този начин им осигуряват осъществима алтернатива за сухопътен транспорт на дълги разстояния. Същевременно обаче не бива да се забравят негативните последици, придружаващи това развитие.

| 3.2 | В съответствие със своите предишни становища, Комитетът на регионите желае да наблегне на важността на регионалните летища за регионалното развитие и териториалното сближаване (установяване на връзки между регионите, повишаване на мобилността, възползвайки се от облагите, предоставени от свободното движение, икономическото развитие, възстановяването на периферните и по-слабо развити региони). Затова той приветства инициативата на Комисията да създаде условия, които да позволят по-нататъшно развитие на въздушния транспорт на междурегионалния пазар за въздушен транспорт. |
| --- | --- |

3.2

В съответствие със своите предишни становища, Комитетът на регионите желае да наблегне на важността на регионалните летища за регионалното развитие и териториалното сближаване (установяване на връзки между регионите, повишаване на мобилността, възползвайки се от облагите, предоставени от свободното движение, икономическото развитие, възстановяването на периферните и по-слабо развити региони). Затова той приветства инициативата на Комисията да създаде условия, които да позволят по-нататъшно развитие на въздушния транспорт на междурегионалния пазар за въздушен транспорт.

| 3.3 | Същевременно, Комитетът на регионите повтаря своите предишни апели за установяване на баланс между необходимостта от прозрачност и допустимост на държавната помощ и способността на местните и регионални власти да финансират регионални летища и да разработват нови маршрути, които да им позволят да свържат своите региони с останалата част от европейския пазар. |
| --- | --- |

3.3

Същевременно, Комитетът на регионите повтаря своите предишни апели за установяване на баланс между необходимостта от прозрачност и допустимост на държавната помощ и способността на местните и регионални власти да финансират регионални летища и да разработват нови маршрути, които да им позволят да свържат своите региони с останалата част от европейския пазар.

| 3.4 | Поради особеното разположение на отдалечените региони, за които морският и въздушен транспорт са единствената връзка с останалата част на ЕС и със света, те би трябвало да бъдат освободени от някои мерки за борба с въздействието на въздушния и морски транспорт върху климатичните промени. Емисиите на парникови газове от тези региони представляват по-малко от 0,5 % от общия обем на изпускани газове в тези два сектора в ЕС и това по никакъв начин няма да наруши поетите от Европейския съюз международни ангажименти в тази област. |
| --- | --- |

3.4

Поради особеното разположение на отдалечените региони, за които морският и въздушен транспорт са единствената връзка с останалата част на ЕС и със света, те би трябвало да бъдат освободени от някои мерки за борба с въздействието на въздушния и морски транспорт върху климатичните промени. Емисиите на парникови газове от тези региони представляват по-малко от 0,5 % от общия обем на изпускани газове в тези два сектора в ЕС и това по никакъв начин няма да наруши поетите от Европейския съюз международни ангажименти в тази област.

4.   Воден транспорт

| 4.1 | Комитетът на регионите сърдечно приветства препоръките на Комисията да продължат да се развиват морските превози на кратки разстояния и „морските автомагистрали“ като алтернатива на сухопътния транспорт. Комитетът привлича вниманието върху факта, че и преди е настоявал: |
| --- | --- |

4.1

Комитетът на регионите сърдечно приветства препоръките на Комисията да продължат да се развиват морските превози на кратки разстояния и „морските автомагистрали“ като алтернатива на сухопътния транспорт. Комитетът привлича вниманието върху факта, че и преди е настоявал:

| 4.2 | оперативните програми за периода 2007-2013 г. да дават възможност за осъществяването на проекти, подкрепящи водния транспорт (за борба със замърсяването на околната среда, за осигуряване на безопасен транспорт, за управление на инфраструктурата на водните пътища); |
| --- | --- |

4.2

оперативните програми за периода 2007-2013 г. да дават възможност за осъществяването на проекти, подкрепящи водния транспорт (за борба със замърсяването на околната среда, за осигуряване на безопасен транспорт, за управление на инфраструктурата на водните пътища);

| 4.3 | да бъдат положени по-големи усилия за повишаване на капацитета и развиване на инфраструктура, която да позволява сухопътен достъп до пристанищни съоръжения, изграждането на логистични разпределителни мрежи, като специално се наблегне на пристанищната инфраструктура в островните области; |
| --- | --- |

4.3

да бъдат положени по-големи усилия за повишаване на капацитета и развиване на инфраструктура, която да позволява сухопътен достъп до пристанищни съоръжения, изграждането на логистични разпределителни мрежи, като специално се наблегне на пристанищната инфраструктура в островните области;

| 4.4 | островните области на ЕС да бъдат свързани със системата от „морски автомагистрали“, за да се подобри техният достъп до единния пазар. |
| --- | --- |

4.4

островните области на ЕС да бъдат свързани със системата от „морски автомагистрали“, за да се подобри техният достъп до единния пазар.

| 4.5 | Освен това, Комитетът на регионите приветства предложението на Комисията да се разработи общо европейско морско пространство, което да спомогне за развитието на единния пазар в тази област. |
| --- | --- |

4.5

Освен това, Комитетът на регионите приветства предложението на Комисията да се разработи общо европейско морско пространство, което да спомогне за развитието на единния пазар в тази област.

| 4.6 | Комитетът на регионите приветства и планираните за пристанищата законодателни мерки и изразява интерес към вземане на участие в дискусиите по тях преди тяхното изготвяне. Нещо повече, той желае да наблегне на важността на връзките между пристанищата и градовете или регионите, където са разположени те. |
| --- | --- |

4.6

Комитетът на регионите приветства и планираните за пристанищата законодателни мерки и изразява интерес към вземане на участие в дискусиите по тях преди тяхното изготвяне. Нещо повече, той желае да наблегне на важността на връзките между пристанищата и градовете или регионите, където са разположени те.

| 4.7 | Комитетът на регионите дава своята подкрепа на градовете и регионите с важни морски пристанища, които желаят да свържат инфраструктурата на своя сухопътен транспорт с трансевропейските транспортни мрежи и да се включат в трансконтиненталните сухопътни маршрути на дълги разстояния (landbridge). |
| --- | --- |

4.7

Комитетът на регионите дава своята подкрепа на градовете и регионите с важни морски пристанища, които желаят да свържат инфраструктурата на своя сухопътен транспорт с трансевропейските транспортни мрежи и да се включат в трансконтиненталните сухопътни маршрути на дълги разстояния (landbridge).

| 4.8 | Нещо повече, Комитетът на регионите отбелязва, че вътрешните речни превози дълго време бяха подценявани като алтернатива на сухопътния транспорт и приветства предложението на Комисията да се създаде програма в подкрепа на развитието им. По отношение на апела на Комисията за подобрена координация между различните политики на ЕС (транспортната политика, енергийната политика и политиката по околната среда), Комитетът на регионите посочва един фундаментален конфликт, който често пъти присъства в подхода към изграждането на вътрешни водни пътища, а именно, че се изисква изграждането на водни пътища и развиването на речните превози като осъществима алтернатива на сухопътния транспорт, без тези мерки да могат да се осъществят, тъй като съществуват разпоредби, които се основават на метод, налагащ изключително големи екологични ограничения. |
| --- | --- |

4.8

Нещо повече, Комитетът на регионите отбелязва, че вътрешните речни превози дълго време бяха подценявани като алтернатива на сухопътния транспорт и приветства предложението на Комисията да се създаде програма в подкрепа на развитието им. По отношение на апела на Комисията за подобрена координация между различните политики на ЕС (транспортната политика, енергийната политика и политиката по околната среда), Комитетът на регионите посочва един фундаментален конфликт, който често пъти присъства в подхода към изграждането на вътрешни водни пътища, а именно, че се изисква изграждането на водни пътища и развиването на речните превози като осъществима алтернатива на сухопътния транспорт, без тези мерки да могат да се осъществят, тъй като съществуват разпоредби, които се основават на метод, налагащ изключително големи екологични ограничения.

| 4.9 | Комитетът смята, че мерките за насърчаване на морските магистрали трябва да включват солиден анализ на тяхното основно влияние върху съществуващите пристанищни системи, да определят как да се преодолеят негативните последствия, и да се изяснят условията за разпределяне на дискриминационните помощи, за да се разрешат различните случаи на отдалеченост и островен характер на регионите, които ще възникнат. |
| --- | --- |

4.9

Комитетът смята, че мерките за насърчаване на морските магистрали трябва да включват солиден анализ на тяхното основно влияние върху съществуващите пристанищни системи, да определят как да се преодолеят негативните последствия, и да се изяснят условията за разпределяне на дискриминационните помощи, за да се разрешат различните случаи на отдалеченост и островен характер на регионите, които ще възникнат.

| 4.10 | Комитетът смята, че в бъдещите регламенти, които ще уреждат развитието на помощите за морските магистрали, би трябвало по официален начин да се отчита участието на регионите. |
| --- | --- |

4.10

Комитетът смята, че в бъдещите регламенти, които ще уреждат развитието на помощите за морските магистрали, би трябвало по официален начин да се отчита участието на регионите.

5.   Градски и регионални транспортни системи

| 5.1 | Комитетът на регионите отбелязва, че при градския транспорт, повече отколкото където и да е другаде, следва да се прилага принципът, че най-добрата форма на придвижване е тази, при която не се използва никакъв транспорт. Не става дума само за мерки, свързани с транспортния сектор, а и за законодателството за градоустройство и регионално развитие, както и за жилищната политика. Това важи с още по-пълна сила за новите държави-членки, където често е необходимо да се внедряват инструменти, които да позволяват на хората да си сменят жилището, поради свързани с работата им причини, да се либерализира пазарът на недвижими имоти и т.н. |
| --- | --- |

5.1

Комитетът на регионите отбелязва, че при градския транспорт, повече отколкото където и да е другаде, следва да се прилага принципът, че най-добрата форма на придвижване е тази, при която не се използва никакъв транспорт. Не става дума само за мерки, свързани с транспортния сектор, а и за законодателството за градоустройство и регионално развитие, както и за жилищната политика. Това важи с още по-пълна сила за новите държави-членки, където често е необходимо да се внедряват инструменти, които да позволяват на хората да си сменят жилището, поради свързани с работата им причини, да се либерализира пазарът на недвижими имоти и т.н.

| 5.2 | Комитетът на регионите приветства предложението на Комисията да се изготви Зелена книга за градския транспорт и като представител на европейските градове и региони заявява своето желание преди нейното приемане да вземе участие в обсъжданията със заинтересованите лица. |
| --- | --- |

5.2

Комитетът на регионите приветства предложението на Комисията да се изготви Зелена книга за градския транспорт и като представител на европейските градове и региони заявява своето желание преди нейното приемане да вземе участие в обсъжданията със заинтересованите лица.

| 5.3 | Същевременно Комитетът отбелязва, че градските и регионални транспортни системи са ефективни, когато в голяма степен удовлетворяват местните нужди. Съответно, за разлика от трансевропейския транспорт, в тази специфична област е много трудно да се предвиди всяко възможно действие или стандартизация на ЕС. В съответствие с принципа на субсидиарност, ролята на ЕС трябва преди всичко да се свежда до споделяне на ноу-хау и изграждане на програма за трансфер и внедряване на изпитани методи или за пресяване на новаторски подходи (организация на транспорта, интелигентни щадящи околната среда системи и енергийноефективни горива, мобилността като условие за регионално развитие и т.н.). |
| --- | --- |

5.3

Същевременно Комитетът отбелязва, че градските и регионални транспортни системи са ефективни, когато в голяма степен удовлетворяват местните нужди. Съответно, за разлика от трансевропейския транспорт, в тази специфична област е много трудно да се предвиди всяко възможно действие или стандартизация на ЕС. В съответствие с принципа на субсидиарност, ролята на ЕС трябва преди всичко да се свежда до споделяне на ноу-хау и изграждане на програма за трансфер и внедряване на изпитани методи или за пресяване на новаторски подходи (организация на транспорта, интелигентни щадящи околната среда системи и енергийноефективни горива, мобилността като условие за регионално развитие и т.н.).

| 5.4 | Тъй като проблемите на транспорта са концентрирани предимно в големите градове, градските агломерации и крайните квартали, и поради задълбочената урбанизация на тези зони, изграждането и модернизирането на транспортната инфраструктура е твърде скъпо, затова трябва да се следи внимателно на всички равнища как се развива тази инфраструктура и да се снабди тя със съвременни технологии, както и да се поддържа инфраструктурата, която не е непосредствена част от трансевропейската транспортна мрежа. Важно е да се насърчава чистият градски транспорт, който да съдейства за намаляване на замърсяването в нашите градове и по този начин да подобрява качеството на живот на жителите им. Комитетът на регионите препоръчва на Комисията да включи и тези аспекти в анализа при изготвянето на Зелената книга за градския транспорт. |
| --- | --- |

5.4

Тъй като проблемите на транспорта са концентрирани предимно в големите градове, градските агломерации и крайните квартали, и поради задълбочената урбанизация на тези зони, изграждането и модернизирането на транспортната инфраструктура е твърде скъпо, затова трябва да се следи внимателно на всички равнища как се развива тази инфраструктура и да се снабди тя със съвременни технологии, както и да се поддържа инфраструктурата, която не е непосредствена част от трансевропейската транспортна мрежа. Важно е да се насърчава чистият градски транспорт, който да съдейства за намаляване на замърсяването в нашите градове и по този начин да подобрява качеството на живот на жителите им. Комитетът на регионите препоръчва на Комисията да включи и тези аспекти в анализа при изготвянето на Зелената книга за градския транспорт.

| 5.5 | Комитетът на регионите моли Европейската комисия да сложи особено ударение върху транспорта в града и да разгледа внимателно дали в различните оперативни програми за периода 2007-2013 г. се отдава нужното внимание на градския транспорт и дали се предвижда адекватно разпределение на финансовите средства. Комитетът на регионите подчертава, че градският транспорт е също толкова важен колкото трансевропейските транспортни мрежи, предвид това, че повечето транспортни потоци започват и свършват в града и че градовете представляват най-тесните места с най-големи задръствания. По същата причина качественият градски транспорт представлява основно условие за конкурентоспособността на ЕС и за цялостната Лисабонска стратегия, заради мобилността на стоки и работници. |
| --- | --- |

5.5

Комитетът на регионите моли Европейската комисия да сложи особено ударение върху транспорта в града и да разгледа внимателно дали в различните оперативни програми за периода 2007-2013 г. се отдава нужното внимание на градския транспорт и дали се предвижда адекватно разпределение на финансовите средства. Комитетът на регионите подчертава, че градският транспорт е също толкова важен колкото трансевропейските транспортни мрежи, предвид това, че повечето транспортни потоци започват и свършват в града и че градовете представляват най-тесните места с най-големи задръствания. По същата причина качественият градски транспорт представлява основно условие за конкурентоспособността на ЕС и за цялостната Лисабонска стратегия, заради мобилността на стоки и работници.

| 5.6 | Комитетът на регионите смята, че за да се разтовари достъпът през пътните артерии до големите градове, следва да се изградят големи пунктове за връзка с градския транспорт на входа на големите градове, които да са снабдени с достатъчен брой места за паркиране (буферни паркинги от вида „park and ride“ — „паркирай и пътувай“), за да могат хората, които използват автомобил за придвижване до града, да паркират там и след това да вземат обществения транспорт без това да увеличава значително времето им за пътуване. |
| --- | --- |

5.6

Комитетът на регионите смята, че за да се разтовари достъпът през пътните артерии до големите градове, следва да се изградят големи пунктове за връзка с градския транспорт на входа на големите градове, които да са снабдени с достатъчен брой места за паркиране (буферни паркинги от вида „park and ride“ — „паркирай и пътувай“), за да могат хората, които използват автомобил за придвижване до града, да паркират там и след това да вземат обществения транспорт без това да увеличава значително времето им за пътуване.

6.   Оптимизиране на инфраструктурата и достъпност на мрежата

| 6.1 | В интерес на осигуряването на устойчив трансевропейски транспорт, Комитетът на регионите смята, че най-належащата задача е, успоредно с постигането на трансевропейската транспортна мрежа и построяването на нова инфраструктура, да се подобряват условията, които позволят систематично използване на наличните резерви в съществуващата инфраструктура. |
| --- | --- |

6.1

В интерес на осигуряването на устойчив трансевропейски транспорт, Комитетът на регионите смята, че най-належащата задача е, успоредно с постигането на трансевропейската транспортна мрежа и построяването на нова инфраструктура, да се подобряват условията, които позволят систематично използване на наличните резерви в съществуващата инфраструктура.

| 6.2 | Комитетът на регионите сърдечно приветства факта, че Комисията отчита необходимостта да се намали претовареността и да се подобри транспортната достъпност представлява първостепенна задача. По негово мнение, това е необходимо предварително условие за пълно оползотворяване на възможностите, осигурени от свободното движение, и за постигане на по-голямо териториално сближаване. |
| --- | --- |

6.2

Комитетът на регионите сърдечно приветства факта, че Комисията отчита необходимостта да се намали претовареността и да се подобри транспортната достъпност представлява първостепенна задача. По негово мнение, това е необходимо предварително условие за пълно оползотворяване на възможностите, осигурени от свободното движение, и за постигане на по-голямо териториално сближаване.

| 6.3 | Въпреки всичко, Комитетът на регионите не е съгласен с констатациите на Комисията, че Европа има гъста транспортна мрежа с принципно висококачествена инфраструктура. Комитетът на регионите желае да привлече вниманието върху разликите между транспортната инфраструктура на страните от ЕС на 15 и ЕС на 10. Същевременно той отбелязва, че поради подема в транспорта в новите държави-членки след разширяването на ЕС през 2004 г., състоянието на тяхната пътна мрежа постоянно се влошава, което все повече ще задълбочава разликата между ЕС15 и ЕС10. Поради тази причина Комитетът на регионите препоръчва да се проведе и подробна и стриктна оценка на транспортната инфраструктура на ЕС27 като част от работата по средносрочния преглед на Бялата книга, за да се осигури на институциите на ЕС по-добра основа за вземане на решения в тази област. |
| --- | --- |

6.3

Въпреки всичко, Комитетът на регионите не е съгласен с констатациите на Комисията, че Европа има гъста транспортна мрежа с принципно висококачествена инфраструктура. Комитетът на регионите желае да привлече вниманието върху разликите между транспортната инфраструктура на страните от ЕС на 15 и ЕС на 10. Същевременно той отбелязва, че поради подема в транспорта в новите държави-членки след разширяването на ЕС през 2004 г., състоянието на тяхната пътна мрежа постоянно се влошава, което все повече ще задълбочава разликата между ЕС15 и ЕС10. Поради тази причина Комитетът на регионите препоръчва да се проведе и подробна и стриктна оценка на транспортната инфраструктура на ЕС27 като част от работата по средносрочния преглед на Бялата книга, за да се осигури на институциите на ЕС по-добра основа за вземане на решения в тази област.

| 6.4 | Освен това Комитетът на регионите предупреждава, че е възможно да се образуват нови места с недостатъчна пропускателна способност по главните транспортни оси в граничните зони и изолираните периферни региони, разположени покрай новите външни граници на ЕС. Поради тази причина от голямо значение е да се приключи процесът на подновяването на трансевропейските транспортни мрежи, което предполага разширяване на тези системи, така че те да обхванат съседните на ЕС страни и региони. |
| --- | --- |

6.4

Освен това Комитетът на регионите предупреждава, че е възможно да се образуват нови места с недостатъчна пропускателна способност по главните транспортни оси в граничните зони и изолираните периферни региони, разположени покрай новите външни граници на ЕС. Поради тази причина от голямо значение е да се приключи процесът на подновяването на трансевропейските транспортни мрежи, което предполага разширяване на тези системи, така че те да обхванат съседните на ЕС страни и региони.

| 6.5 | Комитетът на регионите решително подкрепя и регионалните проекти за развитие на транспортната инфраструктура, в частност тази с трансгранични измерения и призовава Комисията да продължи да им предоставя благоприятни условия посредством програми, които са приемливи за финансиране по кохезионната политика през периода 2007-2013 г. и посредством програми за междурегионално сътрудничество. |
| --- | --- |

6.5

Комитетът на регионите решително подкрепя и регионалните проекти за развитие на транспортната инфраструктура, в частност тази с трансгранични измерения и призовава Комисията да продължи да им предоставя благоприятни условия посредством програми, които са приемливи за финансиране по кохезионната политика през периода 2007-2013 г. и посредством програми за междурегионално сътрудничество.

| 6.6 | Освен това Комитетът на регионите насърчава Комисията да използва инструментите за финансова подкрепа (бюджета TEN-T, ЕИБ, ЕБВР, ПЧП и т.н.), както и „институционалните“ инструменти (Европейски координатор) за изграждане на програма за бързо отстраняване на трансграничните места с недостатъчна пропускателна способност и за попълване на липсващите връзки като част от 30-те приоритетни проекти TEN-T на ЕС, посочени през 2004 г., както и на други връзки, необходимостта от които ще се усети на по-късен етап, за да се осигури еднородност на трансевропейските транспортни мрежи. Транспортната политика, която се занимава с този въпрос на национално ниво, отдавна е доказала неефективността си, което имаше особено неблагоприятен ефект върху регионалното развитие, териториалното сближаване и способността да се оползотворят напълно възможностите, предоставяни от свободата на движение и трансграничното сътрудничество. Освен това би трябвало да са осигурят механизми за финансиране на други допълнителни проекти за мрежата TEN-T, и по-специално онези, които са свързани с подобряването на достъпността: пътни и железопътни връзки, пристанищен достъп, зони на логистични дейности, свързани с зоните за модален обмен, градски достъп и др. |
| --- | --- |

6.6

Освен това Комитетът на регионите насърчава Комисията да използва инструментите за финансова подкрепа (бюджета TEN-T, ЕИБ, ЕБВР, ПЧП и т.н.), както и „институционалните“ инструменти (Европейски координатор) за изграждане на програма за бързо отстраняване на трансграничните места с недостатъчна пропускателна способност и за попълване на липсващите връзки като част от 30-те приоритетни проекти TEN-T на ЕС, посочени през 2004 г., както и на други връзки, необходимостта от които ще се усети на по-късен етап, за да се осигури еднородност на трансевропейските транспортни мрежи. Транспортната политика, която се занимава с този въпрос на национално ниво, отдавна е доказала неефективността си, което имаше особено неблагоприятен ефект върху регионалното развитие, териториалното сближаване и способността да се оползотворят напълно възможностите, предоставяни от свободата на движение и трансграничното сътрудничество. Освен това би трябвало да са осигурят механизми за финансиране на други допълнителни проекти за мрежата TEN-T, и по-специално онези, които са свързани с подобряването на достъпността: пътни и железопътни връзки, пристанищен достъп, зони на логистични дейности, свързани с зоните за модален обмен, градски достъп и др.

| 6.7 | Същевременно, Комитетът на регионите обръща вниманието и върху необходимостта да се ребалансират осите „запад-изток“ и „север-юг“ на коридорите TEN-T. За да се осигури по-ефективна употреба на капацитета на морските пристанища на Адриатическо и Балтийско морета, Комитетът също така предлага при бъдещото разширяване на трансевропейските транспортни мрежи да се вземат под внимание резултатите от проекта Landbridge [„Сухопътен мост“] по INTERREG IIIB A-B, който засяга точно този въпрос. Този проект включва региони в Италия, Австрия, Чешката република, Германия и Полша, както и по-далечни региони в страни, които не са членки на ЕС, например Норвегия и Хърватия. |
| --- | --- |

6.7

Същевременно, Комитетът на регионите обръща вниманието и върху необходимостта да се ребалансират осите „запад-изток“ и „север-юг“ на коридорите TEN-T. За да се осигури по-ефективна употреба на капацитета на морските пристанища на Адриатическо и Балтийско морета, Комитетът също така предлага при бъдещото разширяване на трансевропейските транспортни мрежи да се вземат под внимание резултатите от проекта Landbridge [„Сухопътен мост“] по INTERREG IIIB A-B, който засяга точно този въпрос. Този проект включва региони в Италия, Австрия, Чешката република, Германия и Полша, както и по-далечни региони в страни, които не са членки на ЕС, например Норвегия и Хърватия.

7.   Оперативна съвместимост и стандартизация на видовете транспорт

| 7.1 | Комитетът на регионите приема резервирано тезата за съмодалността, както е дефинирана в средносрочния преглед на Бялата книга за европейския транспорт, и споделя мнението, че в европейската транспортна система всеки вид транспорт има своя специфична роля. Единственото средство за естествено оптимизиране на транспорта е истинската оперативна съвместимост между различните видове транспорт при справедливи пазарни условия. В действителност съществува само една „транспортна услуга“ (търсенето на транспортни услуги), която разчита на най-добрите налични транспортни решения (видове транспорт). Единственият начин за подобряване на европейската транспортна ситуация е да се установят равни условия за всички видове транспорт, а не да се облагодетелства един вид за сметка на друг. Неприятният факт, че автомобилният транспорт е много по-успешен дори в пазарните сегменти, в които поради екологични съображения предимство би трябвало да имат железопътният, речният и съмодалният транспорт, се дължи не само на недостатъчната хармонизация между различните видове транспорт, при външни разходи, на незавършената оперативна съвместимост на железопътната мрежа, на непълната трансформация на железопътния сектор, но и на недостатъчното техническо ниво на железопътния и съмодалния транспорт. Следователно, подходящо е да се подкрепят научноизследователските и развойни дейности не само в областта на телематичните и информационни системи, но и в областта на технологията на процесите на управление на железопътния и съмодалния транспорт, на ефективна стандартизация, уеднаквяване и одобрение. |
| --- | --- |

7.1

Комитетът на регионите приема резервирано тезата за съмодалността, както е дефинирана в средносрочния преглед на Бялата книга за европейския транспорт, и споделя мнението, че в европейската транспортна система всеки вид транспорт има своя специфична роля. Единственото средство за естествено оптимизиране на транспорта е истинската оперативна съвместимост между различните видове транспорт при справедливи пазарни условия. В действителност съществува само една „транспортна услуга“ (търсенето на транспортни услуги), която разчита на най-добрите налични транспортни решения (видове транспорт). Единственият начин за подобряване на европейската транспортна ситуация е да се установят равни условия за всички видове транспорт, а не да се облагодетелства един вид за сметка на друг. Неприятният факт, че автомобилният транспорт е много по-успешен дори в пазарните сегменти, в които поради екологични съображения предимство би трябвало да имат железопътният, речният и съмодалният транспорт, се дължи не само на недостатъчната хармонизация между различните видове транспорт, при външни разходи, на незавършената оперативна съвместимост на железопътната мрежа, на непълната трансформация на железопътния сектор, но и на недостатъчното техническо ниво на железопътния и съмодалния транспорт. Следователно, подходящо е да се подкрепят научноизследователските и развойни дейности не само в областта на телематичните и информационни системи, но и в областта на технологията на процесите на управление на железопътния и съмодалния транспорт, на ефективна стандартизация, уеднаквяване и одобрение.

| 7.2 | От друга страна, Комитетът желае да напомни, че е ангажиран с европейската активна политика за свързване между най-малко замърсяващите видове транспорт в рамките на поетите от Европейския съюз ангажименти по Протокола от Киото. |
| --- | --- |

7.2

От друга страна, Комитетът желае да напомни, че е ангажиран с европейската активна политика за свързване между най-малко замърсяващите видове транспорт в рамките на поетите от Европейския съюз ангажименти по Протокола от Киото.

| 7.3 | В продължение на споменатата в точка 7.1. теза, Комитетът на регионите предлага да продължи изготвянето и прилагането на правилата за включването на външните разходи в транспорта. Целта е да се установи обща европейска рамка за изграждане на пътна инфраструктура със свободен достъп и със заплащане на такса и на възобновен, базиран на пътническите такси железопътен транспорт — две необходими условия за пълна интрамодална конкуренция. Таксите трябва да се използват не само за покриване на разходите за изграждане и поддържане на инфраструктурата (макар че за икономиките в преход това ще бъде значителен източник на доходи), но също така трябва да служат и като инструмент, който отговаря автоматично на нуждите от инфраструктура, като по този начин се оптимизира степента на използването й и се отчитат всички присъщи и външни за даден вид транспорт разходи. И не на последно място, таксите се отразяват в цената на продукта и би трябвало да станат естествен фактор за регулиране на пазара, и по-специално на свръхтърсенето на транспортни услуги, като се има предвид че най-добрата форма на придвижване е тази, при която не се използва никакъв транспорт. |
| --- | --- |

7.3

В продължение на споменатата в точка 7.1. теза, Комитетът на регионите предлага да продължи изготвянето и прилагането на правилата за включването на външните разходи в транспорта. Целта е да се установи обща европейска рамка за изграждане на пътна инфраструктура със свободен достъп и със заплащане на такса и на възобновен, базиран на пътническите такси железопътен транспорт — две необходими условия за пълна интрамодална конкуренция. Таксите трябва да се използват не само за покриване на разходите за изграждане и поддържане на инфраструктурата (макар че за икономиките в преход това ще бъде значителен източник на доходи), но също така трябва да служат и като инструмент, който отговаря автоматично на нуждите от инфраструктура, като по този начин се оптимизира степента на използването й и се отчитат всички присъщи и външни за даден вид транспорт разходи. И не на последно място, таксите се отразяват в цената на продукта и би трябвало да станат естествен фактор за регулиране на пазара, и по-специално на свръхтърсенето на транспортни услуги, като се има предвид че най-добрата форма на придвижване е тази, при която не се използва никакъв транспорт.

| 7.4 | Комитетът на регионите смята, че новите интелигентни системи за плащане са пътят за подобряване на пътните потоци, при ефективно използване на наличната инфраструктура и предотвратяването на претовареността. Би трябвало да се подкрепят само онези системи за плащане, които са прозрачни, справедливи, изискват счетоводно отчитане, позволяват фактуриране, особено на външните разходи, и използват простичка тарифа, която същевременно е и достатъчно гъвкава, така че инфраструктурата да се оползотворява най-добре от гледна точка на пространството и времето. Такава такса би трябвало да бъде в равностоен размер навсякъде из Европа, а не просто да отклонява движението от платените към безплатните пътища. В това отношение Комитетът на регионите би желал отново да изрази своята подкрепа за проекта „Галилео“, който, ако бъде правилно въведен в държавите-членки на ЕС, би могъл да осигури подобна система. |
| --- | --- |

7.4

Комитетът на регионите смята, че новите интелигентни системи за плащане са пътят за подобряване на пътните потоци, при ефективно използване на наличната инфраструктура и предотвратяването на претовареността. Би трябвало да се подкрепят само онези системи за плащане, които са прозрачни, справедливи, изискват счетоводно отчитане, позволяват фактуриране, особено на външните разходи, и използват простичка тарифа, която същевременно е и достатъчно гъвкава, така че инфраструктурата да се оползотворява най-добре от гледна точка на пространството и времето. Такава такса би трябвало да бъде в равностоен размер навсякъде из Европа, а не просто да отклонява движението от платените към безплатните пътища. В това отношение Комитетът на регионите би желал отново да изрази своята подкрепа за проекта „Галилео“, който, ако бъде правилно въведен в държавите-членки на ЕС, би могъл да осигури подобна система.

| 7.5 | За да се окаже подкрепа за навигационна система чрез спътника „Галилео“, както и на уеднаквеното й използване в транспорта навсякъде в Европа, или поне за да се изтъкне концепцията по-добре, особено в новите държави-членки, Комитетът на регионите препоръчва на Европейския съвет да установи седалището на Органа по контрол чрез глобални навигационни спътникови системи в една от новите държави-членки, като по този начин ги привлече повече към тези новаторски проекти (и същевременно спази неофициално поетия ангажимент от 2003 г. една от новите европейски агенции да се установи в новите държави-членки на Европейския съюз). |
| --- | --- |

7.5

За да се окаже подкрепа за навигационна система чрез спътника „Галилео“, както и на уеднаквеното й използване в транспорта навсякъде в Европа, или поне за да се изтъкне концепцията по-добре, особено в новите държави-членки, Комитетът на регионите препоръчва на Европейския съвет да установи седалището на Органа по контрол чрез глобални навигационни спътникови системи в една от новите държави-членки, като по този начин ги привлече повече към тези новаторски проекти (и същевременно спази неофициално поетия ангажимент от 2003 г. една от новите европейски агенции да се установи в новите държави-членки на Европейския съюз).

8.   Логистика

| 8.1 | Комитетът на регионите подчертава, че за да се подобри оперативната съвместимост на индивидуалните видове транспорт, от съществено значение е да се осигурят и подходящи връзки посредством логистични терминали и интелигентни логистични услуги. Освен това, Комитетът на регионите подчертава, че за да се подобри оперативната съвместимост на различните видове транспорт е добре също така да се приемат мерки в подкрепа на логистиката. Когато става дума за товари, публичните логистични инфраструктури са всъщност най-важният фактор за оперативната съвместимост на различните видове товарен превоз и същевременно важна брънка от взаимодействието между различните видове транспорт от една страна, и промишления и търговски сектор от друга. Следователно е важно да се създадат подходящи условия за гарантиране на развитието на ефективна логистика в европейски мащаб. |
| --- | --- |

8.1

Комитетът на регионите подчертава, че за да се подобри оперативната съвместимост на индивидуалните видове транспорт, от съществено значение е да се осигурят и подходящи връзки посредством логистични терминали и интелигентни логистични услуги. Освен това, Комитетът на регионите подчертава, че за да се подобри оперативната съвместимост на различните видове транспорт е добре също така да се приемат мерки в подкрепа на логистиката. Когато става дума за товари, публичните логистични инфраструктури са всъщност най-важният фактор за оперативната съвместимост на различните видове товарен превоз и същевременно важна брънка от взаимодействието между различните видове транспорт от една страна, и промишления и търговски сектор от друга. Следователно е важно да се създадат подходящи условия за гарантиране на развитието на ефективна логистика в европейски мащаб.

| 8.2 | Комитетът на регионите предлага своята помощ при разработването на предлаганата рамкова стратегия за логистика на товарите в Европа, тъй като развитието на този сегмент има съществено влияние върху регионалното развитие. Съответно, участва в многобройни проекти на местните власти, както и със стратегии за регионално развитие и градски проекти, като играе роля и в концептуализирането на градските и регионални транспортни системи и развитието на регионални летища, пристанища на вътрешни водни пътища или обществени логистични центрове, които следва да бъдат разглеждани практически във всички случаи като транспортни инфраструктури, включени в мрежите, за които доставят услугите си. |
| --- | --- |

8.2

Комитетът на регионите предлага своята помощ при разработването на предлаганата рамкова стратегия за логистика на товарите в Европа, тъй като развитието на този сегмент има съществено влияние върху регионалното развитие. Съответно, участва в многобройни проекти на местните власти, както и със стратегии за регионално развитие и градски проекти, като играе роля и в концептуализирането на градските и регионални транспортни системи и развитието на регионални летища, пристанища на вътрешни водни пътища или обществени логистични центрове, които следва да бъдат разглеждани практически във всички случаи като транспортни инфраструктури, включени в мрежите, за които доставят услугите си.

| 8.3 | Комитетът на регионите приветства намерението на Европейската комисия да приеме план за действие за логистика на товарите през 2007 г. Комитетът е на мнение, че изготвянето на рамкова стратегия за логистика на товарите в Европа трябва също така да бъде придружено от оценка на това по какъв начин транспортната политика може да насърчи пренасочване на товарите от автомобилния към железопътния транспорт; като се използват по ефективни, икономични, естествени и пазарно ориентирани инструменти отколкото по-рано. Тези мерки, които могат да бъдат данъчни или законодателни, трябва да се подкрепят чрез целева подкрепа, която би могла да има катализиращ ефект. |
| --- | --- |

8.3

Комитетът на регионите приветства намерението на Европейската комисия да приеме план за действие за логистика на товарите през 2007 г. Комитетът е на мнение, че изготвянето на рамкова стратегия за логистика на товарите в Европа трябва също така да бъде придружено от оценка на това по какъв начин транспортната политика може да насърчи пренасочване на товарите от автомобилния към железопътния транспорт; като се използват по ефективни, икономични, естествени и пазарно ориентирани инструменти отколкото по-рано. Тези мерки, които могат да бъдат данъчни или законодателни, трябва да се подкрепят чрез целева подкрепа, която би могла да има катализиращ ефект.

9.   Безопасност

| 9.1 | Комитетът на регионите изразява загриженост във връзка с това, че в ЕС25 броят на загиналите в резултат от пътни произшествия все още е неприемливо висок, независимо от постепенните дългосрочни подобрения в тези цифри. Той изцяло подкрепя предложението на Комисията за цялостно решение на въпроса за пътната безопасност чрез съсредоточаване върху поведението на потребителите, конструкцията и технологията на превозните средства, върху качеството на инфраструктурата. |
| --- | --- |

9.1

Комитетът на регионите изразява загриженост във връзка с това, че в ЕС25 броят на загиналите в резултат от пътни произшествия все още е неприемливо висок, независимо от постепенните дългосрочни подобрения в тези цифри. Той изцяло подкрепя предложението на Комисията за цялостно решение на въпроса за пътната безопасност чрез съсредоточаване върху поведението на потребителите, конструкцията и технологията на превозните средства, върху качеството на инфраструктурата.

| 9.2 | Комитетът на регионите отбелязва, че предвид непрекъснатото нарастване на мобилността на лицата и стоките през цялата зона на ЕС, логично е да се приеме, че държавите-членки ще продължат да обсъждат сближаването и хармонизирането на националните правила и разпоредби за движение по пътищата, за да ги направят по-лесни за разбиране от съответните водачи и от другите потребители на инфраструктурата. Това ще помогне и за повишаване на безопасността и за намаляване на броя на пътнотранспортните произшествия, както и за уравновесяване на конкурентоспособността по отношение на търговското предлагане на транспорт. |
| --- | --- |

9.2

Комитетът на регионите отбелязва, че предвид непрекъснатото нарастване на мобилността на лицата и стоките през цялата зона на ЕС, логично е да се приеме, че държавите-членки ще продължат да обсъждат сближаването и хармонизирането на националните правила и разпоредби за движение по пътищата, за да ги направят по-лесни за разбиране от съответните водачи и от другите потребители на инфраструктурата. Това ще помогне и за повишаване на безопасността и за намаляване на броя на пътнотранспортните произшествия, както и за уравновесяване на конкурентоспособността по отношение на търговското предлагане на транспорт.

| 9.3 | Комитетът на регионите също така подкрепя стандартизирането на пътните знаци, поне по трансевропейските пътища, чрез осигуряване на техническа уеднаквеност и въвеждане на многоезични знаци за гарантиране на по-голяма безопасност, включително като се черпи от развитието на телематичните системи. |
| --- | --- |

9.3

Комитетът на регионите също така подкрепя стандартизирането на пътните знаци, поне по трансевропейските пътища, чрез осигуряване на техническа уеднаквеност и въвеждане на многоезични знаци за гарантиране на по-голяма безопасност, включително като се черпи от развитието на телематичните системи.

10.   Сигурност

| 10.1 | Комитетът на регионите отбелязва спешната нужда да се гарантира сигурността на транспортните системи с оглед на терористични заплахи и подкрепя съвместен подход при нейното удовлетворяване. |
| --- | --- |

10.1

Комитетът на регионите отбелязва спешната нужда да се гарантира сигурността на транспортните системи с оглед на терористични заплахи и подкрепя съвместен подход при нейното удовлетворяване.

| 10.2 | Комитетът на регионите призовава ЕС и държавите-членки да възприемат общ подход, предвид ограничените правомощия и възможности на местните органи в тази област. |
| --- | --- |

10.2

Комитетът на регионите призовава ЕС и държавите-членки да възприемат общ подход, предвид ограничените правомощия и възможности на местните органи в тази област.

| 10.3 | Същевременно Комитетът на регионите моли органите на ЕС своевременно да осигурят на заинтересованите страни всякакви предложения за мерки в областта на сигурността на системите, които биха могли да имат пряко въздействие върху организацията и съвместното финансиране на регионални и градски транспортни системи, за да им позволи да обсъдят и коментират достатъчно обстойно този въпрос. |
| --- | --- |

10.3

Същевременно Комитетът на регионите моли органите на ЕС своевременно да осигурят на заинтересованите страни всякакви предложения за мерки в областта на сигурността на системите, които биха могли да имат пряко въздействие върху организацията и съвместното финансиране на регионални и градски транспортни системи, за да им позволи да обсъдят и коментират достатъчно обстойно този въпрос.

11.   Логистиката на товарния транспорт в Европа — ключ към устойчива мобилност

| 11.1 | Комитетът на регионите приветства инициативата на Европейската комисия за създаването на стратегическа рамка за проучване на методите и средствата, чрез които ЕС може да помогне за подобряване на европейската транспортна система. Той отбелязва, обаче, че сама по себе си логистиката не е целта, а просто един от инструментите, чрез които това може да се постигне. Това не е единственият инструмент, тъй като той може да работи, само ако бъдат развити по-ниските елементи на транспортната система, сред които са инфраструктурата, телематиката (информационните системи в транспорта), оперативната съвместимост и подходящите видове транспорт. Поради тази причина ние привличаме вниманието към предишни точки от настоящото становище относно това, което ние считаме за фундаментални стъпки към подобряването на условията за европейски транспорт като цяло. |
| --- | --- |

11.1

Комитетът на регионите приветства инициативата на Европейската комисия за създаването на стратегическа рамка за проучване на методите и средствата, чрез които ЕС може да помогне за подобряване на европейската транспортна система. Той отбелязва, обаче, че сама по себе си логистиката не е целта, а просто един от инструментите, чрез които това може да се постигне. Това не е единственият инструмент, тъй като той може да работи, само ако бъдат развити по-ниските елементи на транспортната система, сред които са инфраструктурата, телематиката (информационните системи в транспорта), оперативната съвместимост и подходящите видове транспорт. Поради тази причина ние привличаме вниманието към предишни точки от настоящото становище относно това, което ние считаме за фундаментални стъпки към подобряването на условията за европейски транспорт като цяло.

| 11.2 | Комитетът на регионите приветства това, че Комисията признава същественото търговско измерение на логистиката. Повече от всичко, именно действието на пазарните сили насърчава по-добрата употреба на транспортните единици и ефективната употреба на транспортните връзки. С други думи, това е инструмент за подобряване на управлението на транспорта и за осигуряването на неговата ефективна употреба. Въпросът за марките за качество също трябва да бъде оставен на бизнеса в транспортния сектор или на секторните организации на европейско ниво. |
| --- | --- |

11.2

Комитетът на регионите приветства това, че Комисията признава същественото търговско измерение на логистиката. Повече от всичко, именно действието на пазарните сили насърчава по-добрата употреба на транспортните единици и ефективната употреба на транспортните връзки. С други думи, това е инструмент за подобряване на управлението на транспорта и за осигуряването на неговата ефективна употреба. Въпросът за марките за качество също трябва да бъде оставен на бизнеса в транспортния сектор или на секторните организации на европейско ниво.

| 11.3 | Комитетът на регионите обаче е на мнение, че когато пазарните сили се окажат неефективни, са оправдани и законодателни мерки, за да се постигне целта мобилността и логистиката на товарите да бъдат устойчиви. Една ключова предпоставка за товарния железопътен транспорт е наличието на цялостна система от гари за прехвърляне със стандартизирано оборудване за товарен транспорт. За да се осъществи тази възможност и по този начин да се гарантира, че мрежата се използва икономически с целия си капацитет, когато пазарните сили се окажат неефективни, следва да се въведат резервни рамкови условия, като насърчителни мерки или законодателни мерки, които ще представляват осъзнати, макар и временни, усилия за отдаване на приоритет на видовете транспорт, които изглежда ще бъдат неизбежно подкрепяни, в съответствие с разумните конкретни местни и регионални условия на околната среда. |
| --- | --- |

11.3

Комитетът на регионите обаче е на мнение, че когато пазарните сили се окажат неефективни, са оправдани и законодателни мерки, за да се постигне целта мобилността и логистиката на товарите да бъдат устойчиви. Една ключова предпоставка за товарния железопътен транспорт е наличието на цялостна система от гари за прехвърляне със стандартизирано оборудване за товарен транспорт. За да се осъществи тази възможност и по този начин да се гарантира, че мрежата се използва икономически с целия си капацитет, когато пазарните сили се окажат неефективни, следва да се въведат резервни рамкови условия, като насърчителни мерки или законодателни мерки, които ще представляват осъзнати, макар и временни, усилия за отдаване на приоритет на видовете транспорт, които изглежда ще бъдат неизбежно подкрепяни, в съответствие с разумните конкретни местни и регионални условия на околната среда.

| 11.4 | В съответствие с предходни точки, Комитетът на регионите счита, че логистиката е ключов инструмент, който насърчава регионите и градовете да вземат мерки за осигуряване на бърз и ефикасен транспорт на територията си с възможно най-малко недостатъци. Освен това Комитетът счита за важно градската логистика да се развива така, че да се подобрява околната среда в градските конгломерати като се използват всички добри практики за отстраняване на претовареността. |
| --- | --- |

11.4

В съответствие с предходни точки, Комитетът на регионите счита, че логистиката е ключов инструмент, който насърчава регионите и градовете да вземат мерки за осигуряване на бърз и ефикасен транспорт на територията си с възможно най-малко недостатъци. Освен това Комитетът счита за важно градската логистика да се развива така, че да се подобрява околната среда в градските конгломерати като се използват всички добри практики за отстраняване на претовареността.

| 11.5 | Както вече беше посочено в настоящото становище, ролята на градовете и регионите в развитието на логистиката е предимно в осигуряването на правилните условия за транспорт и логистични съоръжения и в подкрепата на изграждането на логистични центрове. Комитетът на регионите счита, че точно на този фронт действията на ЕС могат да приемат формата на кохезионни инструменти и трансфер на знания и добри практики. |
| --- | --- |

11.5

Както вече беше посочено в настоящото становище, ролята на градовете и регионите в развитието на логистиката е предимно в осигуряването на правилните условия за транспорт и логистични съоръжения и в подкрепата на изграждането на логистични центрове. Комитетът на регионите счита, че точно на този фронт действията на ЕС могат да приемат формата на кохезионни инструменти и трансфер на знания и добри практики.

| 11.6 | Комитетът на регионите смята, че от е съществено значение да бъдат посочени пречките пред по-доброто използване на логистиката и оттук пред подобряването на европейската транспортна система. Тези пречки включват: неадекватна инфраструктура (места с недостатъчна пропускателна способност, несъществуващи връзки, неадекватна връзка на транспортните възли и другите елементи на транспортната система, отсъствие на логистични центрове), недостатъчна съвместимост на транспортните единици (особено между страните от ЕС 15 и ЕС 10+) и препятствия от технически и организационен характер (трансфер на информация между транспортните оператори, единна товарителница и т.н.). При идентифицирането на тези препятствия положителна роля би трябвало да играе ГД „Енергетика и транспорт“ на Европейската комисия. |
| --- | --- |

11.6

Комитетът на регионите смята, че от е съществено значение да бъдат посочени пречките пред по-доброто използване на логистиката и оттук пред подобряването на европейската транспортна система. Тези пречки включват: неадекватна инфраструктура (места с недостатъчна пропускателна способност, несъществуващи връзки, неадекватна връзка на транспортните възли и другите елементи на транспортната система, отсъствие на логистични центрове), недостатъчна съвместимост на транспортните единици (особено между страните от ЕС 15 и ЕС 10+) и препятствия от технически и организационен характер (трансфер на информация между транспортните оператори, единна товарителница и т.н.). При идентифицирането на тези препятствия положителна роля би трябвало да играе ГД „Енергетика и транспорт“ на Европейската комисия.

| 11.7 | Освен това Комитетът смята, че е от решително значение да се разработят нови системи за информация и управление на транспорта (включително ERTMS и Galileo). Едновременно с това, обаче, той подчертава нуждата да се обърне внимание на сигурността на системите за данни, особено там, където се използва открита архитектурна среда. |
| --- | --- |

11.7

Освен това Комитетът смята, че е от решително значение да се разработят нови системи за информация и управление на транспорта (включително ERTMS и Galileo). Едновременно с това, обаче, той подчертава нуждата да се обърне внимание на сигурността на системите за данни, особено там, където се използва открита архитектурна среда.

| 11.8 | Комитетът на регионите приветства начинанието на Европейската комисия да проучи професионалната подготовка и сертифицирането на общите европейски стандарти, покриващи знанията и опита на работниците в областта на логистиката. Същевременно той подчертава, че това трябва да бъде осъществено в партньорство със занимаващите се с логистика фирми и с фирмите от транспортния сектор изобщо или с техните представителни организации на европейско ниво. |
| --- | --- |

11.8

Комитетът на регионите приветства начинанието на Европейската комисия да проучи професионалната подготовка и сертифицирането на общите европейски стандарти, покриващи знанията и опита на работниците в областта на логистиката. Същевременно той подчертава, че това трябва да бъде осъществено в партньорство със занимаващите се с логистика фирми и с фирмите от транспортния сектор изобщо или с техните представителни организации на европейско ниво.

| 11.9 | Комитетът на регионите приветства и намерението на Европейската комисия да се предприемат стъпки във връзка със статистическите данни за развитието на логистиката. Като част от този подход Комисията би трябвало да установи набор от индикатори, които да проследяват и представят развитието, представянето, използването и т.н. на логистичните мрежи. |
| --- | --- |

11.9

Комитетът на регионите приветства и намерението на Европейската комисия да се предприемат стъпки във връзка със статистическите данни за развитието на логистиката. Като част от този подход Комисията би трябвало да установи набор от индикатори, които да проследяват и представят развитието, представянето, използването и т.н. на логистичните мрежи.

| 11.10 | Освен това, Комитетът на регионите подчертава, че успоредно с приоритетните проекти за трансевропейска транспортна мрежа, е необходимо на равнището на ЕС да се наблегне върху модернизирането и развитието на важни транспортни възли. За да се използва по-добре логистиката и за да се подобрят европейските транспортни системи още повече, също е важно да се преодолее явлението „последен километър“ (last mile). За да се направи това, трябва да бъдат разработени съоръжения за повторно натоварване и съоръжения в края на логистичната верига, и най-вече да се свържат главните логистични центрове с всички видове комуникационни пътища. |
| --- | --- |

11.10

Освен това, Комитетът на регионите подчертава, че успоредно с приоритетните проекти за трансевропейска транспортна мрежа, е необходимо на равнището на ЕС да се наблегне върху модернизирането и развитието на важни транспортни възли. За да се използва по-добре логистиката и за да се подобрят европейските транспортни системи още повече, също е важно да се преодолее явлението „последен километър“ (last mile). За да се направи това, трябва да бъдат разработени съоръжения за повторно натоварване и съоръжения в края на логистичната верига, и най-вече да се свържат главните логистични центрове с всички видове комуникационни пътища.

| 11.11 | Комитетът на регионите смята, че и инициативата на Комисията за общи европейски стандарти за интермодални товарни единици в ЕС е съществено важна. Ще бъде много полезно, например, ако ЕС е в състояние да намали броя на конфигурациите от различни типове контейнери и полуремаркета, за да се използват максимално допустимите размери. |
| --- | --- |

11.11

Комитетът на регионите смята, че и инициативата на Комисията за общи европейски стандарти за интермодални товарни единици в ЕС е съществено важна. Ще бъде много полезно, например, ако ЕС е в състояние да намали броя на конфигурациите от различни типове контейнери и полуремаркета, за да се използват максимално допустимите размери.

| 11.12 | Комитетът на регионите посочва, че използването на различни видове транспорт в една и съща транспортна мрежа изисква нещо повече от промяна в мисленето: често пъти съществуват и физически бариери. На новите държави-членки, в частност, им липсват не само правилните транспортни връзки и съоръженията за повторно натоварване, позволяващи комбинации, а и правилните транспортни единици. Един от начините за подобряване на състоянието в тази област би бил Европейската инвестиционна банка да приеме благоприятна кредитна политика или помощта на Общността да се дава за закупуване на превозни средства и за изграждане на терминали за повторно натоварване. |
| --- | --- |

11.12

Комитетът на регионите посочва, че използването на различни видове транспорт в една и съща транспортна мрежа изисква нещо повече от промяна в мисленето: често пъти съществуват и физически бариери. На новите държави-членки, в частност, им липсват не само правилните транспортни връзки и съоръженията за повторно натоварване, позволяващи комбинации, а и правилните транспортни единици. Един от начините за подобряване на състоянието в тази област би бил Европейската инвестиционна банка да приеме благоприятна кредитна политика или помощта на Общността да се дава за закупуване на превозни средства и за изграждане на терминали за повторно натоварване.

| 11.13 | И накрая, Комитетът на регионите препоръчва да се провери доколко е изпълнима идеята за план за действие в подкрепа на създаването на железопътни мрежи за товарен транспорт. Комитетът желае да привлече вниманието към новите държави-членки. Колкото и обещаваща да е тази идея, обаче, разумно е да се съмняваме в това дали ще има достатъчни инвестиции за осъществяването й. Държавите-членки и представителите на транспортната индустрия трябва да съсредоточат своите усилия, с подкрепата на ЕС, върху координирането на международните товарни времеви графици, за да се гарантира например, че транзитите се извършват главно през нощта, когато има по-малко пътнически транспорт (т. нар. „нощни скокове“). |
| --- | --- |

11.13

И накрая, Комитетът на регионите препоръчва да се провери доколко е изпълнима идеята за план за действие в подкрепа на създаването на железопътни мрежи за товарен транспорт. Комитетът желае да привлече вниманието към новите държави-членки. Колкото и обещаваща да е тази идея, обаче, разумно е да се съмняваме в това дали ще има достатъчни инвестиции за осъществяването й. Държавите-членки и представителите на транспортната индустрия трябва да съсредоточат своите усилия, с подкрепата на ЕС, върху координирането на международните товарни времеви графици, за да се гарантира например, че транзитите се извършват главно през нощта, когато има по-малко пътнически транспорт (т. нар. „нощни скокове“).

Брюксел, 14 февруари 2007 г.

Председател

на Комитета на регионите

Michel DELEBARRE

---

(1)  ОВ C 192, 12.8.2002 г., стр. 8.

1

(2)  ОВ C 109, 30.4.2004 г., стр. 10.

2

(3)  ОВ C 318, 22.12.2004 г., стр. 7.

3

---