# Europeiska unionens L 315/2010

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2010.315.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 315 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 53 årgången1 december 2010 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2010.315.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 315

Svensk utgåva

Lagstiftning

53 årgången1 december 2010

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1105/2010 av den 29 november 2010 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av högstyrkegarn av polyestrar med ursprung i Folkrepubliken Kina och om avslutande av förfarandet beträffande import av högstyrkegarn av polyestrar med ursprung i Republiken Korea och Taiwan | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1106/2010 av den 30 november 2010 om upprättande av en förteckning på åtgärder som ska undantas från tillämpningsområdet för rådets förordning (EG) nr 485/2008 om medlemsstaternas granskning av de transaktioner som utgör en del av systemet för finansiering genom Europeiska garantifonden för jordbruket | 16 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1107/2010 av den 30 november 2010 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Pimiento de Gernika eller Gernikako Piperra [SGB]) | 18 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1108/2010 av den 30 november 2010 om godkännande av större ändringar av produktspecifikationen för en skyddad beteckning som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Castagna del Monte Amiata [SGB]) | 20 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 1109/2010 av den 30 november 2010 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 22 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 1110/2010 av den 30 november 2010 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 1 december 2010 | 24 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 1111/2010 av den 30 november 2010 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11 | 27 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Kommissionens direktiv 2010/83/EU av den 30 november 2010 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG för att införa napropamid som verksamt ämne (
  1
  ) | 29 |
| | | BESLUT |
| | | 2010/729/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 30 november 2010 om avslutande av räkenskaperna för Estlands utbetalningsställen beträffande utgifter för åtgärder för landsbygdsutveckling som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) avseende räkenskapsåret 2009
  [delgivet med nr K(2010) 8275] | 32 |
| | | 2010/730/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 30 november 2010 om avslutande av räkenskaperna för medlemsstaternas utbetalningsställen i Tyskland beträffande utgifter som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) avseende räkenskapsåret 2009
  [delgivet med nr K(2010) 8277] | 35 |
| | | 2010/731/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 30 november 2010 om inrättande av ett frågeformulär för rapportering om genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/76/EG om förbränning av avfall
  [delgivet med nr K(2010) 8279]

   (
  1
  ) | 38 |
| | | 2010/732/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 30 november 2010 om godkännande av vissa ändrade program för utrotning och övervakning av djursjukdomar och zoonoser för år 2010 och om ändring av beslut 2009/883/EG vad gäller unionens finansiella stöd för program som godkänts genom det beslutet
  [delgivet med nr K(2010) 8290] | 43 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1105/2010 av den 29 november 2010 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av högstyrkegarn av polyestrar med ursprung i Folkrepubliken Kina och om avslutande av förfarandet beträffande import av högstyrkegarn av polyestrar med ursprung i Republiken Korea och Taiwan

1

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1106/2010 av den 30 november 2010 om upprättande av en förteckning på åtgärder som ska undantas från tillämpningsområdet för rådets förordning (EG) nr 485/2008 om medlemsstaternas granskning av de transaktioner som utgör en del av systemet för finansiering genom Europeiska garantifonden för jordbruket

16

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1107/2010 av den 30 november 2010 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Pimiento de Gernika eller Gernikako Piperra [SGB])

18

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1108/2010 av den 30 november 2010 om godkännande av större ändringar av produktspecifikationen för en skyddad beteckning som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Castagna del Monte Amiata [SGB])

20

Kommissionens förordning (EU) nr 1109/2010 av den 30 november 2010 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

22

Kommissionens förordning (EU) nr 1110/2010 av den 30 november 2010 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 1 december 2010

24

Kommissionens förordning (EU) nr 1111/2010 av den 30 november 2010 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11

27

DIREKTIV

*

Kommissionens direktiv 2010/83/EU av den 30 november 2010 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG för att införa napropamid som verksamt ämne (
  1
  )

1

29

BESLUT

2010/729/EU

*

Kommissionens beslut av den 30 november 2010 om avslutande av räkenskaperna för Estlands utbetalningsställen beträffande utgifter för åtgärder för landsbygdsutveckling som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) avseende räkenskapsåret 2009
  [delgivet med nr K(2010) 8275]

[delgivet med nr K(2010) 8275]

32

2010/730/EU

*

Kommissionens beslut av den 30 november 2010 om avslutande av räkenskaperna för medlemsstaternas utbetalningsställen i Tyskland beträffande utgifter som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) avseende räkenskapsåret 2009
  [delgivet med nr K(2010) 8277]

[delgivet med nr K(2010) 8277]

35

2010/731/EU

*

Kommissionens beslut av den 30 november 2010 om inrättande av ett frågeformulär för rapportering om genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/76/EG om förbränning av avfall
  [delgivet med nr K(2010) 8279]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2010) 8279]

1

38

2010/732/EU

*

Kommissionens beslut av den 30 november 2010 om godkännande av vissa ändrade program för utrotning och övervakning av djursjukdomar och zoonoser för år 2010 och om ändring av beslut 2009/883/EG vad gäller unionens finansiella stöd för program som godkänts genom det beslutet
  [delgivet med nr K(2010) 8290]

[delgivet med nr K(2010) 8290]

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 1.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 315/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 315/1

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1105/2010

av den 29 november 2010

om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av högstyrkegarn av polyestrar med ursprung i Folkrepubliken Kina och om avslutande av förfarandet beträffande import av högstyrkegarn av polyestrar med ursprung i Republiken Korea och Taiwan

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9.4,

med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   Preliminära åtgärder

| (1) | Genom kommissionens förordning (EU) nr 478/2010 (2) (nedan kallad förordningen om preliminär tull) infördes en preliminär antidumpningstull på import av högstyrkegarn av polyestrar (nedan kallat högstyrkegarn) med ursprung i Folkrepubliken Kina (”Kina”). Inga provisoriska åtgärder infördes mot import av högstyrkegarn med ursprung i Republiken Sydkorea (”Sydkorea”) och Taiwan. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EU) nr 478/2010 (2) (nedan kallad förordningen om preliminär tull) infördes en preliminär antidumpningstull på import av högstyrkegarn av polyestrar (nedan kallat högstyrkegarn) med ursprung i Folkrepubliken Kina (”Kina”). Inga provisoriska åtgärder infördes mot import av högstyrkegarn med ursprung i Republiken Sydkorea (”Sydkorea”) och Taiwan.

| (2) | Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 27 juli 2009 av European Man-made Fibres Association (CIRFS) (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 60 %, av unionens totala produktion av högstyrkegarn av polyestrar. |
| --- | --- |

(2)

Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 27 juli 2009 av European Man-made Fibres Association (CIRFS) (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 60 %, av unionens totala produktion av högstyrkegarn av polyestrar.

| (3) | Såsom anges i skäl 15 i förordningen om preliminär tull omfattade undersökningen av dumpning och skada perioden från och med den 1 juli 2008 till och med den 30 juni 2009 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för skadebedömningen omfattade perioden från och med januari 2005 till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(3)

Såsom anges i skäl 15 i förordningen om preliminär tull omfattade undersökningen av dumpning och skada perioden från och med den 1 juli 2008 till och med den 30 juni 2009 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för skadebedömningen omfattade perioden från och med januari 2005 till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

1.2   Efterföljande förfarande

| (4) | Efter det att de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att införa provisoriska antidumpningsåtgärder hade meddelats (nedan kallat det preliminära meddelandet av uppgifter), lämnade flera berörda parter skriftliga synpunkter på de preliminära slutsatserna. De parter som begärde detta gavs tillfälle att bli hörda. Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter den bedömde som nödvändiga för de slutgiltiga slutsatserna. De muntliga och skriftliga synpunkter som de berörda parterna lämnade togs under övervägande, och när så var lämpligt ändrades de preliminära slutsatserna i enlighet med dessa. |
| --- | --- |

(4)

Efter det att de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att införa provisoriska antidumpningsåtgärder hade meddelats (nedan kallat det preliminära meddelandet av uppgifter), lämnade flera berörda parter skriftliga synpunkter på de preliminära slutsatserna. De parter som begärde detta gavs tillfälle att bli hörda. Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter den bedömde som nödvändiga för de slutgiltiga slutsatserna. De muntliga och skriftliga synpunkter som de berörda parterna lämnade togs under övervägande, och när så var lämpligt ändrades de preliminära slutsatserna i enlighet med dessa.

| (5) | Beträffande frågan om unionens intresse gjordes ytterligare kontrollbesök hos följande företag:
  Användare i unionen:






  — | Continental AG, |
| --- | --- | --- |

(5)

Beträffande frågan om unionens intresse gjordes ytterligare kontrollbesök hos följande företag:

Användare i unionen:

—

Continental AG,

| — | Oppermann Automotive Webbing GmbH, |
| --- | --- |

—

Oppermann Automotive Webbing GmbH,

| — | Katradis Marine Ropes Industry SA, |
| --- | --- |

—

Katradis Marine Ropes Industry SA,

| — | Mehler Texnologies GmbH, |
| --- | --- |

—

Mehler Texnologies GmbH,

| — | E. Oppermann GmbH, |
| --- | --- |

—

E. Oppermann GmbH,

| — | Oppermann Industrial Webbing s.r.o., |
| --- | --- |

—

Oppermann Industrial Webbing s.r.o.,

| — | Contitech Transportbandsysteme GmbH. |
| --- | --- |

—

Contitech Transportbandsysteme GmbH.

| (6) | En av de berörda parterna begärde att bli hörd och att förhörsombudet skulle ingripa. Denna begäran gjordes efter det preliminära meddelandet av uppgifter. Begäran om att bli hörd i förhörsombudets närvaro beviljades. |
| --- | --- |

(6)

En av de berörda parterna begärde att bli hörd och att förhörsombudet skulle ingripa. Denna begäran gjordes efter det preliminära meddelandet av uppgifter. Begäran om att bli hörd i förhörsombudets närvaro beviljades.

| (7) | Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att införa en slutgiltig antidumpningstull på import av högstyrkegarn med ursprung i Kina och att slutgiltigt ta ut av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära tullen (nedan kallat det slutliga meddelandet av uppgifter). Parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter detta meddelande av uppgifter. |
| --- | --- |

(7)

Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att införa en slutgiltig antidumpningstull på import av högstyrkegarn med ursprung i Kina och att slutgiltigt ta ut av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära tullen (nedan kallat det slutliga meddelandet av uppgifter). Parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter detta meddelande av uppgifter.

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

| (8) | Den berörda produkten är högstyrkegarn av polyestrar (annat än sytråd), inte i detaljhandelsuppläggningar, inbegripet monofilament av syntetmaterial med en längdvikt av mindre än 67 decitex, med ursprung i Kina, Sydkorea och Taiwan (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 5402 20 00. |
| --- | --- |

(8)

Den berörda produkten är högstyrkegarn av polyestrar (annat än sytråd), inte i detaljhandelsuppläggningar, inbegripet monofilament av syntetmaterial med en längdvikt av mindre än 67 decitex, med ursprung i Kina, Sydkorea och Taiwan (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 5402 20 00.

| (9) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade en av parterna att kommissionen inte hade tagit ställning till att det garn som används för tillverkning av däck, en typ av garn med hög modul och liten krympning (s.k. High Modulus Low Shrinkage, HMLS), skiljer sig från andra typer av garn eftersom det kräver utförliga och kostsamma tekniska provningar innan det kan godkännas för de HMLS-specifikationer som krävs av inköpare. Samma part hävdade dessutom att det inte tydligt framgick vilka faktorer som låg till grund för det preliminära avgörandet att det handlade om en enda produkt. En annan part menade att HMLS och andra typer av garn har olika kostnadsstrukturer. |
| --- | --- |

(9)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade en av parterna att kommissionen inte hade tagit ställning till att det garn som används för tillverkning av däck, en typ av garn med hög modul och liten krympning (s.k. High Modulus Low Shrinkage, HMLS), skiljer sig från andra typer av garn eftersom det kräver utförliga och kostsamma tekniska provningar innan det kan godkännas för de HMLS-specifikationer som krävs av inköpare. Samma part hävdade dessutom att det inte tydligt framgick vilka faktorer som låg till grund för det preliminära avgörandet att det handlade om en enda produkt. En annan part menade att HMLS och andra typer av garn har olika kostnadsstrukturer.

| (10) | Som svar på dessa påståenden bör det för det första påpekas att den berörda produkten har en rad olika användningsområden, t.ex. däckförstärkning, grova vävnader, säkerhetsbälten, krockkuddar, rep, nät och en rad industritillämpningar. Det finns alltså ett stort antal olika användningsområden och följaktligen också många olika typer och specifikationer. |
| --- | --- |

(10)

Som svar på dessa påståenden bör det för det första påpekas att den berörda produkten har en rad olika användningsområden, t.ex. däckförstärkning, grova vävnader, säkerhetsbälten, krockkuddar, rep, nät och en rad industritillämpningar. Det finns alltså ett stort antal olika användningsområden och följaktligen också många olika typer och specifikationer.

| (11) | Vid fastställandet av att HMLS och andra typer av garn utgör en enda produkt var huvudkriterierna garnens grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper. Såsom förklaras i skäl 19 i förordningen om preliminär tull visade undersökningen att även om HMLS-garn har vissa särskiljande egenskaper jämfört med annat högstyrkegarn (t.ex. modul, krympning, draghållfasthet och utmattningshållfasthet), anses alla typer av den berörda produkten ha samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper. De anses därför utgöra en enda produkt. |
| --- | --- |

(11)

Vid fastställandet av att HMLS och andra typer av garn utgör en enda produkt var huvudkriterierna garnens grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper. Såsom förklaras i skäl 19 i förordningen om preliminär tull visade undersökningen att även om HMLS-garn har vissa särskiljande egenskaper jämfört med annat högstyrkegarn (t.ex. modul, krympning, draghållfasthet och utmattningshållfasthet), anses alla typer av den berörda produkten ha samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper. De anses därför utgöra en enda produkt.

| (12) | När det gäller de påstådda skillnaderna i kostnadsstruktur bör det påpekas att detta i sig inte utgör ett avgörande kriterium vid bedömningen av om HMLS utgör en produkt som skiljer sig från övriga typer av högstyrkegarn. Skillnader i fråga om kostnader, priser och tillverkningsprocess motiverar inte i sig att en viss produkttyp, t.ex. högstyrkegarn, ska betraktas som en annan produkt om denna typ delar samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper som andra produkttyper. |
| --- | --- |

(12)

När det gäller de påstådda skillnaderna i kostnadsstruktur bör det påpekas att detta i sig inte utgör ett avgörande kriterium vid bedömningen av om HMLS utgör en produkt som skiljer sig från övriga typer av högstyrkegarn. Skillnader i fråga om kostnader, priser och tillverkningsprocess motiverar inte i sig att en viss produkttyp, t.ex. högstyrkegarn, ska betraktas som en annan produkt om denna typ delar samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper som andra produkttyper.

| (13) | Det ansågs därför inte vara motiverat att utesluta HMLS från undersökningen och påståendena avvisades följaktligen. |
| --- | --- |

(13)

Det ansågs därför inte vara motiverat att utesluta HMLS från undersökningen och påståendena avvisades följaktligen.

| (14) | Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter beträffande berörd produkt och likadan produkt, bekräftas slutsatserna i skälen 16–20 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(14)

Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter beträffande berörd produkt och likadan produkt, bekräftas slutsatserna i skälen 16–20 i förordningen om preliminär tull.

3.   DUMPNING

3.1   Taiwan

3.1.1   Normalvärde

| (15) | En exporterande tillverkare i Taiwan lade fram bevis som visade att priset på de viktigaste råvarorna, renad tereftalsyra och monoetenglukol, som tillverkaren köpte för att tillverka högstyrkegarn, hade varierat under undersökningsperioden. Det framkom särskilt att inköpspriserna hade sjunkit betydligt under i synnerhet fjärde kvartalet 2008. Tillverkaren menade att hänsyn måste tas till detta vid fastställandet av normalvärdena för att garantera en rättvis jämförelse med exportpriserna. |
| --- | --- |

(15)

En exporterande tillverkare i Taiwan lade fram bevis som visade att priset på de viktigaste råvarorna, renad tereftalsyra och monoetenglukol, som tillverkaren köpte för att tillverka högstyrkegarn, hade varierat under undersökningsperioden. Det framkom särskilt att inköpspriserna hade sjunkit betydligt under i synnerhet fjärde kvartalet 2008. Tillverkaren menade att hänsyn måste tas till detta vid fastställandet av normalvärdena för att garantera en rättvis jämförelse med exportpriserna.

| (16) | Slutsatserna i skäl 18 är resultatet av en mycket ingående analys av de uppgifter som lämnats av exportören och som kontrollerades i samband med kontrollbesöket. Det ansågs därför att det i detta fall var motiverat att ta hänsyn till variationerna i råvarupriser vid fastställandet av normalvärden för vissa delar av undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(16)

Slutsatserna i skäl 18 är resultatet av en mycket ingående analys av de uppgifter som lämnats av exportören och som kontrollerades i samband med kontrollbesöket. Det ansågs därför att det i detta fall var motiverat att ta hänsyn till variationerna i råvarupriser vid fastställandet av normalvärden för vissa delar av undersökningsperioden.

| (17) | Inga andra synpunkter inkom på den metod som beskrivs i skälen 86 och 87 i förordningen om preliminär tull. Den metod som har använts för att fastställa normalvärden för de taiwanesiska exporterande tillverkarna kan således bekräftas. |
| --- | --- |

(17)

Inga andra synpunkter inkom på den metod som beskrivs i skälen 86 och 87 i förordningen om preliminär tull. Den metod som har använts för att fastställa normalvärden för de taiwanesiska exporterande tillverkarna kan således bekräftas.

3.1.2   Exportpris

| (18) | Undersökningen visade att den taiwanesiska tillverkare som nämns i skäl 15 sålde större volymer av den berörda produkten till unionsmarknaden under första delen av undersökningsperioden då råvarupriserna var lägre. Detta undersökningsresultat bör även ses mot bakgrund av skäl 16. |
| --- | --- |

(18)

Undersökningen visade att den taiwanesiska tillverkare som nämns i skäl 15 sålde större volymer av den berörda produkten till unionsmarknaden under första delen av undersökningsperioden då råvarupriserna var lägre. Detta undersökningsresultat bör även ses mot bakgrund av skäl 16.

| (19) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande exportpriset bekräftas skäl 88 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(19)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande exportpriset bekräftas skäl 88 i förordningen om preliminär tull.

3.1.3   Jämförelse

| (20) | Normalvärdet och exportpriset fastställdes på det sätt som beskrivs ovan. Det således fastställda normalvärdet för den nämnde tillverkaren och dess exportpris jämfördes för perioder som låg så nära varandra som möjligt för att ta hänsyn till skillnader som påverkar prisjämförbarheten. Detta är i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(20)

Normalvärdet och exportpriset fastställdes på det sätt som beskrivs ovan. Det således fastställda normalvärdet för den nämnde tillverkaren och dess exportpris jämfördes för perioder som låg så nära varandra som möjligt för att ta hänsyn till skillnader som påverkar prisjämförbarheten. Detta är i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.

| (21) | Inga andra synpunkter inkom på jämförelsen av normalvärde och exportpris för de taiwanesiska exporterande tillverkarna. Uppgifterna i skäl 89 i förordningen om preliminär tull kan därför bekräftas. |
| --- | --- |

(21)

Inga andra synpunkter inkom på jämförelsen av normalvärde och exportpris för de taiwanesiska exporterande tillverkarna. Uppgifterna i skäl 89 i förordningen om preliminär tull kan därför bekräftas.

3.1.4   Dumpningsmarginaler

| (22) | Det erinras om att det i skäl 92 i förordningen om preliminär tull fastställdes att den landsomfattande dumpningsmarginalen för Taiwan understeg miniminivån. Den slutgiltiga dumpningsmarginal som fastställts för den taiwanesiska tillverkare som nämns i skäl 15 understiger nu miniminivån. Det bekräftas därför att den landsomfattande slutgiltiga dumpningsmarginalen för Taiwan understiger miniminivån. |
| --- | --- |

(22)

Det erinras om att det i skäl 92 i förordningen om preliminär tull fastställdes att den landsomfattande dumpningsmarginalen för Taiwan understeg miniminivån. Den slutgiltiga dumpningsmarginal som fastställts för den taiwanesiska tillverkare som nämns i skäl 15 understiger nu miniminivån. Det bekräftas därför att den landsomfattande slutgiltiga dumpningsmarginalen för Taiwan understiger miniminivån.

3.2   Kina

3.2.1   Marknadsekonomisk status

| (23) | Det erinras om att elva exporterande tillverkare i Kina gav sig till känna. Dessa företag svarade för 100 % av den sammanlagda exporten av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. Ett urval bestående av tre exporterande tillverkare eller grupper av närstående företag valdes ut på grundval av största exportvolym för att fastställa dumpning i fråga om Kina. De tre exporterande tillverkare som ingick i urvalet ansökte om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status), men bara en visade sig uppfylla kraven för detta. |
| --- | --- |

(23)

Det erinras om att elva exporterande tillverkare i Kina gav sig till känna. Dessa företag svarade för 100 % av den sammanlagda exporten av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. Ett urval bestående av tre exporterande tillverkare eller grupper av närstående företag valdes ut på grundval av största exportvolym för att fastställa dumpning i fråga om Kina. De tre exporterande tillverkare som ingick i urvalet ansökte om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status), men bara en visade sig uppfylla kraven för detta.

| (24) | Efter det att slutsatserna om marknadsekonomisk status hade meddelats inkom de två exporterande tillverkare som inte hade beviljats marknadsekonomisk status med synpunkter som sammanfattas nedan. |
| --- | --- |

(24)

Efter det att slutsatserna om marknadsekonomisk status hade meddelats inkom de två exporterande tillverkare som inte hade beviljats marknadsekonomisk status med synpunkter som sammanfattas nedan.

| (25) | Den första exporterande tillverkaren lämnade synpunkter som rörde en begränsande klausul i företagets affärsverksamhet, problem som hade upptäckts i bokföringen och betalningen av vissa tillgångar såsom nyttjanderätten till mark. |
| --- | --- |

(25)

Den första exporterande tillverkaren lämnade synpunkter som rörde en begränsande klausul i företagets affärsverksamhet, problem som hade upptäckts i bokföringen och betalningen av vissa tillgångar såsom nyttjanderätten till mark.

| (26) | Exportören medgav att det fanns en begränsande klausul i dess bolagsordning. Parten hävdade, men styrkte inte sitt påstående, att en sådan klausul inte längre hade någon rättslig inverkan på dess verksamhet. När det gäller problemen med bokföringen medgav företaget att bokföringen inte överensstämde med det reviderade bokslutet, men hävdade att skillnaderna var obetydliga och hade förklarats under undersökningen. Det bör klargöras att de problem som upptäcktes i detta företags bokföring och som ledde till att marknadsekonomisk status inte beviljades inte var obetydliga utan väsentliga, särskilt när det gäller bokföringen av vissa tillgångar och det faktum att vissa huvudböcker inte överensstämde med dokument som lades fram i samband med besöket på platsen. |
| --- | --- |

(26)

Exportören medgav att det fanns en begränsande klausul i dess bolagsordning. Parten hävdade, men styrkte inte sitt påstående, att en sådan klausul inte längre hade någon rättslig inverkan på dess verksamhet. När det gäller problemen med bokföringen medgav företaget att bokföringen inte överensstämde med det reviderade bokslutet, men hävdade att skillnaderna var obetydliga och hade förklarats under undersökningen. Det bör klargöras att de problem som upptäcktes i detta företags bokföring och som ledde till att marknadsekonomisk status inte beviljades inte var obetydliga utan väsentliga, särskilt när det gäller bokföringen av vissa tillgångar och det faktum att vissa huvudböcker inte överensstämde med dokument som lades fram i samband med besöket på platsen.

| (27) | Den andra exporterande tillverkaren lämnade synpunkter på framför allt slutsatserna om kapitaltillskott, en begränsande klausul i dess affärsverksamhet och förvärvandet av nyttjanderätten till mark. |
| --- | --- |

(27)

Den andra exporterande tillverkaren lämnade synpunkter på framför allt slutsatserna om kapitaltillskott, en begränsande klausul i dess affärsverksamhet och förvärvandet av nyttjanderätten till mark.

| (28) | När det gäller kapitaltillskottet upprepade exportören samma argument som i det preliminära skedet, dvs. att kapitalet hade tillförts i vederbörlig ordning. Parten hävdade att tekniskt kunnande är en särskild typ av kunskaper som inte behöver patenteras eller registreras och att kapitaltillskottet, även om det var in natura, därför var korrekt. När det gäller de sistnämnda frågorna upprepade parten att den begränsande klausulen inte är obligatorisk för företaget och att de investeringskrav som var knutna till förvärvet inte är snedvridningar utan beror på myndigheternas markexploateringspolitik. |
| --- | --- |

(28)

När det gäller kapitaltillskottet upprepade exportören samma argument som i det preliminära skedet, dvs. att kapitalet hade tillförts i vederbörlig ordning. Parten hävdade att tekniskt kunnande är en särskild typ av kunskaper som inte behöver patenteras eller registreras och att kapitaltillskottet, även om det var in natura, därför var korrekt. När det gäller de sistnämnda frågorna upprepade parten att den begränsande klausulen inte är obligatorisk för företaget och att de investeringskrav som var knutna till förvärvet inte är snedvridningar utan beror på myndigheternas markexploateringspolitik.

| (29) | Dessa argument hade emellertid redan framförts och avvisats i det preliminära skedet. Även om investeringskraven beror på myndigheternas markexploateringspolitik bedöms de inte vara förenliga med marknadsekonomisk status. Inga nya uppgifter lades fram som kunde föranleda en ändring av de preliminära slutsatserna i bedömningen av ansökan om marknadsekonomisk status i skälen 50 och 51 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(29)

Dessa argument hade emellertid redan framförts och avvisats i det preliminära skedet. Även om investeringskraven beror på myndigheternas markexploateringspolitik bedöms de inte vara förenliga med marknadsekonomisk status. Inga nya uppgifter lades fram som kunde föranleda en ändring av de preliminära slutsatserna i bedömningen av ansökan om marknadsekonomisk status i skälen 50 och 51 i förordningen om preliminär tull.

| (30) | På grundval av ovanstående bekräftas de preliminära slutsatserna i skälen 46–52 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(30)

På grundval av ovanstående bekräftas de preliminära slutsatserna i skälen 46–52 i förordningen om preliminär tull.

3.2.2   Individuell undersökning

| (31) | Som nämns i skäl 28 i förordningen om preliminär tull ansökte två exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet om en individuell dumpningsmarginal med stöd av artikel 17.3 i grundförordningen. Ansökningarna om individuell undersökning kunde emellertid prövas först efter införandet av provisoriska åtgärder. |
| --- | --- |

(31)

Som nämns i skäl 28 i förordningen om preliminär tull ansökte två exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet om en individuell dumpningsmarginal med stöd av artikel 17.3 i grundförordningen. Ansökningarna om individuell undersökning kunde emellertid prövas först efter införandet av provisoriska åtgärder.

| (32) | Företagen skickade in formuläret om ansökan om marknadsekonomisk status inom den fastställda tidsfristen. Efter införandet av provisoriska åtgärder inhämtade och kontrollerade kommissionen alla uppgifter som lämnades i ansökningsformulären och alla andra uppgifter den ansåg nödvändiga på plats hos de berörda företagen:






  — | Oriental Industries Co., Ltd |
| --- | --- | --- |

(32)

Företagen skickade in formuläret om ansökan om marknadsekonomisk status inom den fastställda tidsfristen. Efter införandet av provisoriska åtgärder inhämtade och kontrollerade kommissionen alla uppgifter som lämnades i ansökningsformulären och alla andra uppgifter den ansåg nödvändiga på plats hos de berörda företagen:

—

Oriental Industries Co., Ltd

| — | Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd

| (33) | Upplysningsvis är kriterierna för att bevilja marknadsekonomisk status i korthet följande:






  1. | Företagens beslut om verksamhet och kostnader fattas som svar på marknadssignaler utan något större statligt inflytande, och deras kostnader för de viktigaste insatsvarorna återspeglar marknadsvärden. |
| --- | --- | --- |

(33)

Upplysningsvis är kriterierna för att bevilja marknadsekonomisk status i korthet följande:

1.

Företagens beslut om verksamhet och kostnader fattas som svar på marknadssignaler utan något större statligt inflytande, och deras kostnader för de viktigaste insatsvarorna återspeglar marknadsvärden.

| 2. | Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsstandarder (IAS) och som tillämpas för alla ändamål. |
| --- | --- |

2.

Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsstandarder (IAS) och som tillämpas för alla ändamål.

| 3. | Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

3.

Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.

| 4. | Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar rättssäkerhet och stabila villkor. |
| --- | --- |

4.

Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar rättssäkerhet och stabila villkor.

| 5. | Valutaomräkningar sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

5.

Valutaomräkningar sker till marknadskurser.

| (34) | För båda företagen finns det i registreringsdokumenten en begränsande klausul om fördelningen av försäljningen mellan exportmarknaden och den inhemska marknaden. För en exportör upptäcktes att bokföringen i flera avseenden var inkonsekvent och bristfällig, vilket ledde till slutsatsen att bokföringen inte var tydlig och inte hade upprättats och reviderats i enlighet med internationella redovisningsstandarder. Vissa snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet konstaterades som framför allt gällde köp av företagets nyttjanderätt till mark. |
| --- | --- |

(34)

För båda företagen finns det i registreringsdokumenten en begränsande klausul om fördelningen av försäljningen mellan exportmarknaden och den inhemska marknaden. För en exportör upptäcktes att bokföringen i flera avseenden var inkonsekvent och bristfällig, vilket ledde till slutsatsen att bokföringen inte var tydlig och inte hade upprättats och reviderats i enlighet med internationella redovisningsstandarder. Vissa snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet konstaterades som framför allt gällde köp av företagets nyttjanderätt till mark.

| (35) | På grundval av detta drogs slutsatsen att inget av de två företagen kunde styrka att de uppfyllde alla kriterier i artikel 2.7 c i grundförordningen och att de därför inte kunde beviljas marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(35)

På grundval av detta drogs slutsatsen att inget av de två företagen kunde styrka att de uppfyllde alla kriterier i artikel 2.7 c i grundförordningen och att de därför inte kunde beviljas marknadsekonomisk status.

3.2.3   Individuell behandling

| (36) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska en landsomfattande tull fastställas för länder som omfattas av den artikeln, utom i fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen för att medges individuell behandling. |
| --- | --- |

(36)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska en landsomfattande tull fastställas för länder som omfattas av den artikeln, utom i fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen för att medges individuell behandling.

| (37) | De två exporterande tillverkare som ansökte om individuell undersökning uppfyllde inte kriterierna för marknadsekonomisk status, men ansökte även om individuell behandling i händelse av att de inte skulle beviljas denna status. |
| --- | --- |

(37)

De två exporterande tillverkare som ansökte om individuell undersökning uppfyllde inte kriterierna för marknadsekonomisk status, men ansökte även om individuell behandling i händelse av att de inte skulle beviljas denna status.

| (38) | Upplysningsvis är kriterierna för individuell behandling i korthet följande:






  1. | Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag. |
| --- | --- | --- |

(38)

Upplysningsvis är kriterierna för individuell behandling i korthet följande:

1.

Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag.

| 2. | Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt. |
| --- | --- |

2.

Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt.

| 3. | Majoriteten av aktierna eller andelarna i företaget tillhör enskilda personer. Statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner ska utgöra en minoritet, eller så måste det påvisas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning. |
| --- | --- |

3.

Majoriteten av aktierna eller andelarna i företaget tillhör enskilda personer. Statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner ska utgöra en minoritet, eller så måste det påvisas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning.

| 4. | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

4.

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| 5. | Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser. |
| --- | --- |

5.

Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser.

| (39) | På grundval av de tillgängliga uppgifterna konstaterades att de två kinesiska exporterande tillverkarna, vilka inte ingick i urvalet, som ansökte om individuell undersökning uppfyllde alla krav i artikel 9.5 i grundförordningen för individuell behandling. |
| --- | --- |

(39)

På grundval av de tillgängliga uppgifterna konstaterades att de två kinesiska exporterande tillverkarna, vilka inte ingick i urvalet, som ansökte om individuell undersökning uppfyllde alla krav i artikel 9.5 i grundförordningen för individuell behandling.

3.2.4   Jämförbart land

| (40) | Såsom nämns i skälen 57–62 i förordningen om preliminär tull ansågs Förenta staterna inte vara ett lämpligt jämförbart land för fastställandet av normalvärdet för Kina. Taiwan valdes i stället som lämpligt jämförbart land för att fastställa normalvärdet för Kina i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(40)

Såsom nämns i skälen 57–62 i förordningen om preliminär tull ansågs Förenta staterna inte vara ett lämpligt jämförbart land för fastställandet av normalvärdet för Kina. Taiwan valdes i stället som lämpligt jämförbart land för att fastställa normalvärdet för Kina i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen.

| (41) | Efter införandet av provisoriska åtgärder föreslog några parter att Sydkorea i stället skulle användas som jämförbart land. De hävdade att Sydkorea var lämpligare än Taiwan eftersom sydkoreanska exporterande tillverkare också använder den nya enstegsproduktionstekniken, landet är mer jämförbart med Kina när det gäller slutprodukter, den sydkoreanska inhemska marknaden är stor och jämförbar med Kinas inhemska marknad och inget företag i Sydkorea har konstaterats bedriva dumpning. |
| --- | --- |

(41)

Efter införandet av provisoriska åtgärder föreslog några parter att Sydkorea i stället skulle användas som jämförbart land. De hävdade att Sydkorea var lämpligare än Taiwan eftersom sydkoreanska exporterande tillverkare också använder den nya enstegsproduktionstekniken, landet är mer jämförbart med Kina när det gäller slutprodukter, den sydkoreanska inhemska marknaden är stor och jämförbar med Kinas inhemska marknad och inget företag i Sydkorea har konstaterats bedriva dumpning.

| (42) | När det gäller valet av jämförbart land granskades följande kriterier: om produktionsvolymen av slutprodukter i landet som inte är en marknadsekonomi var jämförbar med den i det potentiella jämförbara landet, om den inhemska försäljningen (transaktionerna) till icke-närstående kunder jämfört med exporten av den berörda produkten med ursprung i landet som inte är en marknadsekonomi var representativ, graden av konkurrens på det jämförbara landets inhemska marknad, om tillgången till råvaror och energi var jämförbar och om exportörerna i det potentiella jämförbara landet var villiga att samarbeta under undersökningen. |
| --- | --- |

(42)

När det gäller valet av jämförbart land granskades följande kriterier: om produktionsvolymen av slutprodukter i landet som inte är en marknadsekonomi var jämförbar med den i det potentiella jämförbara landet, om den inhemska försäljningen (transaktionerna) till icke-närstående kunder jämfört med exporten av den berörda produkten med ursprung i landet som inte är en marknadsekonomi var representativ, graden av konkurrens på det jämförbara landets inhemska marknad, om tillgången till råvaror och energi var jämförbar och om exportörerna i det potentiella jämförbara landet var villiga att samarbeta under undersökningen.

| (43) | En ytterligare analys efter införandet av de provisoriska åtgärderna gjordes på grundval av alla uppgifter som fanns tillgängliga för att analysera de relevanta kriterierna. Analysen visade att det förvisso finns likheter mellan Sydkorea och Taiwan i fråga om vissa kriterier. Det framgick dock att Taiwan sammantaget var det lämpligaste jämförbara landet. |
| --- | --- |

(43)

En ytterligare analys efter införandet av de provisoriska åtgärderna gjordes på grundval av alla uppgifter som fanns tillgängliga för att analysera de relevanta kriterierna. Analysen visade att det förvisso finns likheter mellan Sydkorea och Taiwan i fråga om vissa kriterier. Det framgick dock att Taiwan sammantaget var det lämpligaste jämförbara landet.

| (44) | Analysen visade att Sydkorea och Taiwan när det gäller volymen av slutprodukter har en hög grad av jämförbarhet med tillverkarna i Kina och att den stora produktvolym som såldes på den inhemska marknaden i dessa båda länder kunde jämföras med exporten från Kina. Detta kriterium visade att jämförbarheten när det gäller volymer var något större för Sydkorea eftersom dess produktionsvolym är större än Taiwans. |
| --- | --- |

(44)

Analysen visade att Sydkorea och Taiwan när det gäller volymen av slutprodukter har en hög grad av jämförbarhet med tillverkarna i Kina och att den stora produktvolym som såldes på den inhemska marknaden i dessa båda länder kunde jämföras med exporten från Kina. Detta kriterium visade att jämförbarheten när det gäller volymer var något större för Sydkorea eftersom dess produktionsvolym är större än Taiwans.

| (45) | Detta kriteriums betydelse bör emellertid inte skattas högre än andra kriterier såsom den inhemska försäljningens representativitet jämfört med exporten, tillgången till råvaror och graden av konkurrens i det jämförbara landet. |
| --- | --- |

(45)

Detta kriteriums betydelse bör emellertid inte skattas högre än andra kriterier såsom den inhemska försäljningens representativitet jämfört med exporten, tillgången till råvaror och graden av konkurrens i det jämförbara landet.

| (46) | Det konstaterades att både Sydkorea och Taiwan hade ett stort antal representativa inhemska försäljningstransaktioner för vilka ett normalvärde inte skulle konstrueras, jämfört med exporten från Kina. De taiwanesiska exportörernas transaktioner konstaterades emellertid överlag vara mer representativa än de sydkoreanska exportörernas. Det skulle ha varit nödvändigt att konstruera ett normalvärde för en större volym och för fler typer av den berörda produkten om Sydkorea hade valts som jämförbart land. |
| --- | --- |

(46)

Det konstaterades att både Sydkorea och Taiwan hade ett stort antal representativa inhemska försäljningstransaktioner för vilka ett normalvärde inte skulle konstrueras, jämfört med exporten från Kina. De taiwanesiska exportörernas transaktioner konstaterades emellertid överlag vara mer representativa än de sydkoreanska exportörernas. Det skulle ha varit nödvändigt att konstruera ett normalvärde för en större volym och för fler typer av den berörda produkten om Sydkorea hade valts som jämförbart land.

| (47) | När det gäller graden av konkurrens hävdade en av parterna att en taiwanesisk exporterande tillverkare hade en dominerande ställning på sin hemmamarknad och att även detta skulle göra det uteslutet att använda Taiwan som ett jämförbart land. |
| --- | --- |

(47)

När det gäller graden av konkurrens hävdade en av parterna att en taiwanesisk exporterande tillverkare hade en dominerande ställning på sin hemmamarknad och att även detta skulle göra det uteslutet att använda Taiwan som ett jämförbart land.

| (48) | Ett stort antal tillverkare kan vara ett tecken på konkurrens i landet. Det måste emellertid också undersökas om tillverkarna i det jämförbara landet utsätts för en konkurrens som gör det möjligt för dem att göra en tillräcklig, men inte överdriven, vinst. |
| --- | --- |

(48)

Ett stort antal tillverkare kan vara ett tecken på konkurrens i landet. Det måste emellertid också undersökas om tillverkarna i det jämförbara landet utsätts för en konkurrens som gör det möjligt för dem att göra en tillräcklig, men inte överdriven, vinst.

| (49) | Det konstaterades att det finns fyra inhemska tillverkare i Sydkorea och att importen av högstyrkegarn kompletterar den inhemska marknaden. När det gäller Taiwan finns det två tillverkare och behoven på den inhemska marknaden tillgodoses även av externa källor. Undersökningen visade dock att trots att kostnaderna var lägre i Sydkorea var den inhemska prisnivån inte lägre än i Taiwan. Vinsterna på den sydkoreanska marknaden var i genomsnitt 18 % och för sydkoreanska tillverkare av högstyrkegarn uppgick vinsten till över 20 % på omsättningen av den berörda produkten. Detta är betydligt högre än i Taiwan där vinsterna låg på 5–9 %. |
| --- | --- |

(49)

Det konstaterades att det finns fyra inhemska tillverkare i Sydkorea och att importen av högstyrkegarn kompletterar den inhemska marknaden. När det gäller Taiwan finns det två tillverkare och behoven på den inhemska marknaden tillgodoses även av externa källor. Undersökningen visade dock att trots att kostnaderna var lägre i Sydkorea var den inhemska prisnivån inte lägre än i Taiwan. Vinsterna på den sydkoreanska marknaden var i genomsnitt 18 % och för sydkoreanska tillverkare av högstyrkegarn uppgick vinsten till över 20 % på omsättningen av den berörda produkten. Detta är betydligt högre än i Taiwan där vinsterna låg på 5–9 %.

| (50) | Det anses därför råda stark konkurrens i Taiwan och vinsterna är inte överdrivet stora. |
| --- | --- |

(50)

Det anses därför råda stark konkurrens i Taiwan och vinsterna är inte överdrivet stora.

| (51) | När det gäller tillgången till råvaror är Sydkorea en av världens största tillverkare och exportörer av högstyrkegarn efter Thailand. Denna konkurrensfördel för de sydkoreanska tillverkarna kan i viss mån förklara varför råvarupriset i Sydkorea i genomsnitt var lägre än i Taiwan och Kina. Undersökningen visade att de flesta av de kontrollerade sydkoreanska företagen antingen köpte sina råvaror från närstående företag eller producerade dem själva. I Taiwan producerade däremot inget av de undersökta företagen sina egna råvaror utan köpte dem i första hand från närstående och icke-närstående företag, precis som i Kina. |
| --- | --- |

(51)

När det gäller tillgången till råvaror är Sydkorea en av världens största tillverkare och exportörer av högstyrkegarn efter Thailand. Denna konkurrensfördel för de sydkoreanska tillverkarna kan i viss mån förklara varför råvarupriset i Sydkorea i genomsnitt var lägre än i Taiwan och Kina. Undersökningen visade att de flesta av de kontrollerade sydkoreanska företagen antingen köpte sina råvaror från närstående företag eller producerade dem själva. I Taiwan producerade däremot inget av de undersökta företagen sina egna råvaror utan köpte dem i första hand från närstående och icke-närstående företag, precis som i Kina.

| (52) | Tillgängliga uppgifter och det faktum att de taiwanesiska exporterande tillverkarna har närstående tillverkare av högstyrkegarn i Kina tyder på att samma källor för råvaruförsörjning används inom grupperna för att uppnå stordriftsfördelar och få ett bättre pris. Förutsättningarna när det gäller tillgången till råvaror i Kina ansågs därför i hög grad likna dem i Taiwan. |
| --- | --- |

(52)

Tillgängliga uppgifter och det faktum att de taiwanesiska exporterande tillverkarna har närstående tillverkare av högstyrkegarn i Kina tyder på att samma källor för råvaruförsörjning används inom grupperna för att uppnå stordriftsfördelar och få ett bättre pris. Förutsättningarna när det gäller tillgången till råvaror i Kina ansågs därför i hög grad likna dem i Taiwan.

| (53) | På denna grundval ansågs Taiwan inte vara ett orimligt val, utan i detta fall tvärtom vara mer lämpligt. Taiwan bekräftas därför som jämförbart land. |
| --- | --- |

(53)

På denna grundval ansågs Taiwan inte vara ett orimligt val, utan i detta fall tvärtom vara mer lämpligt. Taiwan bekräftas därför som jämförbart land.

3.2.5   Normalvärde

3.2.5.1   Exporterande tillverkare som ingick i urvalet och som beviljades marknadsekonomisk status

| (54) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande de normalvärden som fastställts för det företag som beviljats marknadsekonomisk status bekräftas skälen 64 och 65 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(54)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande de normalvärden som fastställts för det företag som beviljats marknadsekonomisk status bekräftas skälen 64 och 65 i förordningen om preliminär tull.

3.2.5.2   Exporterande tillverkare som inte beviljades marknadsekonomisk status

| (55) | Som nämns i skäl 15 visade en exportör i Taiwan att inköpspriset för de viktigaste råvaror som används i tillverkningen av högstyrkegarn hade varierat under undersökningsperioden och menade att hänsyn måste tas till detta vid fastställandet av normalvärdet. Detta krav ansågs välgrundat och normalvärdena för Taiwan, som är jämförbart land i detta ärende, reviderades följaktligen. |
| --- | --- |

(55)

Som nämns i skäl 15 visade en exportör i Taiwan att inköpspriset för de viktigaste råvaror som används i tillverkningen av högstyrkegarn hade varierat under undersökningsperioden och menade att hänsyn måste tas till detta vid fastställandet av normalvärdet. Detta krav ansågs välgrundat och normalvärdena för Taiwan, som är jämförbart land i detta ärende, reviderades följaktligen.

3.2.6   Exportpris

| (56) | Såsom förklaras i skäl 68 i förordningen om preliminär tull gick all försäljning av den berörda produkten som gjordes av de tre närstående exporterande tillverkare som ingick i urvalet på unionens marknad direkt till oberoende kunder i unionen. Exportpriset fastställdes följaktligen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de exportpriser som faktiskt betalades eller skulle betalas. Exportförsäljningen för företag som har varit föremål för individuella undersökningar gick också direkt till icke-närstående kunder och därför fastställdes exportpriserna också för dessa företag med hjälp av denna metod, vilken beskrivs i skäl 68 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(56)

Såsom förklaras i skäl 68 i förordningen om preliminär tull gick all försäljning av den berörda produkten som gjordes av de tre närstående exporterande tillverkare som ingick i urvalet på unionens marknad direkt till oberoende kunder i unionen. Exportpriset fastställdes följaktligen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de exportpriser som faktiskt betalades eller skulle betalas. Exportförsäljningen för företag som har varit föremål för individuella undersökningar gick också direkt till icke-närstående kunder och därför fastställdes exportpriserna också för dessa företag med hjälp av denna metod, vilken beskrivs i skäl 68 i förordningen om preliminär tull.

| (57) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande exportpriset bekräftas skäl 68 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(57)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande exportpriset bekräftas skäl 68 i förordningen om preliminär tull.

3.2.7   Jämförelse

| (58) | De reviderade normalvärdena för det jämförbara landet jämfördes med exportpriset för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina. Som framgår av skäl 63 ledde detta till lägre slutgiltiga dumpningsmarginaler för de tre exporterande kinesiska tillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(58)

De reviderade normalvärdena för det jämförbara landet jämfördes med exportpriset för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina. Som framgår av skäl 63 ledde detta till lägre slutgiltiga dumpningsmarginaler för de tre exporterande kinesiska tillverkare som ingick i urvalet.

| (59) | Det bör noteras att den justering för indirekta skatter som nämns i skäl 69 i förordningen om preliminär tull utgör skillnaden mellan den mervärdesskatt som betalas på den inhemska försäljningen och den som betalas på exportförsäljningen, med hänsyn tagen till den återbetalning av mervärdesskatt som sker vid exportförsäljning. De samarbetsvilliga exporterande tillverkarna ifrågasatte det sätt på vilket justeringen beräknades och hävdade att mervärdesskatteordningen för den specifika bearbetnings- och försäljningsverksamheten skulle beaktas vid fastställandet av det mervärdesskattebelopp som inte återbetalats. |
| --- | --- |

(59)

Det bör noteras att den justering för indirekta skatter som nämns i skäl 69 i förordningen om preliminär tull utgör skillnaden mellan den mervärdesskatt som betalas på den inhemska försäljningen och den som betalas på exportförsäljningen, med hänsyn tagen till den återbetalning av mervärdesskatt som sker vid exportförsäljning. De samarbetsvilliga exporterande tillverkarna ifrågasatte det sätt på vilket justeringen beräknades och hävdade att mervärdesskatteordningen för den specifika bearbetnings- och försäljningsverksamheten skulle beaktas vid fastställandet av det mervärdesskattebelopp som inte återbetalats.

| (60) | Beträffande detta påstående bör det påpekas att justeringen gjordes på grundval av bestämmelserna i artikel 2.10 b i grundförordningen, enligt vilken normalvärdet ska justeras för importavgifter och indirekta skatter – en kategori där även mervärdesskatten ingår. På grundval av detta avvisades påståendet. |
| --- | --- |

(60)

Beträffande detta påstående bör det påpekas att justeringen gjordes på grundval av bestämmelserna i artikel 2.10 b i grundförordningen, enligt vilken normalvärdet ska justeras för importavgifter och indirekta skatter – en kategori där även mervärdesskatten ingår. På grundval av detta avvisades påståendet.

| (61) | Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter beträffande jämförelsen som föranleder någon ändring av de preliminära slutsatserna bekräftas skäl 69 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(61)

Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter beträffande jämförelsen som föranleder någon ändring av de preliminära slutsatserna bekräftas skäl 69 i förordningen om preliminär tull.

3.2.8   Dumpningsmarginaler

| (62) | De reviderade genomsnittliga normalvärden som fastställts för Taiwan, som är jämförbart land, och jämförelsen med de kinesiska exporterande tillverkarnas exportpris ledde till att de slutgiltiga dumpningsmarginalerna blev lägre. |
| --- | --- |

(62)

De reviderade genomsnittliga normalvärden som fastställts för Taiwan, som är jämförbart land, och jämförelsen med de kinesiska exporterande tillverkarnas exportpris ledde till att de slutgiltiga dumpningsmarginalerna blev lägre.

| (63) | De slutgiltiga dumpningsmarginalerna för de kinesiska exporterande tillverkarna är följande:






  — | 5,1 % för Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd |
| --- | --- | --- |

(63)

De slutgiltiga dumpningsmarginalerna för de kinesiska exporterande tillverkarna är följande:

—

5,1 % för Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd

| — | 0 % för Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd |
| --- | --- |

—

0 % för Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd

| — | 5,5 % för Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd |
| --- | --- |

—

5,5 % för Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd

| — | 5,3 % för samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet. |
| --- | --- |

—

5,3 % för samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet.

| (64) | För de företag som ansökte om individuell undersökning fastställdes följande slutgiltiga dumpningsmarginaler:






  — | 9,8 % för Oriental Industries (Suzhou) Ltd |
| --- | --- | --- |

(64)

För de företag som ansökte om individuell undersökning fastställdes följande slutgiltiga dumpningsmarginaler:

—

9,8 % för Oriental Industries (Suzhou) Ltd

| — | 0 % för Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd |
| --- | --- |

—

0 % för Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd

3.3   Sydkorea

3.3.1   Normalvärde

| (65) | Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter beträffande normalvärdet, vilket förklaras i skälen 75–76 i förordningen om preliminär tull, bekräftas dessa slutsatser. |
| --- | --- |

(65)

Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter beträffande normalvärdet, vilket förklaras i skälen 75–76 i förordningen om preliminär tull, bekräftas dessa slutsatser.

3.3.2   Exportpris

| (66) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande exportpriset bekräftas skälen 77–78 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(66)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande exportpriset bekräftas skälen 77–78 i förordningen om preliminär tull.

3.3.3   Jämförelse

| (67) | Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter beträffande jämförelsen som föranleder någon ändring av de preliminära slutsatserna, bekräftas skälen 79–81 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(67)

Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter beträffande jämförelsen som föranleder någon ändring av de preliminära slutsatserna, bekräftas skälen 79–81 i förordningen om preliminär tull.

3.3.4   Dumpningsmarginaler

| (68) | Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter beträffande dumpningsmarginalerna som föranleder någon ändring av de preliminära slutsatserna rörande Sydkorea, bekräftas skälen 82–85 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(68)

Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter beträffande dumpningsmarginalerna som föranleder någon ändring av de preliminära slutsatserna rörande Sydkorea, bekräftas skälen 82–85 i förordningen om preliminär tull.

4.   SKADA

4.1   Tillverkningen i unionen

| (69) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande tillverkningen i unionen bekräftas skälen 94–96 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(69)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande tillverkningen i unionen bekräftas skälen 94–96 i förordningen om preliminär tull.

4.2   Definition av unionsindustrin

| (70) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande definitionen av unionsindustrin bekräftas skäl 97 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(70)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande definitionen av unionsindustrin bekräftas skäl 97 i förordningen om preliminär tull.

4.3   Förbrukningen i unionen

| (71) | Det erinras om att förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av Eurostats uppgifter om den sammanlagda importen och unionsindustrins sammanlagda försäljning på unionsmarknaden, däribland en uppskattning på grundval av uppgifter i klagomålet av försäljningsvolymen för de tillverkare som inte gett sig till känna.

  Tabell 1











  Förbrukning i unionen | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ton | 221 277 | 233 969 | 265 826 | 241 258 | 205 912 |
| Index 2005 = 100 | 100 | 106 | 120 | 109 | 93 |
| Källa: Eurostat, uppgifter i klagomålet och frågeformulär. |

(71)

Det erinras om att förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av Eurostats uppgifter om den sammanlagda importen och unionsindustrins sammanlagda försäljning på unionsmarknaden, däribland en uppskattning på grundval av uppgifter i klagomålet av försäljningsvolymen för de tillverkare som inte gett sig till känna.

Tabell 1

Förbrukning i unionen

2005

2006

2007

2008

UP

Ton

221 277

233 969

265 826

241 258

205 912

Index 2005 = 100

100

106

120

109

93

Källa: Eurostat, uppgifter i klagomålet och frågeformulär.

| (72) | Totalt sett minskade unionens förbrukning med 7 % under skadeundersökningsperioden. Den ökade med 20 % mellan 2005 och 2007, för att därefter minska med 27 % mellan 2007 och undersökningsperioden. Nedgången i förbrukningen under 2008 och undersökningsperioden berodde på en vikande efterfrågan, särskilt under andra halvåret 2008, till följd av den ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

(72)

Totalt sett minskade unionens förbrukning med 7 % under skadeundersökningsperioden. Den ökade med 20 % mellan 2005 och 2007, för att därefter minska med 27 % mellan 2007 och undersökningsperioden. Nedgången i förbrukningen under 2008 och undersökningsperioden berodde på en vikande efterfrågan, särskilt under andra halvåret 2008, till följd av den ekonomiska krisen.

| (73) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande förbrukningen i unionen, bekräftas slutsatserna i skälen 98–100 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(73)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande förbrukningen i unionen, bekräftas slutsatserna i skälen 98–100 i förordningen om preliminär tull.

4.4   Import till Europeiska unionen från Kina, Sydkorea och Taiwan

4.4.1   Sammantagen bedömning av importens verkningar

| (74) | Det erinras om att importen från Sydkorea och Taiwan inte bedömdes tillsammans med den dumpade importen från Kina, eftersom importen från både Sydkorea och Taiwan inte skedde till dumpade priser under undersökningsperioden, vilket konstateras i skälen 102 och 103 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(74)

Det erinras om att importen från Sydkorea och Taiwan inte bedömdes tillsammans med den dumpade importen från Kina, eftersom importen från både Sydkorea och Taiwan inte skedde till dumpade priser under undersökningsperioden, vilket konstateras i skälen 102 och 103 i förordningen om preliminär tull.

| (75) | För att ta ställning till om importen från de berörda länderna borde bedömas sammantaget i samband med denna undersökning gjordes en individuell undersökning av importen från varje land i enlighet med villkoren i artikel 3.4 i grundförordningen. Eftersom dumpningsmarginalen när det gäller importen från Sydkorea och Taiwan understeg miniminivån blev slutsatsen att importen från Sydkorea och Taiwan inte borde bedömas tillsammans med den dumpade importen från Kina. Till följd av denna slutsats gjordes en separat analys av importen från dessa länder i skälen 147–152 i förordningen om preliminär tull i enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(75)

För att ta ställning till om importen från de berörda länderna borde bedömas sammantaget i samband med denna undersökning gjordes en individuell undersökning av importen från varje land i enlighet med villkoren i artikel 3.4 i grundförordningen. Eftersom dumpningsmarginalen när det gäller importen från Sydkorea och Taiwan understeg miniminivån blev slutsatsen att importen från Sydkorea och Taiwan inte borde bedömas tillsammans med den dumpade importen från Kina. Till följd av denna slutsats gjordes en separat analys av importen från dessa länder i skälen 147–152 i förordningen om preliminär tull i enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen.

4.4.2   Dumpad import från Kina

| (76) | Det erinras om att det i det preliminära skedet konstaterades att en exporterande tillverkare i Kina inte dumpade sina produkter på unionsmarknaden. Denna tillverkares export togs därför inte med i analysen avseende den dumpade kinesiska importens utveckling på unionsmarknaden. Till följd av individuella undersökningar som genomfördes efter införandet av provisoriska åtgärder konstaterades att exporten från en annan exporterande tillverkare i Kina inte skedde till dumpade priser, vilket konstateras i skäl 64. Därför togs inte heller denna export med i analysen avseende den dumpade kinesiska importens utveckling på unionsmarknaden och inverkan på unionsindustrin. Uppgifterna om den dumpade importen från Kina revideras i enlighet med detta.

  Tabell 2











  Dumpad import från Kina | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import (ton) | 4 350 | 11 926 | 31 223 | 39 072 | 38 404 |
| Index | 100 | 274 | 718 | 898 | 883 |
| Marknadsandel | 2,4 % | 5,6 % | 11,9 % | 16,3 % | 18,8 % |
| Genomsnittspris EUR/ton: | 2 783 | 1 705 | 1 524 | 1 574 | 1 532 |
| Index | 100 | 61 | 55 | 57 | 55 |
| Källa: Eurostat, uppgifter i klagomålet och frågeformulär. |

(76)

Det erinras om att det i det preliminära skedet konstaterades att en exporterande tillverkare i Kina inte dumpade sina produkter på unionsmarknaden. Denna tillverkares export togs därför inte med i analysen avseende den dumpade kinesiska importens utveckling på unionsmarknaden. Till följd av individuella undersökningar som genomfördes efter införandet av provisoriska åtgärder konstaterades att exporten från en annan exporterande tillverkare i Kina inte skedde till dumpade priser, vilket konstateras i skäl 64. Därför togs inte heller denna export med i analysen avseende den dumpade kinesiska importens utveckling på unionsmarknaden och inverkan på unionsindustrin. Uppgifterna om den dumpade importen från Kina revideras i enlighet med detta.

Tabell 2

Dumpad import från Kina

2005

2006

2007

2008

UP

Import (ton)

4 350

11 926

31 223

39 072

38 404

Index

100

274

718

898

883

Marknadsandel

2,4 %

5,6 %

11,9 %

16,3 %

18,8 %

Genomsnittspris EUR/ton:

2 783

1 705

1 524

1 574

1 532

Index

100

61

55

57

55

Källa: Eurostat, uppgifter i klagomålet och frågeformulär.

| (77) | Efter det att uppgifterna om den dumpade importen från Kina hade reviderats konstaterades att den hade ökat dramatiskt och mer än åttadubblats i fråga om volym under skadeundersökningsperioden, samtidigt som de genomsnittliga importpriserna hade sjunkit kraftigt med 45 %. |
| --- | --- |

(77)

Efter det att uppgifterna om den dumpade importen från Kina hade reviderats konstaterades att den hade ökat dramatiskt och mer än åttadubblats i fråga om volym under skadeundersökningsperioden, samtidigt som de genomsnittliga importpriserna hade sjunkit kraftigt med 45 %.

4.4.3   Prisunderskridande

| (78) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande prisunderskridande bekräftas den metod för fastställande av prisunderskridande som beskrivs i skälen 110 och 111 i förordningen om preliminär tull. Till följd av de individuella undersökningar som beviljades efter införandet av provisoriska åtgärder (se skäl 31) omprövades dock prisjämförelsen av likartade produkttyper. Denna omprövning bekräftade att den dumpade importen från Kina under undersökningsperioden underskred unionsindustrins priser med 24,1 %. |
| --- | --- |

(78)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande prisunderskridande bekräftas den metod för fastställande av prisunderskridande som beskrivs i skälen 110 och 111 i förordningen om preliminär tull. Till följd av de individuella undersökningar som beviljades efter införandet av provisoriska åtgärder (se skäl 31) omprövades dock prisjämförelsen av likartade produkttyper. Denna omprövning bekräftade att den dumpade importen från Kina under undersökningsperioden underskred unionsindustrins priser med 24,1 %.

4.5   Unionsindustrins ekonomiska situation

| (79) | Det erinras om att eftersom importen från Sydkorea, Taiwan och två kinesiska företag inte skedde till dumpade priser skulle denna import inte bedömas tillsammans med den dumpade importen från Kina. Denna import ingick därför inte i analysen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin utan bedömdes för sig. |
| --- | --- |

(79)

Det erinras om att eftersom importen från Sydkorea, Taiwan och två kinesiska företag inte skedde till dumpade priser skulle denna import inte bedömas tillsammans med den dumpade importen från Kina. Denna import ingick därför inte i analysen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin utan bedömdes för sig.

| (80) | Såsom nämns i skäl 113 i förordningen om preliminär tull omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer för att bedöma unionsindustrins tillstånd från mars 2005 och fram till och med slutet av undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(80)

Såsom nämns i skäl 113 i förordningen om preliminär tull omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer för att bedöma unionsindustrins tillstånd från mars 2005 och fram till och med slutet av undersökningsperioden.

| (81) | Det erinras om att skadebilden var tydlig i det preliminära skedet i och med att de flesta av skadeindikatorerna följde en sjunkande trend under skadeundersökningsperioden: produktionsvolym (– 36 %), försäljningsvolym (– 29 %), försäljningspriser (– 9 %) och marknadsandel (– 23 %). Dessutom sjönk även skadeindikatorerna som gäller unionsindustrins ekonomiska resultat dramatiskt, såsom lönsamhet (– 16,3 procentenheter) och kassaflöde (– 141 %), samtidigt som investeringarna minskade kraftigt (– 89 %). |
| --- | --- |

(81)

Det erinras om att skadebilden var tydlig i det preliminära skedet i och med att de flesta av skadeindikatorerna följde en sjunkande trend under skadeundersökningsperioden: produktionsvolym (– 36 %), försäljningsvolym (– 29 %), försäljningspriser (– 9 %) och marknadsandel (– 23 %). Dessutom sjönk även skadeindikatorerna som gäller unionsindustrins ekonomiska resultat dramatiskt, såsom lönsamhet (– 16,3 procentenheter) och kassaflöde (– 141 %), samtidigt som investeringarna minskade kraftigt (– 89 %).

| (82) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande tillverkning, tillverkningskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, priser, lagerhållning, sysselsättning, löner, produktivitet och unionsindustrins finansiella resultatindikatorer, bekräftas de preliminära slutsatserna i skälen 114–126 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(82)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande tillverkning, tillverkningskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, priser, lagerhållning, sysselsättning, löner, produktivitet och unionsindustrins finansiella resultatindikatorer, bekräftas de preliminära slutsatserna i skälen 114–126 i förordningen om preliminär tull.

| (83) | Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter beträffande unionsindustrins ekonomiska situation bekräftas slutsatsen i skälen 127–130 i förordningen om preliminär tull att unionsindustrin led väsentlig skada. |
| --- | --- |

(83)

Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter beträffande unionsindustrins ekonomiska situation bekräftas slutsatsen i skälen 127–130 i förordningen om preliminär tull att unionsindustrin led väsentlig skada.

5.   ORSAKSSAMBAND

5.1   Inledande anmärkning

| (84) | I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen granskades huruvida den dumpade importen av den berörda produkten med ursprung i Kina vållade unionsindustrin skada i sådan grad att den kan anses vara väsentlig. Andra kända faktorer, utöver den dumpade importen, vilka eventuellt skadade unionsindustrin samtidigt med denna, undersöktes också för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av andra faktorer inte tillskrevs den dumpade importen. |
| --- | --- |

(84)

I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen granskades huruvida den dumpade importen av den berörda produkten med ursprung i Kina vållade unionsindustrin skada i sådan grad att den kan anses vara väsentlig. Andra kända faktorer, utöver den dumpade importen, vilka eventuellt skadade unionsindustrin samtidigt med denna, undersöktes också för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av andra faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.

5.2   Den dumpade importens verkningar

| (85) | Volymen av den dumpade importen från Kina ökade dramatiskt under skadeundersökningsperioden. Efter den revidering av uppgifterna om den dumpade importen med ursprung i Kina som beskrivs i skäl 76 mer än åttadubblades den dumpade importen från Kina i fråga om volym mellan 2005 och undersökningsperioden, vilket ledde till att dess marknadsandel växte med omkring 16 procentenheter. Under samma period minskade förbrukningen i unionen med 7 %. |
| --- | --- |

(85)

Volymen av den dumpade importen från Kina ökade dramatiskt under skadeundersökningsperioden. Efter den revidering av uppgifterna om den dumpade importen med ursprung i Kina som beskrivs i skäl 76 mer än åttadubblades den dumpade importen från Kina i fråga om volym mellan 2005 och undersökningsperioden, vilket ledde till att dess marknadsandel växte med omkring 16 procentenheter. Under samma period minskade förbrukningen i unionen med 7 %.

| (86) | Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins försäljningsvolym betydligt med 29 % och den förlorade följaktligen marknadsandelar, från 51,1 % till 39,2 %, dvs. nästan 12 procentenheter. Under perioden mellan 2008 och undersökningsperioden minskade unionsindustrins marknadsandel med 2 procentenheter, medan den dumpade kinesiska importens marknadsandel ökade, trots en vikande efterfrågan på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(86)

Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins försäljningsvolym betydligt med 29 % och den förlorade följaktligen marknadsandelar, från 51,1 % till 39,2 %, dvs. nästan 12 procentenheter. Under perioden mellan 2008 och undersökningsperioden minskade unionsindustrins marknadsandel med 2 procentenheter, medan den dumpade kinesiska importens marknadsandel ökade, trots en vikande efterfrågan på unionsmarknaden.

| (87) | När det gäller priserna på den dumpade importen sjönk dessa efter den revidering av uppgifterna som beskrivs i skäl 76 med 45 % under skadeundersökningsperioden och underskred kraftigt de priser som togs ut av unionsindustrin på unionsmarknaden. unionsindustrin kunde därför inte höja sina priser för att täcka de högre råvarupriserna. Detta ledde till att unionsindustrins lönsamhet på unionsmarknaden minskade från en vinst på 3 % under 2005 till en förlust på 13,3 % under undersökningsperioden (se skäl 81). |
| --- | --- |

(87)

När det gäller priserna på den dumpade importen sjönk dessa efter den revidering av uppgifterna som beskrivs i skäl 76 med 45 % under skadeundersökningsperioden och underskred kraftigt de priser som togs ut av unionsindustrin på unionsmarknaden. unionsindustrin kunde därför inte höja sina priser för att täcka de högre råvarupriserna. Detta ledde till att unionsindustrins lönsamhet på unionsmarknaden minskade från en vinst på 3 % under 2005 till en förlust på 13,3 % under undersökningsperioden (se skäl 81).

| (88) | Undersökningen visade också att den ökade volymen lågprisimport från Kina hade en negativ inverkan på marknaden i stort genom att priserna pressades ned. Den fortsatta pressen på unionsmarknaden gjorde det omöjligt för unionsindustrin att anpassa sina försäljningspriser till de högre råvarukostnaderna, framför allt under 2008, när råvarupriserna var som högst. Detta är en förklaring till unionsindustrins förlust av marknadsandelar och lönsamhet. |
| --- | --- |

(88)

Undersökningen visade också att den ökade volymen lågprisimport från Kina hade en negativ inverkan på marknaden i stort genom att priserna pressades ned. Den fortsatta pressen på unionsmarknaden gjorde det omöjligt för unionsindustrin att anpassa sina försäljningspriser till de högre råvarukostnaderna, framför allt under 2008, när råvarupriserna var som högst. Detta är en förklaring till unionsindustrins förlust av marknadsandelar och lönsamhet.

| (89) | Mot bakgrund av detta och eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande den dumpade importens inverkan kan det bekräftas att den plötsliga ökningen av dumpad lågprisimport från Kina hade en betydande negativ inverkan på unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(89)

Mot bakgrund av detta och eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande den dumpade importens inverkan kan det bekräftas att den plötsliga ökningen av dumpad lågprisimport från Kina hade en betydande negativ inverkan på unionsindustrins ekonomiska situation.

5.3   Andra faktorers inverkan

5.3.1   Icke-dumpad import

| (90) | När det gäller inverkan av den import från Kina som inte var dumpad erinras om att två kinesiska exporterande tillverkare konstaterades inte dumpa högstyrkegarn på unionsmarknaden. Det kan visserligen inte uteslutas att denna import i viss mån kan ha bidragit till den skada som åsamkats unionsindustrin, men med tanke på volymen och framför allt priserna – som i genomsnitt var högre än priserna på den dumpade importen – anses inverkan av denna icke-dumpade import inte vara sådan att det bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den skada som åsamkats unionsindustrin. |
| --- | --- |

(90)

När det gäller inverkan av den import från Kina som inte var dumpad erinras om att två kinesiska exporterande tillverkare konstaterades inte dumpa högstyrkegarn på unionsmarknaden. Det kan visserligen inte uteslutas att denna import i viss mån kan ha bidragit till den skada som åsamkats unionsindustrin, men med tanke på volymen och framför allt priserna – som i genomsnitt var högre än priserna på den dumpade importen – anses inverkan av denna icke-dumpade import inte vara sådan att det bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den skada som åsamkats unionsindustrin.

5.3.2   Andra faktorer

| (91) | Det erinras om att även andra faktorer granskades i analysen av orsakssamband, nämligen utvecklingen av efterfrågan på unionsmarknaden, råvaruprisutvecklingen, unionsindustrins tillverkning för egna behov, unionsindustrins exportresultat, importen från andra länder, däribland Sydkorea och Taiwan, och resultaten för andra tillverkare i unionen. |
| --- | --- |

(91)

Det erinras om att även andra faktorer granskades i analysen av orsakssamband, nämligen utvecklingen av efterfrågan på unionsmarknaden, råvaruprisutvecklingen, unionsindustrins tillverkning för egna behov, unionsindustrins exportresultat, importen från andra länder, däribland Sydkorea och Taiwan, och resultaten för andra tillverkare i unionen.

| (92) | En av parterna hävdade att analysen av orsakssambandet inte bevisade att den skada som orsakats av andra faktorer än den dumpade importen inte tillskrevs importen från Kina. Parten hävdade särskilt att faktorer som efterfrågeutvecklingen och högre råvarupriser bidrog till den skada som åsamkats unionsindustrin, men inte hade beaktats i analysen av orsakssambandet. |
| --- | --- |

(92)

En av parterna hävdade att analysen av orsakssambandet inte bevisade att den skada som orsakats av andra faktorer än den dumpade importen inte tillskrevs importen från Kina. Parten hävdade särskilt att faktorer som efterfrågeutvecklingen och högre råvarupriser bidrog till den skada som åsamkats unionsindustrin, men inte hade beaktats i analysen av orsakssambandet.

| (93) | När det gäller efterfrågeutvecklingen erinras om att importen från Kina lyckades få en större marknadsandel även i ett läge där förbrukningen sjönk. Beträffande råvaruprisernas uppgång medges att råvarupriserna steg under första hälften av undersökningsperioden, vilket konstateras i skäl 139 i förordningen om preliminär tull. Priserna sjönk emellertid under andra hälften av undersökningsperioden. Dessa fluktuationer i råvarupriserna påverkade alla ekonomiska aktörer. Utan prispressen från den dumpade lågprisimporten från Kina kunde unionsindustrin dessutom ha förväntats kunna anpassa sina försäljningspriser till råvaruprisutvecklingen. Skälen 138–140 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför och detta argument avvisades. |
| --- | --- |

(93)

När det gäller efterfrågeutvecklingen erinras om att importen från Kina lyckades få en större marknadsandel även i ett läge där förbrukningen sjönk. Beträffande råvaruprisernas uppgång medges att råvarupriserna steg under första hälften av undersökningsperioden, vilket konstateras i skäl 139 i förordningen om preliminär tull. Priserna sjönk emellertid under andra hälften av undersökningsperioden. Dessa fluktuationer i råvarupriserna påverkade alla ekonomiska aktörer. Utan prispressen från den dumpade lågprisimporten från Kina kunde unionsindustrin dessutom ha förväntats kunna anpassa sina försäljningspriser till råvaruprisutvecklingen. Skälen 138–140 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför och detta argument avvisades.

| (94) | Eftersom det inte har inkommit några synpunkter på unionsindustrins tillverkning för egna behov eller exportresultat bekräftas skälen 141–143 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(94)

Eftersom det inte har inkommit några synpunkter på unionsindustrins tillverkning för egna behov eller exportresultat bekräftas skälen 141–143 i förordningen om preliminär tull.

| (95) | Vissa parter hävdade också att tillverkarna i unionen inte kunde höja sina priser för att spegla de nya råvarupriskostnaderna på grund av den dumpade lågprisimporten från Sydkorea och Taiwan. |
| --- | --- |

(95)

Vissa parter hävdade också att tillverkarna i unionen inte kunde höja sina priser för att spegla de nya råvarupriskostnaderna på grund av den dumpade lågprisimporten från Sydkorea och Taiwan.

| (96) | I detta sammanhang bör det för det första påpekas att priserna på importen från Sydkorea och Taiwan var högre än de genomsnittliga priserna på importen från Kina under hela skadeundersökningsperioden. För det andra sjönk importvolymerna avsevärt mellan 2007 och slutet av undersökningsperioden. Volymen av och priserna på denna import anses därför inte ha kunnat vara huvudorsaken till den väsentliga skada som åsamkats unionsindustrin och kan därmed inte bryta orsakssambandet mellan unionsindustrins skada och den dumpade importen från Kina. Detta argument avvisades därför. |
| --- | --- |

(96)

I detta sammanhang bör det för det första påpekas att priserna på importen från Sydkorea och Taiwan var högre än de genomsnittliga priserna på importen från Kina under hela skadeundersökningsperioden. För det andra sjönk importvolymerna avsevärt mellan 2007 och slutet av undersökningsperioden. Volymen av och priserna på denna import anses därför inte ha kunnat vara huvudorsaken till den väsentliga skada som åsamkats unionsindustrin och kan därmed inte bryta orsakssambandet mellan unionsindustrins skada och den dumpade importen från Kina. Detta argument avvisades därför.

| (97) | Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter beträffande importen från tredjeländer, däribland Sydkorea och Taiwan, bekräftas skälen 144–152 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(97)

Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter beträffande importen från tredjeländer, däribland Sydkorea och Taiwan, bekräftas skälen 144–152 i förordningen om preliminär tull.

| (98) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande andra tillverkare i unionen bekräftas skälen 153 och 154 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(98)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande andra tillverkare i unionen bekräftas skälen 153 och 154 i förordningen om preliminär tull.

| (99) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade en av parterna att unionsindustrins försämrade lönsamhet bör tillskrivas det faktum att den så kallade tvåstegsproduktionstekniken utgör en så stor andel av unionsindustrins produktionskapacitet och att unionsindustrin påstås dröja med att införa den moderna så kallade enstegsproduktionstekniken. |
| --- | --- |

(99)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade en av parterna att unionsindustrins försämrade lönsamhet bör tillskrivas det faktum att den så kallade tvåstegsproduktionstekniken utgör en så stor andel av unionsindustrins produktionskapacitet och att unionsindustrin påstås dröja med att införa den moderna så kallade enstegsproduktionstekniken.

| (100) | Det bör påpekas att de produkttyper som tillverkas och säljs av de exporterande tillverkarna i Kina och av unionsindustrin i stort sett överlappar varandra. Unionsindustrin använder den så kallade tvåstegsproduktionstekniken eftersom den gör det möjligt att tillverka särskilda produkttyper som normalt säljs till ett högre pris på marknaden. Som förklaras i skälen 85–89 påverkade den dumpade lågprisimporten av högstyrkegarn från Kina hela unionsmarknaden genom att det uppstod ett pristryck. |
| --- | --- |

(100)

Det bör påpekas att de produkttyper som tillverkas och säljs av de exporterande tillverkarna i Kina och av unionsindustrin i stort sett överlappar varandra. Unionsindustrin använder den så kallade tvåstegsproduktionstekniken eftersom den gör det möjligt att tillverka särskilda produkttyper som normalt säljs till ett högre pris på marknaden. Som förklaras i skälen 85–89 påverkade den dumpade lågprisimporten av högstyrkegarn från Kina hela unionsmarknaden genom att det uppstod ett pristryck.

| (101) | Förekomsten av två olika produktionsprocesser anses därför inte i sig ha haft en väsentlig inverkan på vinstmarginalerna, i synnerhet med tanke på det pristryck som den dumpade importen från Kina gav upphov till. Ingen styrkt bevisning har heller lagts fram till stöd för påståendet att unionsindustrin åsamkades väsentlig skada på grund av bristen på modernare teknik. Detta argument avvisades därför. |
| --- | --- |

(101)

Förekomsten av två olika produktionsprocesser anses därför inte i sig ha haft en väsentlig inverkan på vinstmarginalerna, i synnerhet med tanke på det pristryck som den dumpade importen från Kina gav upphov till. Ingen styrkt bevisning har heller lagts fram till stöd för påståendet att unionsindustrin åsamkades väsentlig skada på grund av bristen på modernare teknik. Detta argument avvisades därför.

| (102) | Mot denna bakgrund och eftersom det inte inkommit några andra synpunkter konstateras att den dumpade importen från Kina åsamkade unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen bekräftas skälen 155–158 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(102)

Mot denna bakgrund och eftersom det inte inkommit några andra synpunkter konstateras att den dumpade importen från Kina åsamkade unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen bekräftas skälen 155–158 i förordningen om preliminär tull.

6.   UNIONENS INTRESSE

6.1   Inledande anmärkning

| (103) | Analysen av unionens intresse har anpassats för att ta hänsyn till att dumpningsmarginalerna reviderades till följd av synpunkter på det preliminära meddelandet av uppgifter och de individuella undersökningar som genomfördes efter införandet av provisoriska åtgärder. Med tanke på den stora samarbetsviljan skulle merparten av importen följaktligen påföras en tull på omkring 5 %, såsom nämns i skäl 63. |
| --- | --- |

(103)

Analysen av unionens intresse har anpassats för att ta hänsyn till att dumpningsmarginalerna reviderades till följd av synpunkter på det preliminära meddelandet av uppgifter och de individuella undersökningar som genomfördes efter införandet av provisoriska åtgärder. Med tanke på den stora samarbetsviljan skulle merparten av importen följaktligen påföras en tull på omkring 5 %, såsom nämns i skäl 63.

6.2   Unionsindustrin

| (104) | Det erinras om att unionsindustrin utgörs av fyra tillverkare som är belägna i olika medlemsstater och som direkt sysselsätter över 1 300 personer i verksamhet med anknytning till högstyrkegarn. Samtliga skadeindikatorer, i synnerhet de som rör unionsindustrins ekonomiska resultat, följde en negativ trend under skadeundersökningsperioden. Även sysselsättningen sjönk betydligt, med 23 %, vilket motsvarar en minskning med omkring 400 heltidsekvivalenter under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(104)

Det erinras om att unionsindustrin utgörs av fyra tillverkare som är belägna i olika medlemsstater och som direkt sysselsätter över 1 300 personer i verksamhet med anknytning till högstyrkegarn. Samtliga skadeindikatorer, i synnerhet de som rör unionsindustrins ekonomiska resultat, följde en negativ trend under skadeundersökningsperioden. Även sysselsättningen sjönk betydligt, med 23 %, vilket motsvarar en minskning med omkring 400 heltidsekvivalenter under skadeundersökningsperioden.

| (105) | Efter införandet av provisoriska åtgärder har unionsindustrin hävdat att fabriker som inte hade haft någon verksamhet på grund av den dumpade importen på senare tid har satt igång verksamheten igen. Detta visar att redan de provisoriska åtgärderna har haft en positiv inverkan på unionsindustrin. |
| --- | --- |

(105)

Efter införandet av provisoriska åtgärder har unionsindustrin hävdat att fabriker som inte hade haft någon verksamhet på grund av den dumpade importen på senare tid har satt igång verksamheten igen. Detta visar att redan de provisoriska åtgärderna har haft en positiv inverkan på unionsindustrin.

| (106) | Införandet av slutgiltiga antidumpningstullar på import med ursprung i Kina förväntas få ytterligare positiva effekter på unionsindustrins ekonomiska situation och göra det möjligt för den att återvinna åtminstone en del av sin förlorade marknadsandel. |
| --- | --- |

(106)

Införandet av slutgiltiga antidumpningstullar på import med ursprung i Kina förväntas få ytterligare positiva effekter på unionsindustrins ekonomiska situation och göra det möjligt för den att återvinna åtminstone en del av sin förlorade marknadsandel.

| (107) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande unionsindustrins intresse bekräftas skälen 160–163 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(107)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande unionsindustrins intresse bekräftas skälen 160–163 i förordningen om preliminär tull.

6.3   Importörer

| (108) | Vissa parter hävdade att analysen av åtgärdernas inverkan på importörer inte tog hänsyn till att det är svårt att snabbt byta leverantör av högstyrkegarn. I detta avseende medges att det kan ta viss tid att byta försörjningskälla beroende på slutligt användningsområde. Det kommer emellertid att finnas andra källor tillgängliga, däribland import från Sydkorea och Taiwan, liksom import från de två kinesiska exporterande tillverkare som nämns i skälen 63 och 64 och som inte kommer att omfattas av antidumpningstullar. Detta argument avvisades därför och den preliminära slutsatsen om att åtgärderna inte skulle få en betydande negativ inverkan på importörerna bekräftas. |
| --- | --- |

(108)

Vissa parter hävdade att analysen av åtgärdernas inverkan på importörer inte tog hänsyn till att det är svårt att snabbt byta leverantör av högstyrkegarn. I detta avseende medges att det kan ta viss tid att byta försörjningskälla beroende på slutligt användningsområde. Det kommer emellertid att finnas andra källor tillgängliga, däribland import från Sydkorea och Taiwan, liksom import från de två kinesiska exporterande tillverkare som nämns i skälen 63 och 64 och som inte kommer att omfattas av antidumpningstullar. Detta argument avvisades därför och den preliminära slutsatsen om att åtgärderna inte skulle få en betydande negativ inverkan på importörerna bekräftas.

| (109) | Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter bekräftas skälen 164 och 165 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(109)

Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter bekräftas skälen 164 och 165 i förordningen om preliminär tull.

6.4   Användare

| (110) | Användarna av högstyrkegarn visade ett starkt intresse för detta ärende. Av de 68 användare som kontaktades samarbetade 33 i undersökningen. Undersökningen visade att 24 av de 33 samarbetsvilliga användarna köpte högstyrkegarn från Kina. Av denna import kom 12 % från företag som inte hade dumpat sina priser. |
| --- | --- |

(110)

Användarna av högstyrkegarn visade ett starkt intresse för detta ärende. Av de 68 användare som kontaktades samarbetade 33 i undersökningen. Undersökningen visade att 24 av de 33 samarbetsvilliga användarna köpte högstyrkegarn från Kina. Av denna import kom 12 % från företag som inte hade dumpat sina priser.

| (111) | I det preliminära skedet gjordes analysen av åtgärdernas inverkan på användarna genom att användarna delades in i fyra separata sektorer (däcktillverkning, fordonstillämpningar, reptillverkning och industritillämpningar). Innan de provisoriska åtgärderna infördes kontrollerades fyra användare (två inom däcksektorn, en inom fordonssektorn och en inom industritillämpningssektorn). Efter införandet av provisoriska åtgärder gjordes en ytterligare undersökning av i vilken mån varje sektor skulle påverkas av åtgärderna. Ytterligare kontrollbesök genomfördes därför hos sju användare såsom nämns i skäl 5. Av de totalt elva användare som kontrollerades var fem små och medelstora företag. På grundval av de kontrollerade uppgifterna reviderades åtgärdernas uppskattade inverkan på användarnas vinstmarginaler så att hänsyn även togs till den reviderade tullnivån och det faktum att ytterligare en kinesisk exporterande tillverkare konstaterats inte ha dumpat sina priser. |
| --- | --- |

(111)

I det preliminära skedet gjordes analysen av åtgärdernas inverkan på användarna genom att användarna delades in i fyra separata sektorer (däcktillverkning, fordonstillämpningar, reptillverkning och industritillämpningar). Innan de provisoriska åtgärderna infördes kontrollerades fyra användare (två inom däcksektorn, en inom fordonssektorn och en inom industritillämpningssektorn). Efter införandet av provisoriska åtgärder gjordes en ytterligare undersökning av i vilken mån varje sektor skulle påverkas av åtgärderna. Ytterligare kontrollbesök genomfördes därför hos sju användare såsom nämns i skäl 5. Av de totalt elva användare som kontrollerades var fem små och medelstora företag. På grundval av de kontrollerade uppgifterna reviderades åtgärdernas uppskattade inverkan på användarnas vinstmarginaler så att hänsyn även togs till den reviderade tullnivån och det faktum att ytterligare en kinesisk exporterande tillverkare konstaterats inte ha dumpat sina priser.

| (112) | När det gäller de användare som är verksamma inom däcksektorn mottogs totalt fyra svar på frågeformuläret från däcktillverkare. Av dessa kontrollerades två före införandet av provisoriska åtgärder och en efter införandet av provisoriska åtgärder. Tillgängliga uppgifter för denna sektor visar att andelen högstyrkegarn i förhållande till produktionskostnaderna är relativt begränsad och i genomsnitt mindre än 1 %. Bara en av de samarbetsvilliga användarna importerade den berörda produkten från Kina. Hela denna import kom dock från ett företag i Kina som konstaterats inte dumpa sina priser. Det kan därför konstateras att tillgängliga uppgifter visar att däckindustrin inte kommer att påverkas av de föreslagna åtgärderna. |
| --- | --- |

(112)

När det gäller de användare som är verksamma inom däcksektorn mottogs totalt fyra svar på frågeformuläret från däcktillverkare. Av dessa kontrollerades två före införandet av provisoriska åtgärder och en efter införandet av provisoriska åtgärder. Tillgängliga uppgifter för denna sektor visar att andelen högstyrkegarn i förhållande till produktionskostnaderna är relativt begränsad och i genomsnitt mindre än 1 %. Bara en av de samarbetsvilliga användarna importerade den berörda produkten från Kina. Hela denna import kom dock från ett företag i Kina som konstaterats inte dumpa sina priser. Det kan därför konstateras att tillgängliga uppgifter visar att däckindustrin inte kommer att påverkas av de föreslagna åtgärderna.

| (113) | När det gäller användare inom fordonssektorn (främst tillverkare av säkerhetsbälten och krockkuddar), som svarade för 5 % av den totala importen av högstyrkegarn från Kina under undersökningsperioden, mottogs sammanlagt sex svar på frågeformulären. Två företag kontrollerades, ett före och ett efter införandet av provisoriska åtgärder. Andelen kinesiskt högstyrkegarn som används inom fordonssektorn reviderades efter kontrollbesök till 15 %. Kontrollbesöken visade också att den verksamhet där högstyrkegarn används totalt sett svarade för mer än 30 % av den totala omsättningen för de samarbetsvilliga företagen, i stället för de 4 % som fastställdes i det preliminära skedet. Den genomsnittliga vinsten inom denna sektor på produkter som tillverkas med högstyrkegarn bekräftas ligga på omkring 3 %. På grundval av detta dras slutsatsen att eventuella åtgärder inte allvarligt skulle påverka fordonsindustrin, eftersom den fortfarande skulle vara lönsam och dessutom inte har Kina som huvudsaklig försörjningskälla. |
| --- | --- |

(113)

När det gäller användare inom fordonssektorn (främst tillverkare av säkerhetsbälten och krockkuddar), som svarade för 5 % av den totala importen av högstyrkegarn från Kina under undersökningsperioden, mottogs sammanlagt sex svar på frågeformulären. Två företag kontrollerades, ett före och ett efter införandet av provisoriska åtgärder. Andelen kinesiskt högstyrkegarn som används inom fordonssektorn reviderades efter kontrollbesök till 15 %. Kontrollbesöken visade också att den verksamhet där högstyrkegarn används totalt sett svarade för mer än 30 % av den totala omsättningen för de samarbetsvilliga företagen, i stället för de 4 % som fastställdes i det preliminära skedet. Den genomsnittliga vinsten inom denna sektor på produkter som tillverkas med högstyrkegarn bekräftas ligga på omkring 3 %. På grundval av detta dras slutsatsen att eventuella åtgärder inte allvarligt skulle påverka fordonsindustrin, eftersom den fortfarande skulle vara lönsam och dessutom inte har Kina som huvudsaklig försörjningskälla.

| (114) | När det gäller användare inom reptillverkningssektorn mottogs totalt tre svar på frågeformulären och ett företag kontrollerades efter införandet av provisoriska åtgärder. Alla samarbetsvilliga företag inom denna sektor var små och medelstora företag och svarade för mindre än 1 % av den totala importen från Kina under undersökningsperioden. Andelen verksamhet i vilken högstyrkegarn används bekräftas utgöra omkring 18 % av den totala verksamheten. Den genomsnittliga vinstmarginalen i den sektor som använder högstyrkegarn fastställdes preliminärt till omkring 8 %. Efter kontrollbesök och den senare korrigeringen av de uppgifter som lämnats i frågeformulären reviderades denna sektors vinstmarginal till – 0,4 %. Undersökningen visade att huvuddelen av importen (71 %) under undersökningsperioden kom från Kina, medan 22 % kom från Sydkorea. Med tanke på den reviderade tullnivån bör inverkan på företag i denna sektor, om de fortsätter att köpa högstyrkegarn från Kina, bli begränsad. Det finns dessutom flera alternativa försörjningskällor. |
| --- | --- |

(114)

När det gäller användare inom reptillverkningssektorn mottogs totalt tre svar på frågeformulären och ett företag kontrollerades efter införandet av provisoriska åtgärder. Alla samarbetsvilliga företag inom denna sektor var små och medelstora företag och svarade för mindre än 1 % av den totala importen från Kina under undersökningsperioden. Andelen verksamhet i vilken högstyrkegarn används bekräftas utgöra omkring 18 % av den totala verksamheten. Den genomsnittliga vinstmarginalen i den sektor som använder högstyrkegarn fastställdes preliminärt till omkring 8 %. Efter kontrollbesök och den senare korrigeringen av de uppgifter som lämnats i frågeformulären reviderades denna sektors vinstmarginal till – 0,4 %. Undersökningen visade att huvuddelen av importen (71 %) under undersökningsperioden kom från Kina, medan 22 % kom från Sydkorea. Med tanke på den reviderade tullnivån bör inverkan på företag i denna sektor, om de fortsätter att köpa högstyrkegarn från Kina, bli begränsad. Det finns dessutom flera alternativa försörjningskällor.

| (115) | När det gäller användare inom sektorn för industritillämpningar mottogs totalt 20 svar på frågeformulären från användare som svarade för 21 % av den totala importen från Kina. Fem företag kontrollerades, ett före införandet av provisoriska åtgärder och fyra efter införandet av provisoriska åtgärder. På grundval av de uppgifter som blev tillgängliga för denna sektor efter kontrollbesöken reviderades den andel av verksamheten som använder högstyrkegarn till 54 % av den totala verksamheten. Undersökningen visade att dessa användare främst köpte högstyrkegarn från Kina (42 %) och Sydkorea (24 %), medan 29 % köptes från leverantörer i unionen och tredjeländer. De uppgifter som samlades in under de kontrollbesök som gjordes efter införandet av provisoriska åtgärder ledde till en justering av den genomsnittliga vinstmarginalen inom denna sektor, vilken fastställs till 17 %. De insamlade uppgifterna visar emellertid att den genomsnittliga vinstmarginal som fastställts för hela sektorn inte är representativ för situationen för små och medelstora företag, som i genomsnitt hade en negativ vinstmarginal på – 1,9 procent under undersökningsperioden. I det värsta scenariot, dvs. om dessa små och medelstora företag skulle köpa från kinesiska exporterande tillverkare som omfattas av åtgärder och inte byta försörjningskälla, skulle deras lönsamhet sjunka från – 1,9 % till – 3,3 % till följd av införandet av slutgiltiga åtgärder. Detta skulle vara en följd av att de köper högstyrkegarn från Kina i högre grad än de stora företagen, som skulle fortsätta att ha en hög lönsamhet. Dessa små och medelstora företag förväntas dock kunna flytta över åtminstone en del av sina inköp till leverantörer som inte omfattas av åtgärder. |
| --- | --- |

(115)

När det gäller användare inom sektorn för industritillämpningar mottogs totalt 20 svar på frågeformulären från användare som svarade för 21 % av den totala importen från Kina. Fem företag kontrollerades, ett före införandet av provisoriska åtgärder och fyra efter införandet av provisoriska åtgärder. På grundval av de uppgifter som blev tillgängliga för denna sektor efter kontrollbesöken reviderades den andel av verksamheten som använder högstyrkegarn till 54 % av den totala verksamheten. Undersökningen visade att dessa användare främst köpte högstyrkegarn från Kina (42 %) och Sydkorea (24 %), medan 29 % köptes från leverantörer i unionen och tredjeländer. De uppgifter som samlades in under de kontrollbesök som gjordes efter införandet av provisoriska åtgärder ledde till en justering av den genomsnittliga vinstmarginalen inom denna sektor, vilken fastställs till 17 %. De insamlade uppgifterna visar emellertid att den genomsnittliga vinstmarginal som fastställts för hela sektorn inte är representativ för situationen för små och medelstora företag, som i genomsnitt hade en negativ vinstmarginal på – 1,9 procent under undersökningsperioden. I det värsta scenariot, dvs. om dessa små och medelstora företag skulle köpa från kinesiska exporterande tillverkare som omfattas av åtgärder och inte byta försörjningskälla, skulle deras lönsamhet sjunka från – 1,9 % till – 3,3 % till följd av införandet av slutgiltiga åtgärder. Detta skulle vara en följd av att de köper högstyrkegarn från Kina i högre grad än de stora företagen, som skulle fortsätta att ha en hög lönsamhet. Dessa små och medelstora företag förväntas dock kunna flytta över åtminstone en del av sina inköp till leverantörer som inte omfattas av åtgärder.

| (116) | Vissa användare hävdade att antidumpningsåtgärdernas negativa inverkan på deras lönsamhet hade underskattats i den preliminära analysen av unionens intresse. De hävdade också att det skulle vara svårt för dem att vältra över kostnadsökningen på sina kunder och ifrågasatte att det var möjligt att hitta alternativa försörjningskällor. Vissa parter ifrågasatte också unionstillverkarnas kapacitet att tillhandahålla de efterfrågade produkterna. Åtgärdernas negativa inverkan på senare led i förädlingskedjan och därmed på sysselsättningen i unionen togs upp. |
| --- | --- |

(116)

Vissa användare hävdade att antidumpningsåtgärdernas negativa inverkan på deras lönsamhet hade underskattats i den preliminära analysen av unionens intresse. De hävdade också att det skulle vara svårt för dem att vältra över kostnadsökningen på sina kunder och ifrågasatte att det var möjligt att hitta alternativa försörjningskällor. Vissa parter ifrågasatte också unionstillverkarnas kapacitet att tillhandahålla de efterfrågade produkterna. Åtgärdernas negativa inverkan på senare led i förädlingskedjan och därmed på sysselsättningen i unionen togs upp.

| (117) | När det gäller argumentet om lönsamhet visade analysen på grundval av reviderade uppgifter till följd av de kontrollbesök som genomfördes efter införandet av provisoriska åtgärder mycket riktigt att en del av reptillverkningsbranschen och sektorn för industritillämpningar skulle påverkas negativt av åtgärderna, om användare som köper från kinesiska exporterande tillverkare som omfattas av åtgärder fortsätter att göra detta och inte byter försörjningskälla. Denna inverkan skulle dock förmodligen vara begränsad med tanke på den sänkta tullnivån och att det finns alternativa försörjningskällor. |
| --- | --- |

(117)

När det gäller argumentet om lönsamhet visade analysen på grundval av reviderade uppgifter till följd av de kontrollbesök som genomfördes efter införandet av provisoriska åtgärder mycket riktigt att en del av reptillverkningsbranschen och sektorn för industritillämpningar skulle påverkas negativt av åtgärderna, om användare som köper från kinesiska exporterande tillverkare som omfattas av åtgärder fortsätter att göra detta och inte byter försörjningskälla. Denna inverkan skulle dock förmodligen vara begränsad med tanke på den sänkta tullnivån och att det finns alternativa försörjningskällor.

| (118) | När det gäller argumentet att det inte skulle vara möjligt för användare att vältra över kostnadsökningen på sina kunder visade undersökningen att det i vissa branscher förvisso kan vara svårt att höja priserna. Det erinras emellertid om att de kinesiska exporterande tillverkarnas stora samarbetsvilja innebär att merparten av importen från Kina skulle påföras en tull på omkring 5 %, såsom nämns i skäl 103. Användare förväntas därför kunna övervältra åtminstone en del av kostnadsökningen på sina kunder, och även utan prishöjningar beräknas effekten på deras lönsamhet bli relativt begränsad. |
| --- | --- |

(118)

När det gäller argumentet att det inte skulle vara möjligt för användare att vältra över kostnadsökningen på sina kunder visade undersökningen att det i vissa branscher förvisso kan vara svårt att höja priserna. Det erinras emellertid om att de kinesiska exporterande tillverkarnas stora samarbetsvilja innebär att merparten av importen från Kina skulle påföras en tull på omkring 5 %, såsom nämns i skäl 103. Användare förväntas därför kunna övervältra åtminstone en del av kostnadsökningen på sina kunder, och även utan prishöjningar beräknas effekten på deras lönsamhet bli relativt begränsad.

| (119) | När det gäller argumentet att unionsindustrin inte skulle kunna tillhandahålla de efterfrågade produkterna om det införs antidumpningsåtgärder, visade undersökningen att det ibland hade förekommit viss oregelbundenhet i tidigare leveranser från unionstillverkare till vissa användare. Undersökningen tydde emellertid inte på att denna oregelbundenhet förekom kontinuerligt. När det gäller den påstådda svårigheten att byta försörjningskälla framkom det i samband med kontrollbesöken mycket riktigt att ett nytt högstyrkegarn för att kunna användas i tillverkningen i stor skala måste genomgå en rad tester i syfte att kontrollera att det både är kompatibelt med maskinerna och uppfyller kvalitetskraven för slutprodukterna. Hur långvarig denna testprocess är beror på slutproduktens användningsområde. Det medges därför att det för vissa användare kan vara en lång och kostsam process att byta leverantör, om än i varierande grad beroende på vilka produkter de tillverkar. Kontrollbesöken visade emellertid att vissa företag försöker följa en strategi som innebär att de skaffar sig flera leverantörer för att undvika att bli beroende av en enda källa. |
| --- | --- |

(119)

När det gäller argumentet att unionsindustrin inte skulle kunna tillhandahålla de efterfrågade produkterna om det införs antidumpningsåtgärder, visade undersökningen att det ibland hade förekommit viss oregelbundenhet i tidigare leveranser från unionstillverkare till vissa användare. Undersökningen tydde emellertid inte på att denna oregelbundenhet förekom kontinuerligt. När det gäller den påstådda svårigheten att byta försörjningskälla framkom det i samband med kontrollbesöken mycket riktigt att ett nytt högstyrkegarn för att kunna användas i tillverkningen i stor skala måste genomgå en rad tester i syfte att kontrollera att det både är kompatibelt med maskinerna och uppfyller kvalitetskraven för slutprodukterna. Hur långvarig denna testprocess är beror på slutproduktens användningsområde. Det medges därför att det för vissa användare kan vara en lång och kostsam process att byta leverantör, om än i varierande grad beroende på vilka produkter de tillverkar. Kontrollbesöken visade emellertid att vissa företag försöker följa en strategi som innebär att de skaffar sig flera leverantörer för att undvika att bli beroende av en enda källa.

| (120) | Vissa parter framhöll också situationen för små och medelstora företag och hävdade att det är svårt för sådana företag att köpa råvaror eftersom de inte uppnår de minimikvantiteter som tillverkare kräver. Det bör i detta avseende påpekas att svårigheter som rör krav på minimikvantiteter tycks vara ett redan befintligt mönster i affärsverksamhet oavsett om åtgärder införs eller ej. Införandet av tullar anses inte i sig påverka redan etablerade affärsmönster bland de ekonomiska aktörerna. Dessa argument ansågs därför inte ha någon grund. |
| --- | --- |

(120)

Vissa parter framhöll också situationen för små och medelstora företag och hävdade att det är svårt för sådana företag att köpa råvaror eftersom de inte uppnår de minimikvantiteter som tillverkare kräver. Det bör i detta avseende påpekas att svårigheter som rör krav på minimikvantiteter tycks vara ett redan befintligt mönster i affärsverksamhet oavsett om åtgärder införs eller ej. Införandet av tullar anses inte i sig påverka redan etablerade affärsmönster bland de ekonomiska aktörerna. Dessa argument ansågs därför inte ha någon grund.

| (121) | Vissa berörda parter hävdade slutligen att unionsindustrin inte skulle vara en tillförlitlig källa eftersom den inte har ett komplett produktsortiment och produkterna är av lägre kvalitet och kostar mer. Det bör i detta avseende påpekas att även om unionstillverkarna inte kan tillhandahålla hela det utbud av produkter som efterfrågas finns det alternativa försörjningskällor som bör göra det möjligt att uppnå ett komplett produktsortiment. Den relativt låga tullnivån bör dessutom inte hindra användare från att komplettera sitt produktsortiment genom att fortsätta att även importera från Kina. Det faktum att fabriker nyligen har satt igång sin verksamhet på nytt, vilket nämns ovan, bör dessutom stilla denna oro eftersom det gör det möjligt att avsätta en större kapacitet för tillverkning av ett större antal produkter. Detta argument avvisades därför. |
| --- | --- |

(121)

Vissa berörda parter hävdade slutligen att unionsindustrin inte skulle vara en tillförlitlig källa eftersom den inte har ett komplett produktsortiment och produkterna är av lägre kvalitet och kostar mer. Det bör i detta avseende påpekas att även om unionstillverkarna inte kan tillhandahålla hela det utbud av produkter som efterfrågas finns det alternativa försörjningskällor som bör göra det möjligt att uppnå ett komplett produktsortiment. Den relativt låga tullnivån bör dessutom inte hindra användare från att komplettera sitt produktsortiment genom att fortsätta att även importera från Kina. Det faktum att fabriker nyligen har satt igång sin verksamhet på nytt, vilket nämns ovan, bör dessutom stilla denna oro eftersom det gör det möjligt att avsätta en större kapacitet för tillverkning av ett större antal produkter. Detta argument avvisades därför.

| (122) | När det gäller påståendet om åtgärdernas effekt på senare led i förädlingskedjan, och därmed också på sysselsättningen i unionen, anses denna inverkan mot bakgrund av ovanstående vara försumbar. |
| --- | --- |

(122)

När det gäller påståendet om åtgärdernas effekt på senare led i förädlingskedjan, och därmed också på sysselsättningen i unionen, anses denna inverkan mot bakgrund av ovanstående vara försumbar.

6.5   Slutsats om unionens intresse

| (123) | På grundval av ovanstående dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av antidumpningstullar mot importen av högstyrkegarn med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(123)

På grundval av ovanstående dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av antidumpningstullar mot importen av högstyrkegarn med ursprung i Kina.

7.   SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

7.1   Nivå för undanröjande av skada

| (124) | Eftersom det inte inkommit några underbyggda synpunkter som föranleder någon ändring av slutsatsen om nivån för undanröjande av skada, bekräftas skälen 179–183 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(124)

Eftersom det inte inkommit några underbyggda synpunkter som föranleder någon ändring av slutsatsen om nivån för undanröjande av skada, bekräftas skälen 179–183 i förordningen om preliminär tull.

7.2   Slutgiltiga åtgärder

| (125) | Mot denna bakgrund anser kommissionen att slutgiltiga antidumpningsåtgärder bör införas på import av högstyrkegarn med ursprung i Kina och att dessa, i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande de lägre av dumpnings- och skademarginalerna. Alla tullsatser bör därför fastställas till den nivå på dumpningsmarginalerna som konstaterats. |
| --- | --- |

(125)

Mot denna bakgrund anser kommissionen att slutgiltiga antidumpningsåtgärder bör införas på import av högstyrkegarn med ursprung i Kina och att dessa, i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande de lägre av dumpnings- och skademarginalerna. Alla tullsatser bör därför fastställas till den nivå på dumpningsmarginalerna som konstaterats.

| (126) | Eftersom de dumpningsmarginaler som har fastställts för Sydkorea och Taiwan understiger miniminivån införs inga slutgiltiga antidumpningstullar på import med ursprung i Sydkorea och Taiwan. |
| --- | --- |

(126)

Eftersom de dumpningsmarginaler som har fastställts för Sydkorea och Taiwan understiger miniminivån införs inga slutgiltiga antidumpningstullar på import med ursprung i Sydkorea och Taiwan.

| (127) | Följande antidumpningstullar föreslås:








  Företag | Nivå för undanröjande av skada | Dumpningsmarginal | Antidumpningstullsats |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd | 57,1 % | 5,1 % | 5,1 % |
| Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd | Ingen uppgift | 0 | 0 % |
| Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd | 57,6 % | 5,5 % | 5,5 % |
| Samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet | 57,3 % | 5,3 % | 5,3 % |
| Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd | Ingen uppgift | 0 | 0 % |
| Oriental Industries (Suzhou) Ltd | 53,2 % | 9,8 % | 9,8 % |
| Övriga företag i Kina | 57,6 % | 9,8 % | 9,8 % |

(127)

Följande antidumpningstullar föreslås:

Företag

Nivå för undanröjande av skada

Dumpningsmarginal

Antidumpningstullsats

Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd

57,1 %

5,1 %

5,1 %

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd

Ingen uppgift

0

0 %

Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd

57,6 %

5,5 %

5,5 %

Samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet

57,3 %

5,3 %

5,3 %

Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd

Ingen uppgift

0

0 %

Oriental Industries (Suzhou) Ltd

53,2 %

9,8 %

9,8 %

Övriga företag i Kina

57,6 %

9,8 %

9,8 %

| (128) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den aktuella undersökningen. Därför speglar de den situation som konstaterats under undersökningen i fråga om dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tullen för ”övriga företag”) är uteslutande tillämpliga på import av produkter med ursprung i Kina som har tillverkats av dessa företag, dvs. de specifika rättsliga enheter som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns med namn och adress i denna förordnings artikeldel, inbegripet juridiska personer som är de uttryckligen omnämnda företagen närstående, får inte omfattas av dessa tullsatser, utan ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på övriga företag. |
| --- | --- |

(128)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den aktuella undersökningen. Därför speglar de den situation som konstaterats under undersökningen i fråga om dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tullen för ”övriga företag”) är uteslutande tillämpliga på import av produkter med ursprung i Kina som har tillverkats av dessa företag, dvs. de specifika rättsliga enheter som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns med namn och adress i denna förordnings artikeldel, inbegripet juridiska personer som är de uttryckligen omnämnda företagen närstående, får inte omfattas av dessa tullsatser, utan ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på övriga företag.

| (129) | Eventuella ansökningar om tillämpning av en individuell företagsspecifik antidumpningstullsats (t.ex. till följd av att enhetens namn ändrats eller att nya produktions- eller försäljningsenheter inrättats) bör snarast inges till kommissionen (3) tillsammans med alla relevanta upplysningar, särskilt beträffande eventuella ändringar av företagets verksamhet när det gäller den tillverkning och försäljning på hemmamarknaden eller på export som hänger samman med t.ex. denna namnändring eller ändring av produktions- eller försäljningsenheterna. Om det är motiverat kommer förordningen i sådana fall att ändras genom att förteckningen över företag som omfattas av individuella tullsatser uppdateras. |
| --- | --- |

(129)

Eventuella ansökningar om tillämpning av en individuell företagsspecifik antidumpningstullsats (t.ex. till följd av att enhetens namn ändrats eller att nya produktions- eller försäljningsenheter inrättats) bör snarast inges till kommissionen (3) tillsammans med alla relevanta upplysningar, särskilt beträffande eventuella ändringar av företagets verksamhet när det gäller den tillverkning och försäljning på hemmamarknaden eller på export som hänger samman med t.ex. denna namnändring eller ändring av produktions- eller försäljningsenheterna. Om det är motiverat kommer förordningen i sådana fall att ändras genom att förteckningen över företag som omfattas av individuella tullsatser uppdateras.

| (130) | Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka det avsågs att rekommendera införande av slutgiltiga antidumpningstullar. De beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter detta meddelande av uppgifter. Parternas synpunkter togs i beaktande, och undersökningsresultaten har där så varit lämpligt ändrats i enlighet med dessa synpunkter. |
| --- | --- |

(130)

Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka det avsågs att rekommendera införande av slutgiltiga antidumpningstullar. De beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter detta meddelande av uppgifter. Parternas synpunkter togs i beaktande, och undersökningsresultaten har där så varit lämpligt ändrats i enlighet med dessa synpunkter.

| (131) | För att säkerställa likabehandling mellan eventuella nya exportörer och de samarbetande företag som inte ingick i urvalet (se förteckningen i bilagan till denna förordning), bör den vägda genomsnittliga tull som införs för de sistnämnda företagen även tillämpas på eventuella nya exportörer som annars skulle ha rätt till en översyn enligt artikel 11.4 i grundförordningen, eftersom artikel 11.4 inte är tillämplig när ett stickprovsförfarande har använts. |
| --- | --- |

(131)

För att säkerställa likabehandling mellan eventuella nya exportörer och de samarbetande företag som inte ingick i urvalet (se förteckningen i bilagan till denna förordning), bör den vägda genomsnittliga tull som införs för de sistnämnda företagen även tillämpas på eventuella nya exportörer som annars skulle ha rätt till en översyn enligt artikel 11.4 i grundförordningen, eftersom artikel 11.4 inte är tillämplig när ett stickprovsförfarande har använts.

7.3   Slutgiltigt uttag av preliminär tull

| (132) | Med hänsyn till storleken på de dumpningsmarginaler som fastställts och omfattningen av den skada som unionsindustrin vållats, anses det nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts i form av de preliminära antidumpningstullar som infördes genom förordningen om preliminär tull tas ut slutgiltigt, upp till en nivå som motsvarar beloppen för de slutgiltiga antidumpningstullar som införs. Om de slutgiltiga tullarna är lägre än de preliminära tullarna bör de belopp frisläppas för vilka det preliminärt ställts säkerhet utöver beloppen för de slutgiltiga antidumpningstullarna. Om de slutgiltiga tullarna är högre än de preliminära tullarna ska endast de belopp för vilka säkerhet ställts motsvarande de preliminära tullarna slutgiltigt tas ut. |
| --- | --- |

(132)

Med hänsyn till storleken på de dumpningsmarginaler som fastställts och omfattningen av den skada som unionsindustrin vållats, anses det nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts i form av de preliminära antidumpningstullar som infördes genom förordningen om preliminär tull tas ut slutgiltigt, upp till en nivå som motsvarar beloppen för de slutgiltiga antidumpningstullar som införs. Om de slutgiltiga tullarna är lägre än de preliminära tullarna bör de belopp frisläppas för vilka det preliminärt ställts säkerhet utöver beloppen för de slutgiltiga antidumpningstullarna. Om de slutgiltiga tullarna är högre än de preliminära tullarna ska endast de belopp för vilka säkerhet ställts motsvarande de preliminära tullarna slutgiltigt tas ut.

8.   AVSLUTANDE AV FÖRFARANDET

| (133) | Mot bakgrund av undersökningsresultaten beträffande import med ursprung i Sydkorea och Taiwan ska förfarandet när det gäller dessa två länder avslutas. |
| --- | --- |

(133)

Mot bakgrund av undersökningsresultaten beträffande import med ursprung i Sydkorea och Taiwan ska förfarandet när det gäller dessa två länder avslutas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av högstyrkegarn av polyestrar (annat än sytråd), inte i detaljhandelsuppläggningar, inbegripet monofilament av syntetmaterial med en längdvikt av mindre än 67 decitex, med ursprung i Folkrepubliken Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 5402 20 00.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Företag | Tull (i %) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd | 5,1 | A974 |
| Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd | 0 | A976 |
| Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd | 5,5 | A975 |
| Företag som förtecknas i bilaga | 5,3 | A977 |
| Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd | 0 | A989 |
| Oriental Industries (Suzhou) Ltd | 9,8 | A990 |
| Övriga företag | 9,8 | A999 |

Företag

Tull (i %)

Taric-tilläggsnummer

Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd

5,1

A974

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd

0

A976

Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd

5,5

A975

Företag som förtecknas i bilaga

5,3

A977

Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd

0

A989

Oriental Industries (Suzhou) Ltd

9,8

A990

Övriga företag

9,8

A999

3.   Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Antidumpningsförfarandet beträffande import av högstyrkegarn av polyestrar med ursprung i Republiken Sydkorea och Taiwan ska avslutas.

Artikel 3

De belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidumpningstullar enligt förordning (EU) nr 478/2010 beträffande import av högstyrkegarn av polyestrar (annat än sytråd), inte i detaljhandelsuppläggningar, inbegripet monofilament med en längdvikt av mindre än 67 decitex, med ursprung i Folkrepubliken Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 5402 20 00, ska slutgiltigt tas ut med den slutgiltiga tullsats som införs i enlighet med artikel 1. De belopp för vilka säkerhet ställts och som överskrider den slutgiltiga antidumpningstullsatsen ska frisläppas.

Artikel 4

Om en ny exporterande tillverkare i Folkrepubliken Kina lämnar tillräcklig bevisning till kommissionen för att företaget

| — | inte exporterade de produkter som avses i artikel 1.1 till unionen under undersökningsperioden (1 juli 2008–30 juni 2009), |
| --- | --- |

—

inte exporterade de produkter som avses i artikel 1.1 till unionen under undersökningsperioden (1 juli 2008–30 juni 2009),

| — | inte är närstående någon av de exportörer eller tillverkare i Folkrepubliken Kina som omfattas av de åtgärder som införs genom denna förordning, |
| --- | --- |

—

inte är närstående någon av de exportörer eller tillverkare i Folkrepubliken Kina som omfattas av de åtgärder som införs genom denna förordning,

| — | faktiskt exporterade den berörda produkten till unionen efter den undersökningsperiod som ligger till grund för åtgärderna, eller genom avtal gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till unionen, |
| --- | --- |

—

faktiskt exporterade den berörda produkten till unionen efter den undersökningsperiod som ligger till grund för åtgärderna, eller genom avtal gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till unionen,

får rådet, på förslag av kommissionen och efter samråd med rådgivande kommittén, med enkel majoritet besluta att ändra artikel 1.2 genom att lägga till den nya exporterande tillverkaren i förteckningen över samarbetsvilliga företag som inte ingår i stickprovet och som således omfattas av den vägda genomsnittliga tullsatsen på 5,3 %.

Artikel 5

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 29 november 2010.

På rådets vägnar

K. PEETERS

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT L 135, 2.6.2010, s. 3.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office N105 04/090, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgien.

3

---

BILAGA

SAMARBETSVILLIGA EXPORTERANDE TILLVERKARE I KINA SOM INTE INGICK I URVALET

Taric-tilläggsnummer A977

| Företagets namn | Ort |
| --- | --- |
| Heilongjiang Longdi Co., Ltd | Harbin |
| Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co., Ltd | Jiaxing |
| Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co., Ltd | Shanghai |
| Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co., Ltd | Shaoxing |
| Sinopec Shanghai Petrochemical Company | Shanghai |
| Wuxi Taiji Industry Co., Ltd | Wuxi |

Företagets namn

Ort

Heilongjiang Longdi Co., Ltd

Harbin

Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co., Ltd

Jiaxing

Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co., Ltd

Shanghai

Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co., Ltd

Shaoxing

Sinopec Shanghai Petrochemical Company

Shanghai

Wuxi Taiji Industry Co., Ltd

Wuxi

---

| 1.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 315/16 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 315/16

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1106/2010

av den 30 november 2010

om upprättande av en förteckning på åtgärder som ska undantas från tillämpningsområdet för rådets förordning (EG) nr 485/2008 om medlemsstaternas granskning av de transaktioner som utgör en del av systemet för finansiering genom Europeiska garantifonden för jordbruket

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 485/2008 av den 26 maj 2008 om medlemsstaternas granskning av de transaktioner som utgör en del av systemet för finansiering genom Europeiska garantifonden för jordbruket (1), särskilt artikel 1.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 485/2008 avser kontroll av huruvida de transaktioner som direkt eller indirekt ingår i systemet för finansiering genom Europeiska garantifonden för jordbruket EGFJ faktiskt har genomförts och har genomförts på ett riktigt sätt. Kontrollen sker genom granskning av affärshandlingar från stödmottagarna eller de betalningsskyldiga. Det är emellertid lämpligt att från den förordningens tillämpningsområde utesluta de åtgärder som till sin natur inte lämpar sig för efterhandskontroll genom granskning av affärshandlingar. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 485/2008 avser kontroll av huruvida de transaktioner som direkt eller indirekt ingår i systemet för finansiering genom Europeiska garantifonden för jordbruket EGFJ faktiskt har genomförts och har genomförts på ett riktigt sätt. Kontrollen sker genom granskning av affärshandlingar från stödmottagarna eller de betalningsskyldiga. Det är emellertid lämpligt att från den förordningens tillämpningsområde utesluta de åtgärder som till sin natur inte lämpar sig för efterhandskontroll genom granskning av affärshandlingar.

| (2) | En förteckning över undantagna åtgärder fastställs för närvarande genom kommissionens förordning (EG) nr 2311/2000 av den 18 oktober 2000 om upprättande av en förteckning över åtgärder som rådets förordning (EEG) nr 4045/89 inte skall tillämpas på och om upphävande av beslut 96/284/EG (2). Den förteckningen måste uppdateras till följd av ändringarna i jordbrukslagstiftningen. |
| --- | --- |

(2)

En förteckning över undantagna åtgärder fastställs för närvarande genom kommissionens förordning (EG) nr 2311/2000 av den 18 oktober 2000 om upprättande av en förteckning över åtgärder som rådets förordning (EEG) nr 4045/89 inte skall tillämpas på och om upphävande av beslut 96/284/EG (2). Den förteckningen måste uppdateras till följd av ändringarna i jordbrukslagstiftningen.

| (3) | Vissa åtgärder rör betalningar som antingen är arealrelaterade eller inte rör affärshandlingar som kan bli föremål för granskning. Det är därför lämpligt att utesluta sådana åtgärder från tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 485/2008. |
| --- | --- |

(3)

Vissa åtgärder rör betalningar som antingen är arealrelaterade eller inte rör affärshandlingar som kan bli föremål för granskning. Det är därför lämpligt att utesluta sådana åtgärder från tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 485/2008.

| (4) | Hänsyn bör tas till att vissa åtgärder som tidigare finansierades genom Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (garantisektionen) nu finansieras genom Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) enligt vad som fastställs i rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (3). |
| --- | --- |

(4)

Hänsyn bör tas till att vissa åtgärder som tidigare finansierades genom Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (garantisektionen) nu finansieras genom Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) enligt vad som fastställs i rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (3).

| (5) | Av tydlighetsskäl bör förordning (EG) nr 2311/2000 upphävas och ersättas med en ny text. |
| --- | --- |

(5)

Av tydlighetsskäl bör förordning (EG) nr 2311/2000 upphävas och ersättas med en ny text.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för jordbruksfonderna. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för jordbruksfonderna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det granskningssystem som infördes genom förordning (EG) nr 485/2008 ska inte tillämpas på de åtgärder som förtecknas i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Förordning (EG) nr 2311/2000 ska upphöra att gälla.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 30 november 2010.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 143, 3.6.2008, s. 1.

1

(2)  EGT L 265, 19.10.2000, s. 10.

2

(3)  EUT L 209, 11.8.2005, s. 1.

3

---

BILAGA

Åtgärder som granskningssystemet enligt förordning (EG) nr 485/2008 inte ska tillämpas på

Rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (förordningen om en samlad marknadsordning) (1) med avseende på följande:

| a) | Den gemensamma organisationen av marknaderna för lin och hampa som odlas för textilfibrer, förutsatt att det stöd enligt artikel 91 i den förordningen utbetalas till jordbrukaren. |
| --- | --- |

a)

Den gemensamma organisationen av marknaderna för lin och hampa som odlas för textilfibrer, förutsatt att det stöd enligt artikel 91 i den förordningen utbetalas till jordbrukaren.

| b) | Följande åtgärder inom den gemensamma marknaden för vinsektorn:






  i) | Röjningsprogram i enlighet med artiklarna 85–85x i förordningen, |
| --- | --- | --- |

b)

Följande åtgärder inom den gemensamma marknaden för vinsektorn:

i)

Röjningsprogram i enlighet med artiklarna 85–85x i förordningen,

| ii) | stöd enligt systemet med samlat gårdsstöd i enlighet med artikel 103o i förordningen, |
| --- | --- |

ii)

stöd enligt systemet med samlat gårdsstöd i enlighet med artikel 103o i förordningen,

| iii) | omstrukturering och omställning av vinodlingar, i enlighet med artikel 103q i förordningen, |
| --- | --- |

iii)

omstrukturering och omställning av vinodlingar, i enlighet med artikel 103q i förordningen,

| iv) | grön skörd i enlighet med artikel 103r i förordningen, och |
| --- | --- |

iv)

grön skörd i enlighet med artikel 103r i förordningen, och

| v) | spritdrycksdestillation i enlighet med artikel 103w i förordningen. |
| --- | --- |

v)

spritdrycksdestillation i enlighet med artikel 103w i förordningen.

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

---

| 1.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 315/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 315/18

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1107/2010

av den 30 november 2010

om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Pimiento de Gernika eller Gernikako Piperra [SGB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 7.4 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 6.2 första stycket i förordning (EG) nr 510/2006 har Spaniens ansökan om registrering av beteckningen ”Gernikako Piperra” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 6.2 första stycket i förordning (EG) nr 510/2006 har Spaniens ansökan om registrering av beteckningen ”Gernikako Piperra” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 har inkommit till kommissionen och därför bör denna beteckning registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 har inkommit till kommissionen och därför bör denna beteckning registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den beteckning som anges i bilagan till denna förordning ska föras in i registret.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 30 november 2010.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUT C 94, 14.4.2010, s. 23.

2

---

BILAGA

Jordbruksprodukter som anges i bilaga I till fördraget och är avsedda att användas som livsmedel:

Klass 1.6   Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

SPANIEN

Pimiento de Gernika eller Gernikako Piperra (SGB)

---

| 1.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 315/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 315/20

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1108/2010

av den 30 november 2010

om godkännande av större ändringar av produktspecifikationen för en skyddad beteckning som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Castagna del Monte Amiata [SGB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1) , särskilt artikel 7.4 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har i enlighet med artikel 9.1 första stycket och genom tillämpning av artikel 17.2 i förordning (EG) nr 510/2006 undersökt Italiens ansökan om godkännande av ändringar av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Castagna del Monte Amiata” som registrerats i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 2400/96 (2) ändrad genom förordning (EG) nr 1904/2000 (3). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i enlighet med artikel 9.1 första stycket och genom tillämpning av artikel 17.2 i förordning (EG) nr 510/2006 undersökt Italiens ansökan om godkännande av ändringar av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Castagna del Monte Amiata” som registrerats i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 2400/96 (2) ändrad genom förordning (EG) nr 1904/2000 (3).

| (2) | Eftersom de aktuella ändringarna inte är mindre ändringar i den mening som avses i artikel 9 i kommissionens förordning (EG) nr 510/2006 har kommissionen i Europeiska unionens officiella tidning
   (4) offentliggjort ansökan om ändring i enlighet med artikel 6.2 första stycket i samma förordning. Ingen invändning av det slag som avses i artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 har inkommit till kommissionen och ändringen bör därför godkännas. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom de aktuella ändringarna inte är mindre ändringar i den mening som avses i artikel 9 i kommissionens förordning (EG) nr 510/2006 har kommissionen i Europeiska unionens officiella tidning
   (4) offentliggjort ansökan om ändring i enlighet med artikel 6.2 första stycket i samma förordning. Ingen invändning av det slag som avses i artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 har inkommit till kommissionen och ändringen bör därför godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ändrade produktspecifikationen som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning rörande den beteckning som anges i bilagan till den här förordningen godkänns.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 30 november 2010.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EGT L 327, 18.12.1996, s. 11.

2

(3)  EGT L 228, 8.9.2000, s. 57.

3

(4)  EUT C 60, 11.3.2010, s. 15.

4

---

BILAGA

Jordbruksprodukter som anges i bilaga I till fördraget och som är avsedda att användas som livsmedel:

Klass 1.6   Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

ITALIEN

Castagna del Monte Amiata (SGB)

---

| 1.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 315/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 315/22

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1109/2010

av den 30 november 2010

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 1 december 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 30 november 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | AL | 50,3 |
| MA | 91,7 |
| MK | 45,6 |
| TR | 93,5 |
| ZZ | 70,3 |
| 0707 00 05 | EG | 140,2 |
| JO | 182,1 |
| TR | 80,5 |
| ZZ | 134,3 |
| 0709 90 70 | MA | 81,9 |
| TR | 122,5 |
| ZZ | 102,2 |
| 0805 20 10 | MA | 66,3 |
| ZZ | 66,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 60,9 |
| IL | 71,5 |
| TR | 63,1 |
| UY | 58,6 |
| ZZ | 63,5 |
| 0805 50 10 | AR | 57,1 |
| TR | 57,7 |
| UY | 57,1 |
| ZZ | 57,3 |
| 0808 10 80 | AR | 74,9 |
| AU | 167,9 |
| BR | 50,3 |
| CL | 84,2 |
| CN | 75,4 |
| CO | 50,3 |
| MK | 26,7 |
| NZ | 74,9 |
| US | 90,9 |
| ZA | 114,5 |
| ZZ | 81,0 |
| 0808 20 50 | CL | 78,3 |
| CN | 86,8 |
| US | 139,4 |
| ZZ | 101,5 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

AL

50,3

MA

91,7

MK

45,6

TR

93,5

ZZ

70,3

0707 00 05

EG

140,2

JO

182,1

TR

80,5

ZZ

134,3

0709 90 70

MA

81,9

TR

122,5

ZZ

102,2

0805 20 10

MA

66,3

ZZ

66,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

60,9

IL

71,5

TR

63,1

UY

58,6

ZZ

63,5

0805 50 10

AR

57,1

TR

57,7

UY

57,1

ZZ

57,3

0808 10 80

AR

74,9

AU

167,9

BR

50,3

CL

84,2

CN

75,4

CO

50,3

MK

26,7

NZ

74,9

US

90,9

ZA

114,5

ZZ

81,0

0808 20 50

CL

78,3

CN

86,8

US

139,4

ZZ

101,5

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 1.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 315/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 315/24

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1110/2010

av den 30 november 2010

om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 1 december 2010

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EU) nr 642/2010 av den 20 juli 2010 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad avser importtullarna inom spannmålssektorn (2), särskilt artikel 2.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska importtullen för produkter som omfattas av KN-numren 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vanligt vete av hög kvalitet), 1002, ex 1005 utom hybrider för utsäde, samt ex 1007, utom hybrider för utsäde, motsvara det interventionspris som gäller för sådana produkter vid import och ökas med 55 % minus det cif-importpris som gäller för sändningen i fråga. Denna tull får dock inte vara högre än tullsatsen i Gemensamma tulltaxan. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska importtullen för produkter som omfattas av KN-numren 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vanligt vete av hög kvalitet), 1002, ex 1005 utom hybrider för utsäde, samt ex 1007, utom hybrider för utsäde, motsvara det interventionspris som gäller för sådana produkter vid import och ökas med 55 % minus det cif-importpris som gäller för sändningen i fråga. Denna tull får dock inte vara högre än tullsatsen i Gemensamma tulltaxan.

| (2) | Enligt artikel 136.2 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska, för beräkning av den importtull som avses i punkt 1 i den artikeln, representativa cif-importpriser upprättas regelbundet för produkterna i fråga. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 136.2 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska, för beräkning av den importtull som avses i punkt 1 i den artikeln, representativa cif-importpriser upprättas regelbundet för produkterna i fråga.

| (3) | Enligt artikel 2.2 i förordning (EU) nr 642/2010 ska det pris som ska användas vid beräkningen av importtullen för produkter som omfattas av KN-nummer 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vete av hög kvalitet), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 och 1007 00 90 vara det dagliga representativa cif-importpris som fastställs på det sätt som anges i artikel 5 i den förordningen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 2.2 i förordning (EU) nr 642/2010 ska det pris som ska användas vid beräkningen av importtullen för produkter som omfattas av KN-nummer 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vete av hög kvalitet), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 och 1007 00 90 vara det dagliga representativa cif-importpris som fastställs på det sätt som anges i artikel 5 i den förordningen.

| (4) | De importtullar som ska gälla från och med den 1 december 2010 och som ska tillämpas till dess att ett nytt fastställande träder i kraft bör fastställas. |
| --- | --- |

(4)

De importtullar som ska gälla från och med den 1 december 2010 och som ska tillämpas till dess att ett nytt fastställande träder i kraft bör fastställas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Från och med den 1 december 2010 gäller de importtullar som fastställs i bilaga I till den här förordningen på grundval av beräkningsgrunderna i bilaga II inom den spannmålssektor som avses i artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 1 december 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 30 november 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 187, 21.7.2010, s. 5.

2

---

BILAGA I

Importtullar för de produkter som avses i artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 och som ska gälla från och med den 1 december 2010

| KN-nr | Varuslag | Importtull (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durumvete: av hög kvalitet | 0,00 |
| av medelhög kvalitet | 0,00 |
| av låg kvalitet | 0,00 |
| 1001 90 91 | Vanligt vete, för utsäde | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde | 0,00 |
| 1002 00 00 | Råg | 0,00 |
| 1005 10 90 | Utsädesmajs annan än hybridmajs | 0,00 |
| 1005 90 00 | Majs av annat slag än för utsäde (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | Sorghum av andra slag än hybrider för utsäde | 0,00 |

KN-nr

Varuslag

Importtull (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Durumvete: av hög kvalitet

0,00

av medelhög kvalitet

0,00

av låg kvalitet

0,00

1001 90 91

Vanligt vete, för utsäde

0,00

ex 1001 90 99

Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde

0,00

1002 00 00

Råg

0,00

1005 10 90

Utsädesmajs annan än hybridmajs

0,00

1005 90 00

Majs av annat slag än för utsäde (2)

0,00

1007 00 90

Sorghum av andra slag än hybrider för utsäde

0,00

---

(1)  Enligt artikel 2.4 i förordning (EU) nr 642/2010 ska importtullen för varor, som anländer till unionens via Atlanten eller Suezkanalen, minskas med

| — | 3 EUR/ton om lossningshamnen ligger i Medelhavet eller i Svarta havet, |
| --- | --- |

—

3 EUR/ton om lossningshamnen ligger i Medelhavet eller i Svarta havet,

| — | 2 EUR/ton om lossningshamnen ligger i Danmark, Estland, Irland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller Förenade kungariket eller vid den Iberiska halvöns Atlantkust. |
| --- | --- |

—

2 EUR/ton om lossningshamnen ligger i Danmark, Estland, Irland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller Förenade kungariket eller vid den Iberiska halvöns Atlantkust.

(2)  Om villkoren i artikel 3 i förordning (EU) nr 642/2010 är uppfyllda har importören rätt till en schablonmässig minskning av importtullen med 24 euro/ton.

---

BILAGA II

Beräkningsgrunder för importtullarna i bilaga I

15.11.2010-29.11.2010

| 1. | Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EU) nr 642/2010:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Vanligt vete (1) | Majs | Durumvete, hög kvalitet | Durumvete, medelhög kvalitet (2) | Durumvete, låg kvalitet (3) | Korn |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Börsnotering | 212,19 | 155,57 | — | — | — | — |
| Pris fob USA | — | — | 219,59 | 209,59 | 189,59 | 124,83 |
| Tillägg för Mexikanska golfen | — | 16,79 | — | — | — | — |
| Tillägg för Stora sjöarna | 27,17 | — | — | — | — | — |

1.

Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EU) nr 642/2010:

(EUR/t)

Vanligt vete (1)

Majs

Durumvete, hög kvalitet

Durumvete, medelhög kvalitet (2)

Durumvete, låg kvalitet (3)

Korn

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Börsnotering

212,19

155,57

—

—

—

—

Pris fob USA

—

—

219,59

209,59

189,59

124,83

Tillägg för Mexikanska golfen

—

16,79

—

—

—

—

Tillägg för Stora sjöarna

27,17

—

—

—

—

—

| 2. | Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EU) nr 642/2010:






  Fraktkostnad: Mexikanska golfen–Rotterdam | 18,24 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktkostnad: Stora sjöarna–Rotterdam | 46,62 EUR/t |

2.

Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EU) nr 642/2010:

Fraktkostnad: Mexikanska golfen–Rotterdam

18,24 EUR/t

Fraktkostnad: Stora sjöarna–Rotterdam

46,62 EUR/t

---

(1)  Bidrag med 14 EUR/ton ingår (artikel 5.3 i förordning (EU) nr 642/2010).

(2)  Avdrag med 10 EUR/ton (artikel 5.3 i förordning (EU) nr 642/2010).

(3)  Avdrag med 30 EUR/ton (artikel 5.3 i förordning (EU) nr 642/2010).

---

| 1.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 315/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 315/27

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1111/2010

av den 30 november 2010

om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 951/2006 av 30 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 318/2006 för handel med tredjeländer i sockersektorn (2), särskilt artikel 36.2 andra stycket andra meningen, och

av följande skäl:

| (1) | De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2010/11 har fastställts genom kommissionens förordning (EU) nr 867/2010 (3). Priserna och tillläggen ändrades senast genom kommissionens förordning (EU) nr 1087/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2010/11 har fastställts genom kommissionens förordning (EU) nr 867/2010 (3). Priserna och tillläggen ändrades senast genom kommissionens förordning (EU) nr 1087/2010 (4).

| (2) | De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006,

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De representativa priser och tilläggsbelopp för import av de produkter som avses i artikel 36 i förordning (EG) nr 951/2006, och som fastställs i förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11, ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 1 december 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 30 november 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUT L 259, 1.10.2010, s. 3.

3

(4)  EUT L 310, 26.11.2010, s. 9.

4

---

BILAGA

De ändrade representativa priser och tilläggsbelopp för import av vitsocker, råsocker och produkter enligt KN-nummer 1702 90 95 som gäller från och med den 1 december 2010

| (EUR) |
| --- |
| KN-nummer | Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga | Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga |
| 1701 11 10 (1) | 58,48 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 58,48 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 58,48 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 58,48 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 55,56 | 0,80 |
| 1701 99 10 (2) | 55,56 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 55,56 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,56 | 0,19 |

(EUR)

KN-nummer

Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga

Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga

1701 11 10 (1)

58,48

0,00

1701 11 90 (1)

58,48

0,00

1701 12 10 (1)

58,48

0,00

1701 12 90 (1)

58,48

0,00

1701 91 00 (2)

55,56

0,80

1701 99 10 (2)

55,56

0,00

1701 99 90 (2)

55,56

0,00

1702 90 95 (3)

0,56

0,19

---

(1)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt III i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(2)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt II i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(3)  Fastställande per 1 % sackarosinnehåll.

---

DIREKTIV

| 1.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 315/29 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 315/29

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2010/83/EU

av den 30 november 2010

om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG för att införa napropamid som verksamt ämne

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (1), särskilt artikel 6.1, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens förordningar (EG) nr 451/2000 (2) och (EG) nr 1490/2002 (3) innehåller närmare bestämmelser om genomförandet av den tredje etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG och en förteckning över de verksamma ämnen som ska bedömas för att eventuellt införas i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. I den förteckningen ingick napropamid. Genom kommissionens beslut 2008/902/EG (4) beslutades det att napropamid inte skulle tas upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens förordningar (EG) nr 451/2000 (2) och (EG) nr 1490/2002 (3) innehåller närmare bestämmelser om genomförandet av den tredje etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG och en förteckning över de verksamma ämnen som ska bedömas för att eventuellt införas i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. I den förteckningen ingick napropamid. Genom kommissionens beslut 2008/902/EG (4) beslutades det att napropamid inte skulle tas upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG.

| (2) | I enlighet med artikel 6.2 i direktiv 91/414/EEG lämnade den ursprungliga anmälaren, nedan kallad den sökande, in en ny ansökan om att ett påskyndat förfarande skulle tillämpas i enlighet med artiklarna 14–19 i kommissionens förordning (EG) nr 33/2008 av den 17 januari 2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets direktiv 91/414/EEG i fråga om ett ordinarie och ett påskyndat förfarande för bedömning av verksamma ämnen som omfattades av det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i det direktivet men som inte förts in i dess bilaga I (5). |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 6.2 i direktiv 91/414/EEG lämnade den ursprungliga anmälaren, nedan kallad den sökande, in en ny ansökan om att ett påskyndat förfarande skulle tillämpas i enlighet med artiklarna 14–19 i kommissionens förordning (EG) nr 33/2008 av den 17 januari 2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets direktiv 91/414/EEG i fråga om ett ordinarie och ett påskyndat förfarande för bedömning av verksamma ämnen som omfattades av det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i det direktivet men som inte förts in i dess bilaga I (5).

| (3) | Ansökan inlämnades till Danmark, som i enlighet med förordning (EG) nr 1490/2002 hade utsetts till rapporterande medlemsstat. Tidsfristen för det påskyndade förfarandet har följts. Specifikationen av det verksamma ämnet har klargjorts. De avsedda användningarna är desamma som de som anges i beslut 2008/902/EG. Ansökan uppfyller dessutom kraven gällande innehåll och förfarande i artikel 15 i förordning (EG) nr 33/2008. |
| --- | --- |

(3)

Ansökan inlämnades till Danmark, som i enlighet med förordning (EG) nr 1490/2002 hade utsetts till rapporterande medlemsstat. Tidsfristen för det påskyndade förfarandet har följts. Specifikationen av det verksamma ämnet har klargjorts. De avsedda användningarna är desamma som de som anges i beslut 2008/902/EG. Ansökan uppfyller dessutom kraven gällande innehåll och förfarande i artikel 15 i förordning (EG) nr 33/2008.

| (4) | Danmark utvärderade de nya uppgifter och upplysningar som den sökande lämnat och utarbetade en kompletterande rapport. Rapporten lämnades till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) och kommissionen den 30 juni 2009. Myndigheten lämnade den kompletterande rapporten till de andra medlemsstaterna och den sökande för kommentarer och sände kommissionen de kommentarer den fått in. I enlighet med artikel 20.1 i förordning (EG) nr 33/2008 och på begäran av kommissionen, lade myndigheten fram sina slutsatser om napropamid för kommissionen den 26 mars 2010 (6). Utkastet till bedömningsrapport, den kompletterande rapporten och myndighetens slutsatser granskades av medlemsstaterna och kommissionen i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa samt färdigställdes slutgiltigt den 28 oktober 2010 i form av kommissionens granskningsrapport om napropamid. |
| --- | --- |

(4)

Danmark utvärderade de nya uppgifter och upplysningar som den sökande lämnat och utarbetade en kompletterande rapport. Rapporten lämnades till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) och kommissionen den 30 juni 2009. Myndigheten lämnade den kompletterande rapporten till de andra medlemsstaterna och den sökande för kommentarer och sände kommissionen de kommentarer den fått in. I enlighet med artikel 20.1 i förordning (EG) nr 33/2008 och på begäran av kommissionen, lade myndigheten fram sina slutsatser om napropamid för kommissionen den 26 mars 2010 (6). Utkastet till bedömningsrapport, den kompletterande rapporten och myndighetens slutsatser granskades av medlemsstaterna och kommissionen i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa samt färdigställdes slutgiltigt den 28 oktober 2010 i form av kommissionens granskningsrapport om napropamid.

| (5) | Den rapporterande medlemsstatens kompletterande rapport och myndighetens nya slutsatser inriktas särskilt på de farhågor som ledde till beslutet att inte ta upp ämnet i bilaga I. Det handlade i synnerhet om den eventuella risken för kontaminering av grundvattnet med metaboliten 2-(1-naftyloxi)propionsyra, nedan kallad Nopa, samt risken för däggdjur, fiskätande fåglar och vattenlevande organismer. De nya uppgifter som den sökande lämnat visar att metaboliten Nopa varken är toxikologiskt eller biologiskt relevant. Dessutom kan risken för fåglar och däggdjur betraktas som låg, och när det gäller risken för vattenlevande organismer fann man godtagbara användningar på grundval av de ytterligare uppgifter som tillhandahållits. |
| --- | --- |

(5)

Den rapporterande medlemsstatens kompletterande rapport och myndighetens nya slutsatser inriktas särskilt på de farhågor som ledde till beslutet att inte ta upp ämnet i bilaga I. Det handlade i synnerhet om den eventuella risken för kontaminering av grundvattnet med metaboliten 2-(1-naftyloxi)propionsyra, nedan kallad Nopa, samt risken för däggdjur, fiskätande fåglar och vattenlevande organismer. De nya uppgifter som den sökande lämnat visar att metaboliten Nopa varken är toxikologiskt eller biologiskt relevant. Dessutom kan risken för fåglar och däggdjur betraktas som låg, och när det gäller risken för vattenlevande organismer fann man godtagbara användningar på grundval av de ytterligare uppgifter som tillhandahållits.

| (6) | Tack vare de kompletterande uppgifter och upplysningar som den sökande lämnat kan således de farhågor som ledde till att ämnet inte togs upp i bilaga I avföras. Några andra utestående vetenskapliga frågor har inte uppkommit. |
| --- | --- |

(6)

Tack vare de kompletterande uppgifter och upplysningar som den sökande lämnat kan således de farhågor som ledde till att ämnet inte togs upp i bilaga I avföras. Några andra utestående vetenskapliga frågor har inte uppkommit.

| (7) | De olika undersökningar som gjorts har visat att växtskyddsmedel som innehåller napropamid i allmänhet kan antas uppfylla kraven i artikel 5.1 a och b i direktiv 91/414/EEG, särskilt när det gäller de användningsområden som undersökts och som beskrivs i kommissionens granskningsrapport. Napropamid bör därför införas i bilaga I så att godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta verksamma ämne kan beviljas i alla medlemsstater i enlighet med det direktivet. |
| --- | --- |

(7)

De olika undersökningar som gjorts har visat att växtskyddsmedel som innehåller napropamid i allmänhet kan antas uppfylla kraven i artikel 5.1 a och b i direktiv 91/414/EEG, särskilt när det gäller de användningsområden som undersökts och som beskrivs i kommissionens granskningsrapport. Napropamid bör därför införas i bilaga I så att godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta verksamma ämne kan beviljas i alla medlemsstater i enlighet med det direktivet.

| (8) | Oberoende av ovanstående slutsats bör ytterligare uppgifter inhämtas om vissa specifika aspekter. Enligt artikel 6.1 i direktiv 91/414/EEG kan det ställas villkor för upptagandet av ett ämne i bilaga I. Man bör därför kräva att den sökande lämnar ytterligare uppgifter om risken i vattenmiljö när det gäller fotolysmetaboliterna och Nopa, samt uppgifter som kan användas vid riskbedömningen rörande vattenväxter. |
| --- | --- |

(8)

Oberoende av ovanstående slutsats bör ytterligare uppgifter inhämtas om vissa specifika aspekter. Enligt artikel 6.1 i direktiv 91/414/EEG kan det ställas villkor för upptagandet av ett ämne i bilaga I. Man bör därför kräva att den sökande lämnar ytterligare uppgifter om risken i vattenmiljö när det gäller fotolysmetaboliterna och Nopa, samt uppgifter som kan användas vid riskbedömningen rörande vattenväxter.

| (9) | Direktiv 91/414/EEG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Direktiv 91/414/EEG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till direktiv 91/414/EEG ska ändras i enlighet med bilagan till det här direktivet.

Artikel 2

Medlemsstaterna ska senast den 30 juni 2011 sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser tillsammans med en jämförelsetabell över bestämmelserna och detta direktiv.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den 1 januari 2011.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 30 november 2010.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EGT L 230, 19.8.1991, s. 1.

1

(2)  EGT L 55, 29.2.2000, s. 25.

2

(3)  EGT L 224, 21.8.2002, s. 23.

3

(4)  EUT L 326, 4.12.2008, s. 35.

4

(5)  EUT L 15, 18.1.2008, s. 5.

5

(6)  ”Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance napropamide”, The EFSA Journal vol. 8(2010);4, artikelnr 1565. [73 s.]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1565. Tillgänglig på adressen www.efsa.europa.eu

6

The EFSA Journal

---

BILAGA

Följande post ska läggas till i slutet av tabellen i bilaga I till direktiv 91/414/EEG:

| Nr | Trivialnamn, Identifikationsnummer | Namn enligt IUPAC | Renhetsgrad (1) | Ikraftträdande | Införande till och med | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”315 | Napropamid
  CAS-nr 15299-99-7 | (RS)-N,N-dietyl-2-(1-naftyloxi)propionamid | ≥ 930 g/kg
  (racemisk blandning)
  Relevant orenhet
  Toluen: högst 1,4 g/kg | 1 januari 2011 | 31 december 2020 | DEL A
  Får endast godkännas för användning som herbicid.
  DEL B
  Vid tillämpningen av de enhetliga principerna i bilaga VI ska slutsatserna i granskningsrapporten om napropamid beaktas, särskilt tilläggen I och II, i den form som den slutgiltigt godkändes av ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa den 28 oktober 2010.
  Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna särskilt beakta följande:






  — | Säkerhet för operatör: Användningsvillkoren ska om så krävs innehålla föreskrifter om tillräcklig personlig skyddsutrustning. |

Nr

Trivialnamn, Identifikationsnummer

Namn enligt IUPAC

Renhetsgrad (1)

Ikraftträdande

Införande till och med

Särskilda bestämmelser

”315

Napropamid

CAS-nr 15299-99-7

(RS)-N,N-dietyl-2-(1-naftyloxi)propionamid

≥ 930 g/kg

(racemisk blandning)

Relevant orenhet

Toluen: högst 1,4 g/kg

1 januari 2011

31 december 2020

DEL A

Får endast godkännas för användning som herbicid.

DEL B

Vid tillämpningen av de enhetliga principerna i bilaga VI ska slutsatserna i granskningsrapporten om napropamid beaktas, särskilt tilläggen I och II, i den form som den slutgiltigt godkändes av ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa den 28 oktober 2010.

Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna särskilt beakta följande:

—

Säkerhet för operatör: Användningsvillkoren ska om så krävs innehålla föreskrifter om tillräcklig personlig skyddsutrustning.

| — | Skyddet av vattenlevande organismer: Villkoren för godkännande ska vid behov inbegripa riskreducerande åtgärder, t.ex. tillräckliga buffertzoner. |
| --- | --- |

—

Skyddet av vattenlevande organismer: Villkoren för godkännande ska vid behov inbegripa riskreducerande åtgärder, t.ex. tillräckliga buffertzoner.

| — | Konsumentsäkerhet när det gäller förekomsten i grundvattnet av metaboliten 2-(1-naftyloxi)propionsyra, nedan kallad Nopa. |
| --- | --- |

—

Konsumentsäkerhet när det gäller förekomsten i grundvattnet av metaboliten 2-(1-naftyloxi)propionsyra, nedan kallad Nopa.

De berörda medlemsstaterna ska se till att den sökande till kommissionen senast den 31 december 2012 lägger fram uppgifter som bekräftar bedömningen av ytvattnets exponering i fråga om fotolysmetaboliterna och metaboliten Nopa, samt uppgifter som kan användas vid riskbedömningen rörande vattenväxter.”

---

(1)  Ytterligare uppgifter om det verksamma ämnets identitet och specifikation finns i granskningsrapporten.

1

---

BESLUT

| 1.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 315/32 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 315/32

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 30 november 2010

om avslutande av räkenskaperna för Estlands utbetalningsställen beträffande utgifter för åtgärder för landsbygdsutveckling som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) avseende räkenskapsåret 2009

[delgivet med nr K(2010) 8275]

(Endast den estniska texten är giltig)

(2010/729/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (1), särskilt artiklarna 30 och 39,

efter samråd med kommittén för jordbruksfonderna, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens beslut 2010/257/EU (2) avslutades räkenskaperna för räkenskapsåret 2009 för alla utbetalningsställen utom för estniska PRIA. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens beslut 2010/257/EU (2) avslutades räkenskaperna för räkenskapsåret 2009 för alla utbetalningsställen utom för estniska PRIA.

| (2) | Efter det att nya uppgifter har inkommit och ytterligare kontroller har utförts kan kommissionen nu fatta beslut om huruvida de räkenskaper som lämnats in av det estniska utbetalningsstället PRIA beträffande utgifter för åtgärder för landsbygdsutveckling är fullständiga, exakta och sanningsenliga. |
| --- | --- |

(2)

Efter det att nya uppgifter har inkommit och ytterligare kontroller har utförts kan kommissionen nu fatta beslut om huruvida de räkenskaper som lämnats in av det estniska utbetalningsstället PRIA beträffande utgifter för åtgärder för landsbygdsutveckling är fullständiga, exakta och sanningsenliga.

| (3) | I enlighet med artikel 30.2 i förordning (EG) nr 1290/2005 föregriper detta beslut inte beslut som kommissionen kan komma att anta om att undanta sådana utgifter som inte verkställts i överensstämmelse med gemenskapsbestämmelserna från gemenskapsfinansiering. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 30.2 i förordning (EG) nr 1290/2005 föregriper detta beslut inte beslut som kommissionen kan komma att anta om att undanta sådana utgifter som inte verkställts i överensstämmelse med gemenskapsbestämmelserna från gemenskapsfinansiering.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det estniska utbetalningsstället PRIA:s räkenskaper beträffande utgifter för åtgärder för landsbygdsutveckling som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) under räkenskapsåret 2009 avslutas härmed.

De belopp som enligt detta beslut ska återbetalas av eller utbetalas till den berörda medlemsstaten beträffande landsbygdsutvecklingsåtgärder i Estland anges i bilagorna I och II.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Estland.

Utfärdat i Bryssel den 30 november 2010.

På kommissionens vägnar

Dacian CIOLOŞ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 209, 11.8.2005, s. 1.

1

(2)  EUT L 112, 5.5.2010, s. 10.

2

---

BILAGA I

GODKÄNNANDE AV UTBETALNINGSSTÄLLENAS RÄKENSKAPER

RÄKENSKAPSÅRET 2009 – UTGIFTER FÖR LANDSBYGDSUTVECKLING I DE NYA MEDLEMSSTATERNA SOM FINANSIERAS AV EGFJ

Belopp som ska återbetalas av eller utbetalas till medlemsstaten

| MS | | 2009 – Utgifter för utbetalningsställena vars räkenskaper är | Summa a + b | Minskningar | Totalt | Löpande utbetalningar för vilka ersättning betalats ut till medlemsstaten för räkenskapsåret | Belopp som ska återkrävas från (–) eller betalas till (+) medlemsstaten (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| avslutade | avskilda |
| = utgifter som tagits upp i deklarationen för räkenskapsåret | = totala löpande utbetalningar för vilka ersättning betalats ut till medlemsstaten för räkenskapsåret |
| | | a | b | c = a + b | d | e = c + d | f | g = e – f |
| EE | EUR | 2 721 225,72 | 0,00 | 2 721 225,72 | 0,00 | 2 721 225,72 | 0,00 | 2 721 225,72 |

MS

2009 – Utgifter för utbetalningsställena vars räkenskaper är

Summa a + b

Minskningar

Totalt

Löpande utbetalningar för vilka ersättning betalats ut till medlemsstaten för räkenskapsåret

Belopp som ska återkrävas från (–) eller betalas till (+) medlemsstaten (1)

avslutade

avskilda

= utgifter som tagits upp i deklarationen för räkenskapsåret

= totala löpande utbetalningar för vilka ersättning betalats ut till medlemsstaten för räkenskapsåret

a

b

c = a + b

d

e = c + d

f

g = e – f

EE

EUR

2 721 225,72

0,00

2 721 225,72

0,00

2 721 225,72

0,00

2 721 225,72

---

(1)  Eftersom betalningarna har kommit upp i 95 % av beloppet i finansieringsplanen, kommer saldot att avräknas när programmet avslutas.

---

BILAGA II

GODKÄNDA UTGIFTER INOM RAMEN FÖR EGFJ:S ÅTGÄRDER FÖR LANDSBYGDSUTVECKLING I NYA MEDLEMSSTATER UNDER RÄKENSKAPSÅRET 2009

SKILLNAD MELLAN ÅRSREDOVISNING OCH UTGIFTSDEKLARATIONER

ESTLAND

| No | Åtgärder | Utgifter 2009 Bilaga I kolumn ”a” | Minskningar Bilaga I kolumn ”d” | Godkänt belopp för 2009 Bilaga I kolumn ”e” |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | i | ii | iii = i + ii |
| 1 | Mindre gynnade områden | –4 309,58 | | –4 309,58 |
| 2 | Miljövänligt jordbruk | 2 277 454,54 | | 2 277 454,54 |
| 3 | Skogsplantering på jordbruksmark | –3 217,50 | | –3 217,50 |
| 4 | Stöd till delvis självförsörjande jordbruk | –40 203,13 | | –40 203,13 |
| 5 | Uppfyllande av normer | – 187 999,27 | | – 187 999,27 |
| 6 | Tilläggsstöd till direktstöd | 1 506,86 | | 1 506,86 |
| 7 | Tekniskt stöd | 2 307,41 | | 2 307,41 |
| 8 | Sapard-programmet | 0,00 | | 0,00 |
| 9 | Natura 2000 | 675 686,39 | | 675 686,39 |
| | Totalt | 2 721 225,72 | 0,00 | 2 721 225,72 |

No

Åtgärder

Utgifter 2009 Bilaga I kolumn ”a”

Minskningar Bilaga I kolumn ”d”

Godkänt belopp för 2009 Bilaga I kolumn ”e”

i

ii

iii = i + ii

1

Mindre gynnade områden

–4 309,58

–4 309,58

2

Miljövänligt jordbruk

2 277 454,54

2 277 454,54

3

Skogsplantering på jordbruksmark

–3 217,50

–3 217,50

4

Stöd till delvis självförsörjande jordbruk

–40 203,13

–40 203,13

5

Uppfyllande av normer

– 187 999,27

– 187 999,27

6

Tilläggsstöd till direktstöd

1 506,86

1 506,86

7

Tekniskt stöd

2 307,41

2 307,41

8

Sapard-programmet

0,00

0,00

9

Natura 2000

675 686,39

675 686,39

Totalt

2 721 225,72

0,00

2 721 225,72

---

| 1.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 315/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 315/35

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 30 november 2010

om avslutande av räkenskaperna för medlemsstaternas utbetalningsställen i Tyskland beträffande utgifter som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) avseende räkenskapsåret 2009

[delgivet med nr K(2010) 8277]

(Endast den tyska texten är giltig)

(2010/730/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (1), särskilt artiklarna 30 och 32.8,

efter samråd med kommittén för jordbruksfonderna, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens beslut 2010/258/EU (2) godkändes, för räkenskapsåret 2009, räkenskaperna för alla utbetalningsställen utom för de tyska utbetalningsställena ”Baden-Württemberg”, ”Hessen”, ”IBH” och ”Helaba”, de italienska utbetalningsställena ”AGEA” och ”ARBEA” samt det rumänska utbetalningsstället ”PIAA”. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens beslut 2010/258/EU (2) godkändes, för räkenskapsåret 2009, räkenskaperna för alla utbetalningsställen utom för de tyska utbetalningsställena ”Baden-Württemberg”, ”Hessen”, ”IBH” och ”Helaba”, de italienska utbetalningsställena ”AGEA” och ”ARBEA” samt det rumänska utbetalningsstället ”PIAA”.

| (2) | Efter det att nya uppgifter inkommit och ytterligare kontroller utförts kan kommissionen nu fatta ett beslut om att de räkenskaper som lämnats in av de tyska utbetalningsställena ”Baden-Württemberg”, ”Hessen”, ”IBH” och ”Helaba” är fullständiga, exakta och korrekta. |
| --- | --- |

(2)

Efter det att nya uppgifter inkommit och ytterligare kontroller utförts kan kommissionen nu fatta ett beslut om att de räkenskaper som lämnats in av de tyska utbetalningsställena ”Baden-Württemberg”, ”Hessen”, ”IBH” och ”Helaba” är fullständiga, exakta och korrekta.

| (3) | I artikel 10.2 första stycket i kommissionens förordning (EG) nr 885/2006 av den 21 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1290/2005 när det gäller godkännande av utbetalningsställen och andra organ och avslutande av räkenskaperna för EGFJ och EJFLU (3) anges att det belopp som till följd av beslutet om avslutande av räkenskaper ska betalas in av eller betalas ut till varje medlemsstat enligt det beslut om avslutande av räkenskaperna som avses i artikel 10.1 första stycket i den förordningen, ska fastställas genom att de månatliga utbetalningarna för det aktuella räkenskapsåret, dvs. 2009, dras av från den utgift som godkänts för samma år enligt punkt 1. Kommissionen ska dra av det beloppet från eller lägga till det till den månatliga utbetalning som avser utgifter under den andra månaden efter antagandet av beslutet om avslutande av räkenskaperna. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 10.2 första stycket i kommissionens förordning (EG) nr 885/2006 av den 21 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1290/2005 när det gäller godkännande av utbetalningsställen och andra organ och avslutande av räkenskaperna för EGFJ och EJFLU (3) anges att det belopp som till följd av beslutet om avslutande av räkenskaper ska betalas in av eller betalas ut till varje medlemsstat enligt det beslut om avslutande av räkenskaperna som avses i artikel 10.1 första stycket i den förordningen, ska fastställas genom att de månatliga utbetalningarna för det aktuella räkenskapsåret, dvs. 2009, dras av från den utgift som godkänts för samma år enligt punkt 1. Kommissionen ska dra av det beloppet från eller lägga till det till den månatliga utbetalning som avser utgifter under den andra månaden efter antagandet av beslutet om avslutande av räkenskaperna.

| (4) | Enligt artikel 32.5 i förordning (EG) nr 1290/2005 ska de ekonomiska följderna av den uteblivna indrivningen efter oegentligheter bäras till 50 % av den berörda medlemsstaten och till 50 % av gemenskapsbudgeten, om ingen indrivning har ägt rum inom fyra år efter det datum då det första administrativa eller rättsliga konstaterandet av oegentligheterna gjordes, eller inom åtta år om indrivningen tagits till nationell domstol. I artikel 32.3 i samma förordning åläggs medlemsstaterna att tillsammans med årsräkenskaperna lämna in en sammanfattande redovisning av de förfaranden för återkrav som har inletts med anledning av oegentligheter. Tillämpningsföreskrifter för medlemsstaternas rapporteringsskyldigheter beträffande de belopp som ska återkrävas fastställs i förordning (EG) nr 885/2006. I bilaga III till den förordningen finns en mall för den tabell som medlemsstaterna ska lämna in under 2010. På grundval av de tabeller som medlemsstaterna fyller i bör kommissionen besluta vilka de ekonomiska följderna blir om ingen indrivning har ägt rum inom fyra respektive åtta år. Detta beslut föregriper inte senare beslut om överensstämmelse enligt artikel 32.8 i förordning (EG) nr 1290/2005. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 32.5 i förordning (EG) nr 1290/2005 ska de ekonomiska följderna av den uteblivna indrivningen efter oegentligheter bäras till 50 % av den berörda medlemsstaten och till 50 % av gemenskapsbudgeten, om ingen indrivning har ägt rum inom fyra år efter det datum då det första administrativa eller rättsliga konstaterandet av oegentligheterna gjordes, eller inom åtta år om indrivningen tagits till nationell domstol. I artikel 32.3 i samma förordning åläggs medlemsstaterna att tillsammans med årsräkenskaperna lämna in en sammanfattande redovisning av de förfaranden för återkrav som har inletts med anledning av oegentligheter. Tillämpningsföreskrifter för medlemsstaternas rapporteringsskyldigheter beträffande de belopp som ska återkrävas fastställs i förordning (EG) nr 885/2006. I bilaga III till den förordningen finns en mall för den tabell som medlemsstaterna ska lämna in under 2010. På grundval av de tabeller som medlemsstaterna fyller i bör kommissionen besluta vilka de ekonomiska följderna blir om ingen indrivning har ägt rum inom fyra respektive åtta år. Detta beslut föregriper inte senare beslut om överensstämmelse enligt artikel 32.8 i förordning (EG) nr 1290/2005.

| (5) | Enligt artikel 32.6 i förordning (EG) nr 1290/2005 får medlemsstaterna besluta att inte fullfölja en indrivning. Ett sådant beslut får fattas endast om de redan åsamkade och förväntade kostnaderna för indrivningen tillsammans överstiger den summa som ska drivas in, eller om det visar sig omöjligt att genomföra indrivning därför att gäldenären eller de personer som är juridiskt ansvariga för oegentligheten är oförmögna att betala, vilket har fastställts enligt den berörda medlemsstatens nationella lagstiftning. Om ett sådant beslut har fattats inom fyra år efter det datum då det första administrativa eller rättsliga konstaterandet gjordes, eller inom åtta år om indrivningen tagits till nationell domstol, bör de ekonomiska följderna av den uteblivna indrivningen till 100 % bäras av gemenskapsbudgeten. I den sammanfattande redovisning som avses i artikel 32.3 i förordning (EG) nr 1290/2005 anges de belopp för vilka medlemsstaterna har beslutat att inte fullfölja indrivningsförfarandena och anledningarna till detta. Beloppen belastar inte medlemsstaterna utan bärs av gemenskapsbudgeten. Detta beslut föregriper inte senare beslut om överensstämmelse i enlighet med artikel 32.8 i förordning (EG) nr 1290/2005. |
| --- | --- |

(5)

Enligt artikel 32.6 i förordning (EG) nr 1290/2005 får medlemsstaterna besluta att inte fullfölja en indrivning. Ett sådant beslut får fattas endast om de redan åsamkade och förväntade kostnaderna för indrivningen tillsammans överstiger den summa som ska drivas in, eller om det visar sig omöjligt att genomföra indrivning därför att gäldenären eller de personer som är juridiskt ansvariga för oegentligheten är oförmögna att betala, vilket har fastställts enligt den berörda medlemsstatens nationella lagstiftning. Om ett sådant beslut har fattats inom fyra år efter det datum då det första administrativa eller rättsliga konstaterandet gjordes, eller inom åtta år om indrivningen tagits till nationell domstol, bör de ekonomiska följderna av den uteblivna indrivningen till 100 % bäras av gemenskapsbudgeten. I den sammanfattande redovisning som avses i artikel 32.3 i förordning (EG) nr 1290/2005 anges de belopp för vilka medlemsstaterna har beslutat att inte fullfölja indrivningsförfarandena och anledningarna till detta. Beloppen belastar inte medlemsstaterna utan bärs av gemenskapsbudgeten. Detta beslut föregriper inte senare beslut om överensstämmelse i enlighet med artikel 32.8 i förordning (EG) nr 1290/2005.

| (6) | Vid avslutandet av räkenskaperna för de berörda utbetalningsställena måste kommissionen ta hänsyn till de belopp som redan hållits inne från de berörda medlemsstaterna på grundval av beslut 2010/258/EU. |
| --- | --- |

(6)

Vid avslutandet av räkenskaperna för de berörda utbetalningsställena måste kommissionen ta hänsyn till de belopp som redan hållits inne från de berörda medlemsstaterna på grundval av beslut 2010/258/EU.

| (7) | I enlighet med artikel 30.2 i förordning (EG) nr 1290/2005 föregriper detta beslut inte senare kommissionsbeslut om att från gemenskapsfinansiering undanta sådana utgifter som inte verkställts i överensstämmelse med gemenskapsbestämmelserna. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med artikel 30.2 i förordning (EG) nr 1290/2005 föregriper detta beslut inte senare kommissionsbeslut om att från gemenskapsfinansiering undanta sådana utgifter som inte verkställts i överensstämmelse med gemenskapsbestämmelserna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Räkenskaperna för de tyska utbetalningsställena ”Baden-Württemberg”, ”Hessen”, ”IBH” och ”Helaba” beträffande utgifter som finansieras av garantisektionen vid Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) avseende räkenskapsåret 2009, godkänns härmed.

I bilagan anges de belopp som ska återkrävas från eller utbetalas till varje berörd medlemsstat i enlighet med detta beslut, även de som blir resultatet av tillämpningen av artikel 32.5 i förordning (EG) nr 1290/2005.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.

Utfärdat i Bryssel den 30 november 2010.

På kommissionens vägnar

Dacian CIOLOŞ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 209, 11.8.2005, s. 1.

1

(2)  EUT L 112, 5.5.2010, s. 17.

2

(3)  EUT L 171, 23.6.2006, s. 90.

3

---

BILAGA

AVSLUTANDE AV UTBETALNINGSSTÄLLENAS RÄKENSKAPER

RÄKENSKAPSÅR 2009

BELOPP SOM SKA ÅTERBETALAS AV ELLER UTBETALAS TILL MEDLEMSSTATEN

NB: Nomenklatur 2011: 05 07 01 06, 05 02 16 02, 6701, 6702, 6803.

| MS | | 2009 – Utgifter / Inkomster avsatta för särskilda ändamål för utbetalningsställen för vilka räkenskaperna är | Totalt a + b | Minskningar och inställanden för hela räkenskapsåret (1) | Minskningar i enlighet med artikel 32 i förordning (EG) nr 1290/2005 | Totalt inklusive minskningar och inställanden | Utbetalningar som gjorts till medlemsstaten under räkenskapsåret | Belopp som ska återbetalas av (–) eller utbetalas till (+) medlemsstaten (2) | Belopp som ska återbetalas av (–) eller utbetalas till (+) medlemsstaten i enlighet med beslut 2010/258/EU | Belopp som ska återbetalas av (–) eller utbetalas till (+) medlemsstaten (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| avslutade | avskilda |
| = utgift/inkomst avsatt för särskilt ändamål i den årliga redovisningen | = summan av utgifterna/inkomsterna avsatta för särskilda ändamål i månadsredovisningarna |
| | | a = xxxxx – A (col.i) | b = xxxxx – A (col.h) | c = a + b | d = xxxxx – C1 (col. e) | e = xxxxx – ART32 | f = c + d + e | g | h = f – g | i | j = h – i |
| DE | EUR | 5 890 556 430,37 | 0,00 | 5 890 556 430,37 | –1 989 043,44 | – 478 679,88 | 5 888 088 707,05 | 5 888 016 608,23 | 72 098,82 | 57 491,30 | 14 607,52 |

MS

2009 – Utgifter / Inkomster avsatta för särskilda ändamål för utbetalningsställen för vilka räkenskaperna är

Totalt a + b

Minskningar och inställanden för hela räkenskapsåret (1)

Minskningar i enlighet med artikel 32 i förordning (EG) nr 1290/2005

Totalt inklusive minskningar och inställanden

Utbetalningar som gjorts till medlemsstaten under räkenskapsåret

Belopp som ska återbetalas av (–) eller utbetalas till (+) medlemsstaten (2)

Belopp som ska återbetalas av (–) eller utbetalas till (+) medlemsstaten i enlighet med beslut 2010/258/EU

Belopp som ska återbetalas av (–) eller utbetalas till (+) medlemsstaten (2)

avslutade

avskilda

= utgift/inkomst avsatt för särskilt ändamål i den årliga redovisningen

= summan av utgifterna/inkomsterna avsatta för särskilda ändamål i månadsredovisningarna

a = xxxxx – A (col.i)

b = xxxxx – A (col.h)

c = a + b

d = xxxxx – C1 (col. e)

e = xxxxx – ART32

f = c + d + e

g

h = f – g

i

j = h – i

DE

EUR

5 890 556 430,37

0,00

5 890 556 430,37

–1 989 043,44

– 478 679,88

5 888 088 707,05

5 888 016 608,23

72 098,82

57 491,30

14 607,52

| MS | | Utgift (3) | Inkomster avsatta för särskilda ändamål (3) | Sockerfonden | Artikel 32 (= e) | Totalt (= h) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ugift (4) | Inkomster avsatta för särskilda ändamål (4) |
| 05 07 01 06 | 6701 | 05 02 16 02 | 6803 | 6702 |
| i | j | k | l | m | n = i + j + k + l + m |
| DE | EUR | 31 371,26 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –16 763,74 | 14 607,52 |

MS

Utgift (3)

Inkomster avsatta för särskilda ändamål (3)

Sockerfonden

Artikel 32 (= e)

Totalt (= h)

Ugift (4)

Inkomster avsatta för särskilda ändamål (4)

05 07 01 06

6701

05 02 16 02

6803

6702

i

j

k

l

m

n = i + j + k + l + m

DE

EUR

31 371,26

0,00

0,00

0,00

–16 763,74

14 607,52

---

(1)  Minskningarna och inställandena är de som beaktats vid förskottsutbetalningarna ökade med i synnerhet de rättelser för icke iakttagande av utbetalningstidpunkter som fastställts i augusti, september och oktober 2009.

(2)  För beräkning av det belopp som ska återbetalas av eller utbetalas till medlemsstaten är det beaktade beloppet antingen den årliga redovisningen för de godkända räkenskaperna (kolumn a) eller summan av de avskilda månatliga redovisningarna (kolumn b).

Växelkurs som ska användas: Artikel 7.2 i kommissionens förordning (EG) nr 883/2006.

(3)  Om delen för den avsatta inkomsten skulle vara till fördel för medlemsstaten måste den deklareras under 05 07 01 06.

(4)  Om de avsatta inkomsternas del av sockerfonden skulle vara till fördel för medlemsstaten måste den deklareras under 05 02 16 02.

NB: Nomenklatur 2011: 05 07 01 06, 05 02 16 02, 6701, 6702, 6803.

---

| 1.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 315/38 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 315/38

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 30 november 2010

om inrättande av ett frågeformulär för rapportering om genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/76/EG om förbränning av avfall

[delgivet med nr K(2010) 8279]

(Text av betydelse för EES)

(2010/731/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/76/EG av den 4 december 2000 om förbränning av avfall (1), särskilt artikel 15, och

av följande skäl:

| (1) | Ett första frågeformulär för rapportering om genomförandet av direktiv 2000/76/EG om förbränning av avfall inrättades genom kommissionens beslut 2006/329/EG (2). Det frågeformuläret omfattade rapporteringsperioden 2006–2008. |
| --- | --- |

(1)

Ett första frågeformulär för rapportering om genomförandet av direktiv 2000/76/EG om förbränning av avfall inrättades genom kommissionens beslut 2006/329/EG (2). Det frågeformuläret omfattade rapporteringsperioden 2006–2008.

| (2) | Med hänsyn till erfarenheterna av genomförandet av direktiv 2000/76/EG och av användningen av det första frågeformuläret bör ett nytt frågeformulär upprättas för perioden 2009–2011. Av tydlighetsskäl bör beslut 2006/329/EG ersättas. |
| --- | --- |

(2)

Med hänsyn till erfarenheterna av genomförandet av direktiv 2000/76/EG och av användningen av det första frågeformuläret bör ett nytt frågeformulär upprättas för perioden 2009–2011. Av tydlighetsskäl bör beslut 2006/329/EG ersättas.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 6 i rådets direktiv 91/692/EG av den 23 december 1991 om att standardisera och rationalisera rapporteringen om genomförandet av vissa direktiv om miljön (3). |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 6 i rådets direktiv 91/692/EG av den 23 december 1991 om att standardisera och rationalisera rapporteringen om genomförandet av vissa direktiv om miljön (3).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Medlemsstaterna ska använda det frågeformulär som fastställs i bilagan för rapportering om genomförandet av direktiv 2000/76/EG.

2.   De rapporter som ska lämnas in ska omfatta perioden 1 januari 2009–31 december 2011.

Artikel 2

Beslut 2006/329/EG ska upphöra att gälla.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 30 november 2010.

På kommissionens vägnar

Janez POTOČNIK

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 332, 28.12.2000, s. 91.

1

(2)  EUT L 121, 6.5.2006, s. 38.

2

(3)  EGT L 377, 31.12.1991, s. 48.

3

---

BILAGA

FRÅGEFORMULÄR OM GENOMFÖRANDET AV EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2000/76/EG OM FÖRBRÄNNING AV AVFALL

Allmänt:

Detta andra frågeformulär till direktiv 2000/76/EG gäller perioden 2009–2011. Mot bakgrund av den erfarenhet som har gjorts i samband med direktivets genomförande, och med hänsyn till den information som redan har samlats in med hjälp av det första frågeformuläret, är det här frågeformuläret inriktat på de ändringar som medlemsstaterna har infört och de framsteg som de har gjort när det gäller det faktiska genomförandet av direktivet.

För att säkerställa kontinuiteten och göra det möjligt med direkta jämförelser med tidigare svar, innebär detta frågeformulär inte någon förändring av den allmänna metod som tillämpas i beslut 2006/329/EG. De frågor som liknar dem i de tidigare frågeformulären kan enkelt besvaras genom hänvisning till tidigare svar, förutsatt att situationen inte har ändrats. Om situationen har ändrats, ska detta redovisas i ett nytt svar.

Precis som för det första frågeformuläret tänker kommissionen använda ReportNet-plattformen (eller dess efterträdare, i förekommande fall) för att ge medlemsstaterna tillgång till ett elektroniskt rapporteringsverktyg som bygger på det här frågeformuläret. Kommissionen rekommenderar därför starkt att detta verktyg används för att uppfylla rapporteringskravet i syfte att minska arbetsbördan och förenkla analysen av svaren.

1.   Antal anläggningar och tillstånd

| 1.1 | Ange följande uppgifter om antalet anläggningar (fördelat på förbrännings- och samförbränningsanläggningar) som omfattas av direktiv 2000/76/EG, samt deras tillstånd och tillåtna kapaciteter:






  a) | Antal anläggningar. |
| --- | --- | --- |

1.1

Ange följande uppgifter om antalet anläggningar (fördelat på förbrännings- och samförbränningsanläggningar) som omfattas av direktiv 2000/76/EG, samt deras tillstånd och tillåtna kapaciteter:

a)

Antal anläggningar.

| b) | Antal tillstånd som har utfärdats enligt artikel 4.1. |
| --- | --- |

b)

Antal tillstånd som har utfärdats enligt artikel 4.1.

| c) | Antal anläggningar som återvinner värme som alstras vid förbränningsprocessen. |
| --- | --- |

c)

Antal anläggningar som återvinner värme som alstras vid förbränningsprocessen.

| d) | Total tillåten genomströmningskapacitet (ton/år) (frivilligt). |
| --- | --- |

d)

Total tillåten genomströmningskapacitet (ton/år) (frivilligt).

| 1.2 | Lämna en förteckning över alla anläggningar som omfattas av direktiv 2000/76/EG och ange följande uppgifter för var och en av dessa anläggningar som har en kapacitet på mer än 2 ton/timme:






  a) | Ange om det är en förbrännings- eller samförbränningsanläggning samt, för samförbränningsanläggningar, vilken typ av anläggning det är fråga om (cementugn, kraftverk, andra industrianläggningar som inte omfattas av bilaga II.1 eller II.2 till direktiv 2000/76/EG). |
| --- | --- | --- |

1.2

Lämna en förteckning över alla anläggningar som omfattas av direktiv 2000/76/EG och ange följande uppgifter för var och en av dessa anläggningar som har en kapacitet på mer än 2 ton/timme:

a)

Ange om det är en förbrännings- eller samförbränningsanläggning samt, för samförbränningsanläggningar, vilken typ av anläggning det är fråga om (cementugn, kraftverk, andra industrianläggningar som inte omfattas av bilaga II.1 eller II.2 till direktiv 2000/76/EG).

| b) | För förbränningsanläggningar för kommunalt fast avfall som bedriver återvinningsverksamhet och som omfattas av bilaga II.R1 till Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (1): anläggningens energieffektivitet, beräknad med den formel som anges i fotnoten till bilaga II.R1 till direktiv 2008/98/EG. |
| --- | --- |

b)

För förbränningsanläggningar för kommunalt fast avfall som bedriver återvinningsverksamhet och som omfattas av bilaga II.R1 till Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (1): anläggningens energieffektivitet, beräknad med den formel som anges i fotnoten till bilaga II.R1 till direktiv 2008/98/EG.

2.   Beskriv eventuella problem med definitionerna i artikel 3 som har uppstått vid tillämpningen av direktiv2000/76/EG. Lämna närmare uppgifter om varje definition som ni har upptäckt problem med.

3.   Har några mobila anläggningar fått tillstånd i enlighet med direktiv 2000/76/EG?

4.   Ange vilka kategorier av avfall som har samförbränts, fördelat på vilken typ av samförbränningsanläggning det är fråga om (cementugnar, kraftverk, andra industrianläggningar som inte omfattas av bilaga II.1 eller II.2).

Ange de europeiska avfallskatalogkoderna (valfritt).

Ange den tillåtna samförbränningskapaciteten för dessa anläggningar (frivilligt).

5.   Hur många samförbränningsanläggningar omfattas av de utsläppsgränsvärden som anges i bilaga V till direktiv 2000/76/EG (dvs. om samförbränning av obehandlat kommunalt avfall sker eller mer än 40 % av den alstrade värmen kommer från förbränning av farligt avfall)?

6.   Vilka bestämmelser ingår i tillståndsförfarandet för

| a) | att identifiera de kvantiteter och kategorier av farligt avfall som får behandlas? |
| --- | --- |

a)

att identifiera de kvantiteter och kategorier av farligt avfall som får behandlas?

| b) | det minsta och det största flödet farligt avfall som ska behandlas? |
| --- | --- |

b)

det minsta och det största flödet farligt avfall som ska behandlas?

| c) | det tillåtna intervallet av värmevärden för farligt avfall? |
| --- | --- |

c)

det tillåtna intervallet av värmevärden för farligt avfall?

| d) | begränsningar när det gäller innehåll av föroreningar som PCB, PCP, klor, fluor, svavel och tungmetaller? |
| --- | --- |

d)

begränsningar när det gäller innehåll av föroreningar som PCB, PCP, klor, fluor, svavel och tungmetaller?

7.   Vilka avfall har bedömts vara ”olämpliga” för representativ provtagning?

8.   Vad gäller ugnsgasernas uppehållstider och temperaturer såsom fastställs i artikel 6.1 och 6.2 i direktiv 2000/76/EG, har det utfärdats några tillstånd att avvika från dessa driftsvillkor i enlighet med artikel 6.4? Om svaret är ”Ja”, ange följande.

| a) | Hur många tillstånd har beviljats? |
| --- | --- |

a)

Hur många tillstånd har beviljats?

| b) | Om dessa uppgifter är tillgängliga, beskriv för varje fall skälen för att bevilja undantag för ett antal representativa fall, inbegripet






  i) | uppgifter om anläggningens kapacitet, |
| --- | --- | --- |

b)

Om dessa uppgifter är tillgängliga, beskriv för varje fall skälen för att bevilja undantag för ett antal representativa fall, inbegripet

i)

uppgifter om anläggningens kapacitet,

| ii) | om det gäller en befintlig anläggning i enlighet med artikel 3.6 eller en ny anläggning, |
| --- | --- |

ii)

om det gäller en befintlig anläggning i enlighet med artikel 3.6 eller en ny anläggning,

| iii) | vilken typ av avfall som förbränns, |
| --- | --- |

iii)

vilken typ av avfall som förbränns,

| iv) | hur man säkerställer att inga fler restprodukter produceras jämfört med en anläggning som inte har beviljats undantag och att innehållet av organiska föroreningar i dessa restprodukter inte får överstiga vad som förväntas från en anläggning som inte har fått dispens, |
| --- | --- |

iv)

hur man säkerställer att inga fler restprodukter produceras jämfört med en anläggning som inte har beviljats undantag och att innehållet av organiska föroreningar i dessa restprodukter inte får överstiga vad som förväntas från en anläggning som inte har fått dispens,

| v) | de driftsvillkor som fastställs i tillståndet, |
| --- | --- |

v)

de driftsvillkor som fastställs i tillståndet,

| vi) | de utsläppsgränsvärden som varje enskild anläggning ska uppfylla. |
| --- | --- |

vi)

de utsläppsgränsvärden som varje enskild anläggning ska uppfylla.

9.   Vilka åtgärder har vidtagits för förbränningsanläggningar (utöver eventuella rapporter enligt artikel 12.2) för att säkerställa att anläggningarna konstrueras, utrustas, byggs och drivs på ett sådant sätt att de utsläppsgränsvärden som anges i bilaga V till direktiv 2000/76/EG inte överskrids?

10.   Vilka åtgärder har vidtagits för samförbränningsanläggningar (utöver eventuella rapporter enligt artikel 12.2) för att säkerställa att anläggningarna konstrueras, utrustas, byggs och drivs på ett sådant sätt att de utsläppsgränsvärden som anges i bilaga II till direktiv 2000/76/EG inte överskrids?

11.   Har det i enlighet med bilaga II.1 beviljats några undantag från utsläppsgränsvärdena för kväveoxider, stoft, svaveldioxid eller totalt organiskt kol för cementugnar som samförbränner avfall? Om svaret är ”Ja”, ange följande.

| a) | Hur många undantag har beviljats? |
| --- | --- |

a)

Hur många undantag har beviljats?

| b) | Om dessa uppgifter är tillgängliga, beskriv för varje fall skälen för att bevilja undantag för ett antal representativa fall, inbegripet






  i) | uppgifter om anläggningens kapacitet, |
| --- | --- | --- |

b)

Om dessa uppgifter är tillgängliga, beskriv för varje fall skälen för att bevilja undantag för ett antal representativa fall, inbegripet

i)

uppgifter om anläggningens kapacitet,

| ii) | om det gäller en befintlig anläggning (med beaktande av artikel 20.3 i direktiv 2000/76/EG), |
| --- | --- |

ii)

om det gäller en befintlig anläggning (med beaktande av artikel 20.3 i direktiv 2000/76/EG),

| iii) | vilken typ av avfall som förbränns, |
| --- | --- |

iii)

vilken typ av avfall som förbränns,

| iv) | de utsläppsgränsvärden som varje enskild anläggning ska uppfylla, |
| --- | --- |

iv)

de utsläppsgränsvärden som varje enskild anläggning ska uppfylla,

| v) | de driftsvillkor som fastställs i tillståndet. |
| --- | --- |

v)

de driftsvillkor som fastställs i tillståndet.

12.   Har andra utsläppsgränsvärden än dem som anges i bilaga II eller bilaga V fastställts för utsläpp till luft från förbrännings- och samförbränningsanläggningar? Om svaret är ”Ja” och om dessa uppgifter är tillgängliga, ange följande:

| a) | För vilka anläggningar, dvs. förbrännings- eller samförbränningsanläggningar, tillämpas dessa gränsvärden? Ange också vilken typ av samförbränningsanläggning det är fråga om, i förekommande fall. |
| --- | --- |

a)

För vilka anläggningar, dvs. förbrännings- eller samförbränningsanläggningar, tillämpas dessa gränsvärden? Ange också vilken typ av samförbränningsanläggning det är fråga om, i förekommande fall.

| b) | Vilka av dessa anläggningar är ”nya” respektive ”befintliga”? |
| --- | --- |

b)

Vilka av dessa anläggningar är ”nya” respektive ”befintliga”?

| c) | Vilka föroreningar som gränsvärdena gäller och vilka gränsvärden som har fastställts. |
| --- | --- |

c)

Vilka föroreningar som gränsvärdena gäller och vilka gränsvärden som har fastställts.

| d) | Varför dessa gränsvärden tillämpas. |
| --- | --- |

d)

Varför dessa gränsvärden tillämpas.

| e) | Hur utsläppen för dessa föroreningar övervakas (kontinuerligt eller diskontinuerligt, samt i det sistnämnda fallet, frekvensen). |
| --- | --- |

e)

Hur utsläppen för dessa föroreningar övervakas (kontinuerligt eller diskontinuerligt, samt i det sistnämnda fallet, frekvensen).

13.   Hur fastställs utsläppsgränsvärden för utsläpp till vattenmiljön av avloppsvatten från reningsutrustning för rökgasutsläpp när det gäller de föroreningar som förtecknas i bilaga IV till direktiv 2000/76/EG? Ange i vilka fall utsläppsgränsvärdena för dessa föroreningar skiljer sig från dem som anges i bilaga IV.

14.   Om utsläppsgränsvärden har fastställts för föroreningar som släpps ut i vatten utöver de föroreningar som anges i bilaga IV, ange följande:

| a) | För vilka anläggningar tillämpas dessa gränsvärden (förbrännings- eller samförbränningsanläggningar, ”nya” eller ”befintliga”)? |
| --- | --- |

a)

För vilka anläggningar tillämpas dessa gränsvärden (förbrännings- eller samförbränningsanläggningar, ”nya” eller ”befintliga”)?

| b) | För vilka föroreningar tillämpas dessa gränsvärden? |
| --- | --- |

b)

För vilka föroreningar tillämpas dessa gränsvärden?

| c) | Varför tillämpas dessa gränsvärden? |
| --- | --- |

c)

Varför tillämpas dessa gränsvärden?

15.   Vilka driftsmässiga kontrollparametrar (pH-värde, temperatur, flödestakt osv.) fastställs i tillståndsförfarandet för utsläpp av avloppsvatten?

16.   Vilka bestämmelser finns för att säkerställa skyddet av mark, ytvatten eller grundvatten enligt artikel 8.7?

17.   Vilka kriterier används för att säkerställa att lagringskapaciteten är tillfredsställande så att vatten vid behov kan analyseras och renas innan det släpps ut?

18.   Vilka allmänna bestämmelser finns för att minimera mängden av och skadligheten hos restprodukter från förbrännings- och samförbränningsanläggningar?

19.   Är kraven för tillstånd för mätningar av föroreningar i luft och driftsparametrar identiska med dem som anges i artikel 11.2? Om svaret är ”Nej”, ange följande uppgifter:

| a) | Skäl till avvikelsen från artikel 11.2, med hänvisning till de undantag som anges i artikel 11.4–7. |
| --- | --- |

a)

Skäl till avvikelsen från artikel 11.2, med hänvisning till de undantag som anges i artikel 11.4–7.

| b) | Vilken förorening eller parameter som berörs och vilka mätningskrav som ställs. |
| --- | --- |

b)

Vilken förorening eller parameter som berörs och vilka mätningskrav som ställs.

20.   Är kraven för tillstånd för mätningar av föroreningar i vatten identiska med dem som anges i artikel 11.14 och 11.15? Om svaret är ”Nej”, ange följande uppgifter:

| a) | Skäl till avvikelsen från artikel 11.14 och 11.15. |
| --- | --- |

a)

Skäl till avvikelsen från artikel 11.14 och 11.15.

| b) | Vilken förorening eller parameter som berörs och vilka mätningskrav som ställs. |
| --- | --- |

b)

Vilken förorening eller parameter som berörs och vilka mätningskrav som ställs.

21.   Vilka bestämmelser ingår i tillståndsförfarandet för att kontrollera att följande bestämmelser om utsläpp till luft följs:

| a) | Artikel 11.8. |
| --- | --- |

a)

Artikel 11.8.

| b) | Artikel 11.9. |
| --- | --- |

b)

Artikel 11.9.

| c) | Artikel 11.11. |
| --- | --- |

c)

Artikel 11.11.

| d) | Artikel 11.12. |
| --- | --- |

d)

Artikel 11.12.

| e) | Det system för kontroll av efterlevnad som anges i artikel 11.10. |
| --- | --- |

e)

Det system för kontroll av efterlevnad som anges i artikel 11.10.

22.   Vilka bestämmelser ingår i tillståndsförfarandet för att kontrollera att följande bestämmelser om utsläpp till vatten följs:

| a) | Artikel 11.9. |
| --- | --- |

a)

Artikel 11.9.

| b) | Det system för kontroll av efterlevnad som anges i artikel 11.16. |
| --- | --- |

b)

Det system för kontroll av efterlevnad som anges i artikel 11.16.

23.   Beskriv eventuella officiella riktlinjer när det gäller att ta fram kontrollerade dygnsmedelvärden för utsläpp (artikel 11.11). Bifoga en länk till en webbplats, om det finns en sådan.

24.   Vilka förfaranden finns för att informera den behöriga myndigheten om att ett utsläppsgränsvärde har överskridits?

25.   Genom vilka åtgärder säkerställs allmänhetens deltagande i tillståndsförfarandet (nya och/eller uppdaterade tillstånd)? Ange minst följande uppgifter:

| a) | Vilken myndighet som offentliggör tillståndsansökan. |
| --- | --- |

a)

Vilken myndighet som offentliggör tillståndsansökan.

| b) | Under vilken period som allmänheten kan lämna synpunkter. |
| --- | --- |

b)

Under vilken period som allmänheten kan lämna synpunkter.

| c) | Vilken myndighet som fattar det slutliga beslutet. |
| --- | --- |

c)

Vilken myndighet som fattar det slutliga beslutet.

26.   När det gäller tillgången till information i hela tillståndsförfarandet:

| a) | Finns det någon information om miljöaspekter som inte är offentligt tillgänglig eller endast delvis är tillgänglig när det gäller ansökan, tillståndsprövningen och tillståndet? Om svaret är ”Ja”, ange vilken information det gäller. |
| --- | --- |

a)

Finns det någon information om miljöaspekter som inte är offentligt tillgänglig eller endast delvis är tillgänglig när det gäller ansökan, tillståndsprövningen och tillståndet? Om svaret är ”Ja”, ange vilken information det gäller.

| b) | Om dessa uppgifter är tillgängliga/delvis tillgängliga, ange om informationen finns tillgänglig kostnadsfritt och, om så inte är fallet, vilka avgifter som tas ut samt under vilka omständigheter avgifter tas ut. |
| --- | --- |

b)

Om dessa uppgifter är tillgängliga/delvis tillgängliga, ange om informationen finns tillgänglig kostnadsfritt och, om så inte är fallet, vilka avgifter som tas ut samt under vilka omständigheter avgifter tas ut.

27.   Vilka bestämmelser finns för förbränningsanläggningar och samförbränningsanläggningar med en nominell kapacitet av minst två ton per timme för att säkerställa att den driftsansvarige lämnar en årlig rapport till den behöriga myndigheten om driften av en anläggning och dess övervakning?

28.   Om en årlig rapport lämnas:

| a) | Vilken information innehåller den? |
| --- | --- |

a)

Vilken information innehåller den?

| b) | Hur kan allmänheten ta del av denna rapport? |
| --- | --- |

b)

Hur kan allmänheten ta del av denna rapport?

29.   Hur informeras allmänheten om förbrännings- eller samförbränningsanläggningar med en nominell kapacitet av mindre än två ton per timme?

30.   Vilka bestämmelser anges i ett tillstånd för att kontrollera den tid en förbrännings- eller samförbränningsanläggning är i drift under onormala driftsförhållanden (dvs. driftstopp, driftstörningar eller fel på utrustning för utsläppsrening eller övervakning)?

31.   Hur lång tid får förbränning respektive samförbränning pågå under onormala driftsförhållanden innan anläggningen måste stoppas?

| a) | Längsta tillåtna period med överskridande av utsläppsgränsvärden. |
| --- | --- |

a)

Längsta tillåtna period med överskridande av utsläppsgränsvärden.

| b) | Längsta kumulativa period med överskridande av utsläppsgränsvärden under ett år. |
| --- | --- |

b)

Längsta kumulativa period med överskridande av utsläppsgränsvärden under ett år.

32.   Övriga anmärkningar.

---

(1)  EUT L 312, 22.11.2008, s. 3.

---

| 1.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 315/43 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 315/43

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 30 november 2010

om godkännande av vissa ändrade program för utrotning och övervakning av djursjukdomar och zoonoser för år 2010 och om ändring av beslut 2009/883/EG vad gäller unionens finansiella stöd för program som godkänts genom det beslutet

[delgivet med nr K(2010) 8290]

(2010/732/EU)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets beslut 2009/470/EG av den 25 maj 2009 om utgifter inom veterinärområdet (1), särskilt artikel 27.5 och 27.6, och

av följande skäl:

| (1) | I beslut 2009/470/EG fastställs de förfaranden som bestämmer unionens finansiella stöd till program för utrotning, bekämpning och övervakning av djursjukdomar och zoonoser. |
| --- | --- |

(1)

I beslut 2009/470/EG fastställs de förfaranden som bestämmer unionens finansiella stöd till program för utrotning, bekämpning och övervakning av djursjukdomar och zoonoser.

| (2) | Enligt kommissionens beslut 2008/341/EG av den 25 april 2008 om fastställande av gemenskapskriterier för nationella program för utrotning, bekämpning och övervakning av vissa djursjukdomar och zoonoser (2) måste de av medlemsstaterna för kommissionen framlagda programmen för utrotning, bekämpning och övervakning av de djursjukdomar och zoonoser som anges i bilagan till det beslutet åtminstone uppfylla kriterierna i bilagan till beslut 2008/341/EG för att kunna godkännas som sådana åtgärder som avses i artikel 27.1 i beslut 2009/470/EG. |
| --- | --- |

(2)

Enligt kommissionens beslut 2008/341/EG av den 25 april 2008 om fastställande av gemenskapskriterier för nationella program för utrotning, bekämpning och övervakning av vissa djursjukdomar och zoonoser (2) måste de av medlemsstaterna för kommissionen framlagda programmen för utrotning, bekämpning och övervakning av de djursjukdomar och zoonoser som anges i bilagan till det beslutet åtminstone uppfylla kriterierna i bilagan till beslut 2008/341/EG för att kunna godkännas som sådana åtgärder som avses i artikel 27.1 i beslut 2009/470/EG.

| (3) | I kommissionens beslut 2009/883/EG av den 26 november 2009 om godkännande av årliga och fleråriga nationella program som medlemsstaterna lagt fram för år 2010 och följande år för utrotning, bekämpning och övervakning av vissa djursjukdomar och zoonoser samt gemenskapens finansiella stöd till dessa program (3) godkänns vissa nationella program samtidigt som procentsatser och högsta belopp för unionens finansiella stöd fastställs för varje program som medlemsstaterna lämnat in. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens beslut 2009/883/EG av den 26 november 2009 om godkännande av årliga och fleråriga nationella program som medlemsstaterna lagt fram för år 2010 och följande år för utrotning, bekämpning och övervakning av vissa djursjukdomar och zoonoser samt gemenskapens finansiella stöd till dessa program (3) godkänns vissa nationella program samtidigt som procentsatser och högsta belopp för unionens finansiella stöd fastställs för varje program som medlemsstaterna lämnat in.

| (4) | Kommissionen har bedömt medlemsstaternas rapporter om utgifterna för dessa program. Bedömningen visar att vissa medlemsstater inte kommer att utnyttja sina anslag fullt ut för 2010, medan andra kommer att spendera mer än det anslagna beloppet. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen har bedömt medlemsstaternas rapporter om utgifterna för dessa program. Bedömningen visar att vissa medlemsstater inte kommer att utnyttja sina anslag fullt ut för 2010, medan andra kommer att spendera mer än det anslagna beloppet.

| (5) | I de flesta medlemsstaterna håller nu rabiesprogrammen på att nå målet att utplåna risken för djurs och människors hälsa på grund av den sjukdomen. Kompletterande finansiellt stöd bör lämnas till de programmen i form av en ökad finansieringssats för att stödja de medlemsstaternas ansträngningar att utrota den sjukdomen så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(5)

I de flesta medlemsstaterna håller nu rabiesprogrammen på att nå målet att utplåna risken för djurs och människors hälsa på grund av den sjukdomen. Kompletterande finansiellt stöd bör lämnas till de programmen i form av en ökad finansieringssats för att stödja de medlemsstaternas ansträngningar att utrota den sjukdomen så snart som möjligt.

| (6) | Medlemsstaterna har underrättat kommissionen att den högsta gräns som tillämpats de senaste åren för återbetalning per övervakningstest för transmissibla spongiforma encefalopatier hos nötkreatur inte längre är realistisk. Enligt kommissionens granskning av frågan bör den högsta gränsen för återbetalning för de testen höjas, så att den överensstämmer med de faktiska kostnaderna för de medlemsstater som genomför dem. |
| --- | --- |

(6)

Medlemsstaterna har underrättat kommissionen att den högsta gräns som tillämpats de senaste åren för återbetalning per övervakningstest för transmissibla spongiforma encefalopatier hos nötkreatur inte längre är realistisk. Enligt kommissionens granskning av frågan bör den högsta gränsen för återbetalning för de testen höjas, så att den överensstämmer med de faktiska kostnaderna för de medlemsstater som genomför dem.

| (7) | Unionens finansiella stöd till flera nationella program bör därför justeras. Stödet bör omfördelas från nationella program för vilka anslagen inte kommer att utnyttjas fullt ut till dem för vilka anslagen förväntas överskridas. Omfördelningen bör grunda sig på de senaste uppgifterna om de berörda medlemsstaternas faktiska utgifter. |
| --- | --- |

(7)

Unionens finansiella stöd till flera nationella program bör därför justeras. Stödet bör omfördelas från nationella program för vilka anslagen inte kommer att utnyttjas fullt ut till dem för vilka anslagen förväntas överskridas. Omfördelningen bör grunda sig på de senaste uppgifterna om de berörda medlemsstaternas faktiska utgifter.

| (8) | Vidare har Portugal lämnat in ett ändrat program för utrotning av bovin brucellos, Spanien, Nederländerna, Österrike och Portugal har lämnat in ändrade program för utrotning och övervakning av blåtunga i områden där sjukdomen är endemisk eller förenad med hög risk, medan Bulgarien och Polen har lämnat in ändrade program för utrotning av rabies. |
| --- | --- |

(8)

Vidare har Portugal lämnat in ett ändrat program för utrotning av bovin brucellos, Spanien, Nederländerna, Österrike och Portugal har lämnat in ändrade program för utrotning och övervakning av blåtunga i områden där sjukdomen är endemisk eller förenad med hög risk, medan Bulgarien och Polen har lämnat in ändrade program för utrotning av rabies.

| (9) | Kommissionen har bedömt dessa ändrade program ur både veterinär och finansiell synvinkel. De har konstaterats uppfylla kraven i relevant unionslagstiftning på veterinärområdet, särskilt kriterierna i beslut 2008/341/EG. De ändrade programmen bör därför godkännas. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen har bedömt dessa ändrade program ur både veterinär och finansiell synvinkel. De har konstaterats uppfylla kraven i relevant unionslagstiftning på veterinärområdet, särskilt kriterierna i beslut 2008/341/EG. De ändrade programmen bör därför godkännas.

| (10) | Beslut 2009/883/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

Beslut 2009/883/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Godkännande av Portugals ändrade program för bovin brucellos

Det ändrade program för utrotning av bovin brucellos som Portugal lade fram den 25 maj 2010 godkänns härmed för perioden 1 januari–31 december 2010.

Artikel 2

Godkännande av vissa medlemsstaters ändrade program för blåtunga i områden där sjukdomen är endemisk eller förenad med hög risk

Följande ändrade program för övervakning och utrotning av blåtunga i områden där sjukdomen är endemisk eller förenad med hög risk godkänns härmed för perioden 1 januari–31 december 2010:

| a) | Det program som Spanien lade fram den 17 maj 2010. |
| --- | --- |

a)

Det program som Spanien lade fram den 17 maj 2010.

| b) | Det program som Nederländerna lade fram den 20 september 2010. |
| --- | --- |

b)

Det program som Nederländerna lade fram den 20 september 2010.

| c) | Det program som Österrike lade fram den 29 mars 2010. |
| --- | --- |

c)

Det program som Österrike lade fram den 29 mars 2010.

| d) | Det program som Portugal lade fram den 12 maj 2010. |
| --- | --- |

d)

Det program som Portugal lade fram den 12 maj 2010.

Artikel 3

Godkännande av Bulgariens och Polens ändrade program för rabies

Följande ändrade program för utrotning av rabies godkänns härmed för perioden 1 januari–31 december 2010:

| a) | Det program som Bulgarien lade fram den 29 september 2010. |
| --- | --- |

a)

Det program som Bulgarien lade fram den 29 september 2010.

| b) | Det program som Polen lade fram den 28 september 2010. |
| --- | --- |

b)

Det program som Polen lade fram den 28 september 2010.

Artikel 4

Ändringar av beslut 2009/883/EG

Beslut 2009/883/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1.2 ska ändras på följande sätt:






  a) | I led b ska ”5 000 000 euro” ersättas med ”3 600 000 euro”. |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 1.2 ska ändras på följande sätt:

a)

I led b ska ”5 000 000 euro” ersättas med ”3 600 000 euro”.

| b) | Leden e och f ska ersättas med följande:






  ”e) | 1 200 000 euro för Portugal, |
| --- | --- | --- |

b)

Leden e och f ska ersättas med följande:

”e)

1 200 000 euro för Portugal,

| f) | 1 700 000 euro för Förenade kungariket.” |
| --- | --- |

f)

1 700 000 euro för Förenade kungariket.”

| 2. | Artikel 2.2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Unionens finansiella stöd till de medlemsstater som anges i punkt 1 ska uppgå till 50 % av kostnaderna för utförande av tuberkulintester, laboratorietester och ersättning till djurägare för värdet på de djur som slaktas under programmen, och det får inte överstiga






  a) | 12 500 000 euro för Irland, |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 2.2 ska ersättas med följande:

”2.   Unionens finansiella stöd till de medlemsstater som anges i punkt 1 ska uppgå till 50 % av kostnaderna för utförande av tuberkulintester, laboratorietester och ersättning till djurägare för värdet på de djur som slaktas under programmen, och det får inte överstiga

a)

12 500 000 euro för Irland,

| b) | 10 100 000 euro för Spanien, |
| --- | --- |

b)

10 100 000 euro för Spanien,

| c) | 2 800 000 euro för Italien, |
| --- | --- |

c)

2 800 000 euro för Italien,

| d) | 1 000 000 euro för Portugal, |
| --- | --- |

d)

1 000 000 euro för Portugal,

| e) | 27 000 000 euro för Förenade kungariket.” |
| --- | --- |

e)

27 000 000 euro för Förenade kungariket.”

| 3. | Artikel 3.2 a ska ersättas med följande:






  ”a) | 3 000 000 euro för Spanien.” |
| --- | --- | --- |

3.

Artikel 3.2 a ska ersättas med följande:

”a)

3 000 000 euro för Spanien.”

| 4. | Artikel 4.2 ska ändras på följande sätt:






  a) | I led c ska ”1 600 000 euro” ersättas med ”1 650 000 euro”. |
| --- | --- | --- |

4.

Artikel 4.2 ska ändras på följande sätt:

a)

I led c ska ”1 600 000 euro” ersättas med ”1 650 000 euro”.

| b) | I led e ska ”16 800 000 euro” ersättas med ”1 700 000 euro”. |
| --- | --- |

b)

I led e ska ”16 800 000 euro” ersättas med ”1 700 000 euro”.

| c) | Leden i och j ska ersättas med följande:






  ”i) | 19 000 000 euro för Spanien, |
| --- | --- | --- |

c)

Leden i och j ska ersättas med följande:

”i)

19 000 000 euro för Spanien,

| j) | 33 500 000 euro för Frankrike,”. |
| --- | --- |

j)

33 500 000 euro för Frankrike,”.

| d) | Leden l och m ska ersättas med följande:






  ”l) | 20 000 euro för Lettland, |
| --- | --- | --- |

d)

Leden l och m ska ersättas med följande:

”l)

20 000 euro för Lettland,

| m) | 10 000 euro för Litauen,” |
| --- | --- |

m)

10 000 euro för Litauen,”

| e) | I led o ska ”780 000 euro” ersättas med ”70 000 euro”. |
| --- | --- |

e)

I led o ska ”780 000 euro” ersättas med ”70 000 euro”.

| f) | I led q ska ”110 000 euro” ersättas med ”130 000 euro”. |
| --- | --- |

f)

I led q ska ”110 000 euro” ersättas med ”130 000 euro”.

| g) | I led t ska ”5 200 000 euro” ersättas med ”2 100 000 euro”. |
| --- | --- |

g)

I led t ska ”5 200 000 euro” ersättas med ”2 100 000 euro”.

| h) | I led v ska ”590 000 euro” ersättas med ”40 000 euro”. |
| --- | --- |

h)

I led v ska ”590 000 euro” ersättas med ”40 000 euro”.

| i) | Leden x och y ska ersättas med följande:






  ”x) | 20 000 euro för Finland, |
| --- | --- | --- |

i)

Leden x och y ska ersättas med följande:

”x)

20 000 euro för Finland,

| y) | 850 000 euro för Sverige.” |
| --- | --- |

y)

850 000 euro för Sverige.”

| 5. | Artikel 5.2 ska ändras på följande sätt:






  a) | I led a ska ”2 000 000 euro” ersättas med ”900 000 euro”. |
| --- | --- | --- |

5.

Artikel 5.2 ska ändras på följande sätt:

a)

I led a ska ”2 000 000 euro” ersättas med ”900 000 euro”.

| b) | Leden d och e ska ersättas med följande:






  ”d) | 400 000 euro för Danmark, |
| --- | --- | --- |

b)

Leden d och e ska ersättas med följande:

”d)

400 000 euro för Danmark,

| e) | 25 000 euro för Estland,”. |
| --- | --- |

e)

25 000 euro för Estland,”.

| c) | I led i ska ”2 500 000 euro” ersättas med ”1 400 000 euro”. |
| --- | --- |

c)

I led i ska ”2 500 000 euro” ersättas med ”1 400 000 euro”.

| d) | I led k ska ”1 250 000 euro” ersättas med ”900 000 euro”. |
| --- | --- |

d)

I led k ska ”1 250 000 euro” ersättas med ”900 000 euro”.

| e) | Leden m och n ska ersättas med följande:






  ”m) | 50 000 euro för Lettland, |
| --- | --- | --- |

e)

Leden m och n ska ersättas med följande:

”m)

50 000 euro för Lettland,

| n) | 10 000 euro för Litauen,”. |
| --- | --- |

n)

10 000 euro för Litauen,”.

| f) | Leden t och u ska ersättas med följande:






  ”t) | 4 600 000 euro för Polen, |
| --- | --- | --- |

f)

Leden t och u ska ersättas med följande:

”t)

4 600 000 euro för Polen,

| u) | 55 000 euro för Portugal.” |
| --- | --- |

u)

55 000 euro för Portugal.”

| g) | Leden x och y ska ersättas med följande:






  ”x) | 600 000 euro för Slovakien, |
| --- | --- | --- |

g)

Leden x och y ska ersättas med följande:

”x)

600 000 euro för Slovakien,

| y) | 80 000 euro för Förenade kungariket.” |
| --- | --- |

y)

80 000 euro för Förenade kungariket.”

| 6. | Artikel 6.2 ska ändras på följande sätt:






  a) | I led a ska ”240 000 euro” ersättas med ”120 000 euro”. |
| --- | --- | --- |

6.

Artikel 6.2 ska ändras på följande sätt:

a)

I led a ska ”240 000 euro” ersättas med ”120 000 euro”.

| b) | I led f ska ”300 000 euro” ersättas med ”550 000 euro”. |
| --- | --- |

b)

I led f ska ”300 000 euro” ersättas med ”550 000 euro”.

| c) | I led i ska ”515 000 euro” ersättas med ”250 000 euro”. |
| --- | --- |

c)

I led i ska ”515 000 euro” ersättas med ”250 000 euro”.

| 7. | I artikel 7.2 ska ”450 000 euro” ersättas med ”250 000 euro”. |
| --- | --- |

7.

I artikel 7.2 ska ”450 000 euro” ersättas med ”250 000 euro”.

| 8. | Artikel 8.2 ska ändras på följande sätt:






  a) | I led e ska ”350 000 euro” ersättas med ”450 000 euro”. |
| --- | --- | --- |

8.

Artikel 8.2 ska ändras på följande sätt:

a)

I led e ska ”350 000 euro” ersättas med ”450 000 euro”.

| b) | I led k ska ”650 000 euro” ersättas med ”1 300 000 euro”. |
| --- | --- |

b)

I led k ska ”650 000 euro” ersättas med ”1 300 000 euro”.

| c) | I led t ska ”200 000 euro” ersättas med ”40 000 euro”. |
| --- | --- |

c)

I led t ska ”200 000 euro” ersättas med ”40 000 euro”.

| 9. | Artikel 9 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Unionens finansiella stöd till de medlemsstater som anges i punkt 1 ska uppgå till 100 % av kostnaderna för snabbtester på djur i enlighet med artikel 12.2 i förordning (EG) nr 999/2001, kapitel A delarna I och II punkterna 1–5 i bilaga III till förordning (EG) nr 999/2001 samt bilaga VII till den förordningen, bekräftande tester och primära molekylära särskiljande tester i enlighet med kapitel C punkt 3.2 c i i bilaga X till förordning (EG) nr 999/2001, till 50 % av medlemsstaternas kostnader för ersättning till djurägare för värdet på de djur som utslaktats och destruerats enligt de nationella programmen för utrotning av BSE och skrapie och till 50 % av kostnaderna för analys av prover för gentypning, och det får inte överstiga






  a) | 2 340 000 euro för Belgien, |
| --- | --- | --- | --- |

9.

Artikel 9 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   Unionens finansiella stöd till de medlemsstater som anges i punkt 1 ska uppgå till 100 % av kostnaderna för snabbtester på djur i enlighet med artikel 12.2 i förordning (EG) nr 999/2001, kapitel A delarna I och II punkterna 1–5 i bilaga III till förordning (EG) nr 999/2001 samt bilaga VII till den förordningen, bekräftande tester och primära molekylära särskiljande tester i enlighet med kapitel C punkt 3.2 c i i bilaga X till förordning (EG) nr 999/2001, till 50 % av medlemsstaternas kostnader för ersättning till djurägare för värdet på de djur som utslaktats och destruerats enligt de nationella programmen för utrotning av BSE och skrapie och till 50 % av kostnaderna för analys av prover för gentypning, och det får inte överstiga

a)

2 340 000 euro för Belgien,

| b) | 440 000 euro för Bulgarien, |
| --- | --- |

b)

440 000 euro för Bulgarien,

| c) | 1 380 000 euro för Tjeckien, |
| --- | --- |

c)

1 380 000 euro för Tjeckien,

| d) | 1 420 000 euro för Danmark, |
| --- | --- |

d)

1 420 000 euro för Danmark,

| e) | 11 260 000 euro för Tyskland, |
| --- | --- |

e)

11 260 000 euro för Tyskland,

| f) | 300 000 euro för Estland, |
| --- | --- |

f)

300 000 euro för Estland,

| g) | 4 700 000 euro för Irland, |
| --- | --- |

g)

4 700 000 euro för Irland,

| h) | 2 000 000 euro för Grekland, |
| --- | --- |

h)

2 000 000 euro för Grekland,

| i) | 6 480 000 euro för Spanien, |
| --- | --- |

i)

6 480 000 euro för Spanien,

| j) | 16 980 000 euro för Frankrike, |
| --- | --- |

j)

16 980 000 euro för Frankrike,

| k) | 7 210 000 euro för Italien, |
| --- | --- |

k)

7 210 000 euro för Italien,

| l) | 70 000 euro för Cypern, |
| --- | --- |

l)

70 000 euro för Cypern,

| m) | 360 000 euro för Lettland, |
| --- | --- |

m)

360 000 euro för Lettland,

| n) | 700 000 euro för Litauen, |
| --- | --- |

n)

700 000 euro för Litauen,

| o) | 100 000 euro för Luxemburg, |
| --- | --- |

o)

100 000 euro för Luxemburg,

| p) | 1 230 000 euro för Ungern, |
| --- | --- |

p)

1 230 000 euro för Ungern,

| q) | 30 000 euro för Malta, |
| --- | --- |

q)

30 000 euro för Malta,

| r) | 3 370 000 euro för Nederländerna, |
| --- | --- |

r)

3 370 000 euro för Nederländerna,

| s) | 1 510 000 euro för Österrike, |
| --- | --- |

s)

1 510 000 euro för Österrike,

| t) | 4 930 000 euro för Polen, |
| --- | --- |

t)

4 930 000 euro för Polen,

| u) | 1 640 000 euro för Portugal, |
| --- | --- |

u)

1 640 000 euro för Portugal,

| v) | 1 000 000 euro för Rumänien, |
| --- | --- |

v)

1 000 000 euro för Rumänien,

| w) | 240 000 euro för Slovenien, |
| --- | --- |

w)

240 000 euro för Slovenien,

| x) | 650 000 euro för Slovakien, |
| --- | --- |

x)

650 000 euro för Slovakien,

| y) | 610 000 euro för Finland, |
| --- | --- |

y)

610 000 euro för Finland,

| z) | 970 000 euro för Sverige, |
| --- | --- |

z)

970 000 euro för Sverige,

| za) | 5 920 000 euro för Förenade kungariket.” |
| --- | --- |

za)

5 920 000 euro för Förenade kungariket.”

| b) | I punkt 3 a ska ”5 euro/test” ersättas med ”8 euro/test”. |
| --- | --- |

b)

I punkt 3 a ska ”5 euro/test” ersättas med ”8 euro/test”.

| 10. | Artikel 10.2 och 10.3 ska ersättas med följande:
  ”2.   Unionens finansiella stöd till de medlemsstater som anges i punkt 1 ska uppgå till 75 % av kostnaderna för laboratorietestning för påvisande av antigen eller antikroppar mot rabies, isolering och karakterisering av rabiesvirus, påvisande av biomarkörer och titrering av vaccinåtlar samt inköp och distribution av såväl vaccin som åtlar inom programmen, och det får inte överstiga






  a) | 1 870 000 euro för Bulgarien, |
| --- | --- | --- |

10.

Artikel 10.2 och 10.3 ska ersättas med följande:

”2.   Unionens finansiella stöd till de medlemsstater som anges i punkt 1 ska uppgå till 75 % av kostnaderna för laboratorietestning för påvisande av antigen eller antikroppar mot rabies, isolering och karakterisering av rabiesvirus, påvisande av biomarkörer och titrering av vaccinåtlar samt inköp och distribution av såväl vaccin som åtlar inom programmen, och det får inte överstiga

a)

1 870 000 euro för Bulgarien,

| b) | 680 000 euro för Ungern, |
| --- | --- |

b)

680 000 euro för Ungern,

| c) | 7 380 000 euro för Polen, |
| --- | --- |

c)

7 380 000 euro för Polen,

| d) | 820 000 euro för Rumänien, |
| --- | --- |

d)

820 000 euro för Rumänien,

| e) | 490 000 euro för Slovakien. |
| --- | --- |

e)

490 000 euro för Slovakien.

3.   Ersättningen för medlemsstaternas kostnader i samband med de program som avses i punkt 1 får i genomsnitt inte överstiga följande belopp:

| a) | För ett serologiskt test: 12 euro/test. |
| --- | --- |

a)

För ett serologiskt test: 12 euro/test.

| b) | För ett test för påvisande av tetracyklin i ben: 12 euro/test. |
| --- | --- |

b)

För ett test för påvisande av tetracyklin i ben: 12 euro/test.

| c) | För ett fluorescerande antikroppstest (FAT): 18 euro/test.” |
| --- | --- |

c)

För ett fluorescerande antikroppstest (FAT): 18 euro/test.”

| 11. | Artikel 11.2 ska ändras på följande sätt:






  a) | I led b ska ”20 000 euro” ersättas med ”40 000 euro”. |
| --- | --- | --- |

11.

Artikel 11.2 ska ändras på följande sätt:

a)

I led b ska ”20 000 euro” ersättas med ”40 000 euro”.

| b) | I led d ska ”1 400 000 euro” ersättas med ”650 000 euro”. |
| --- | --- |

b)

I led d ska ”1 400 000 euro” ersättas med ”650 000 euro”.

| 12. | Artikel 12.2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Unionens finansiella stöd till de program som avses i punkt 1 ska uppgå till 50 % av de berörda medlemsstaternas kostnader för laboratorietestning, och det får inte överstiga






  a) | 25 000 euro för Bulgarien, |
| --- | --- | --- |

12.

Artikel 12.2 ska ersättas med följande:

”2.   Unionens finansiella stöd till de program som avses i punkt 1 ska uppgå till 50 % av de berörda medlemsstaternas kostnader för laboratorietestning, och det får inte överstiga

a)

25 000 euro för Bulgarien,

| b) | 300 000 euro för Ungern, |
| --- | --- |

b)

300 000 euro för Ungern,

| c) | 1 000 000 euro för Polen, |
| --- | --- |

c)

1 000 000 euro för Polen,

| d) | 700 000 euro för Spanien.” |
| --- | --- |

d)

700 000 euro för Spanien.”

| 13. | Artikel 13.3 och 13.4 ska ersättas med följande:
  ”3.   Unionens finansiella stöd till de medlemsstater som anges i punkterna 1 och 2 ska uppgå till 75 % av kostnaderna för laboratorietestning för påvisande av antigen eller antikroppar mot rabies, karakterisering av rabiesvirus, påvisande av biomarkörer och åldersbestämning samt titrering av vaccinåtlar och såväl inköp som distribution av vaccin och åtlar inom programmen, och det får inte överstiga






  a) | 1 360 000 euro för Estland, |
| --- | --- | --- |

13.

Artikel 13.3 och 13.4 ska ersättas med följande:

”3.   Unionens finansiella stöd till de medlemsstater som anges i punkterna 1 och 2 ska uppgå till 75 % av kostnaderna för laboratorietestning för påvisande av antigen eller antikroppar mot rabies, karakterisering av rabiesvirus, påvisande av biomarkörer och åldersbestämning samt titrering av vaccinåtlar och såväl inköp som distribution av vaccin och åtlar inom programmen, och det får inte överstiga

a)

1 360 000 euro för Estland,

| b) | 1 400 000 euro för Lettland, |
| --- | --- |

b)

1 400 000 euro för Lettland,

| c) | 540 000 euro för Litauen, |
| --- | --- |

c)

540 000 euro för Litauen,

| d) | 200 000 euro för Österrike, |
| --- | --- |

d)

200 000 euro för Österrike,

| e) | 830 000 euro för Slovenien, |
| --- | --- |

e)

830 000 euro för Slovenien,

| f) | 150 000 euro för Finland. |
| --- | --- |

f)

150 000 euro för Finland.

4.   Ersättningen för medlemsstaternas kostnader i samband med de program som avses i punkterna 1 och 2 får i genomsnitt inte överstiga följande belopp:

| a) | För ett serologiskt test: 12 euro/test. |
| --- | --- |

a)

För ett serologiskt test: 12 euro/test.

| b) | För ett test för påvisande av tetracyklin i ben: 12 euro/test. |
| --- | --- |

b)

För ett test för påvisande av tetracyklin i ben: 12 euro/test.

| c) | För ett fluorescerande antikroppstest (FAT): 18 euro/test.” |
| --- | --- |

c)

För ett fluorescerande antikroppstest (FAT): 18 euro/test.”

| 14. | I artikel 14.2 ska ”262 000 euro” ersättas med ”310 000 euro”. |
| --- | --- |

14.

I artikel 14.2 ska ”262 000 euro” ersättas med ”310 000 euro”.

| 15. | Artikel 15.2 ska ändras på följande sätt:






  a) | I led a ska ”800 000 euro” ersättas med ”600 000 euro”. |
| --- | --- | --- |

15.

Artikel 15.2 ska ändras på följande sätt:

a)

I led a ska ”800 000 euro” ersättas med ”600 000 euro”.

| b) | I led c ska ”750 000 euro” ersättas med ”500 000 euro”. |
| --- | --- |

b)

I led c ska ”750 000 euro” ersättas med ”500 000 euro”.

| 16. | I artikel 16.2 inledningsfrasen ska ”8 200 000 euro” ersättas med ”4 000 000 euro”. |
| --- | --- |

16.

I artikel 16.2 inledningsfrasen ska ”8 200 000 euro” ersättas med ”4 000 000 euro”.

Artikel 5

Adressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 30 november 2010.

På kommissionens vägnar

John DALLI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 155, 18.6.2009, s. 30.

1

(2)  EUT L 115, 29.4.2008, s. 44.

2

(3)  EUT L 317, 3.12.2009, s. 36.

3

---