# Az Európai Unió C 146/2007

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 146 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 50. évfolyam2007. június 30. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 146

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

50. évfolyam2007. június 30.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| | Régiók Bizottsága |
| | 2007. február 13–14-i, 68. plenáris ülés |
| 2007/C 146/01 | Régiók Bizottsága vélemény – Politikai terv a legális migrációról, az illegális bevándorlás elleni küzdelem, az európai migrációs hálózat jövője | 1 |
| 2007/C 146/02 | Régiók Bizottsága vélemény – Lakhatás és regionális politika | 10 |
| 2007/C 146/03 | Régiók Bizottsága vélemény – Az Európai Unió jövőbeni tengerpolitikája felé | 19 |
| 2007/C 146/04 | Régiók Bizottsága vélemény – Európai Technológiai Intézet | 27 |
| 2007/C 146/05 | Régiók Bizottsága vélemény – A talajvédelemről szóló tematikus stratégia | 34 |
| 2007/C 146/06 | Régiók Bizottsága vélemény – Tematikus stratégia a peszticidek fenntartható használatáról | 48 |
| 2007/C 146/07 | Régiók Bizottsága vélemény – Európai átláthatósági kezdeményezés | 53 |
| 2007/C 146/08 | Régiók Bizottsága vélemény – Az EU gyermekjogi stratégiája felé | 58 |
| 2007/C 146/09 | Régiók Bizottsága vélemény – A szélessávú szakadék áthidalása és az i2010 eGovernment cselekvési terv | 63 |
| 2007/C 146/10 | Régiók Bizottsága vélemény – A közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó jogorvoslati eljárások hatékonyságának javítása | 69 |
| 2007/C 146/11 | Régiók Bizottsága vélemény – A kis- és középvállalkozások gazdasági növekedésének finanszírozása | 73 |
| 2007/C 146/12 | Régiók Bizottsága vélemény – Hatékonyság és igazságosság az európai oktatási és képzési rendszerekben és az egész életen át tartó tanulás Európai Képesítési Keretrendszere | 77 |
| 2007/C 146/13 | Régiók Bizottsága vélemény – Az Európai Bizottság 2001. évi közlekedéspolitikai fehér könyvének félidei felülvizsgálata | 85 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

III   Előkészítő jogi aktusok

Régiók Bizottsága

2007. február 13–14-i, 68. plenáris ülés

2007/C 146/01

Régiók Bizottsága vélemény – Politikai terv a legális migrációról, az illegális bevándorlás elleni küzdelem, az európai migrációs hálózat jövője

1

2007/C 146/02

Régiók Bizottsága vélemény – Lakhatás és regionális politika

10

2007/C 146/03

Régiók Bizottsága vélemény – Az Európai Unió jövőbeni tengerpolitikája felé

19

2007/C 146/04

Régiók Bizottsága vélemény – Európai Technológiai Intézet

27

2007/C 146/05

Régiók Bizottsága vélemény – A talajvédelemről szóló tematikus stratégia

34

2007/C 146/06

Régiók Bizottsága vélemény – Tematikus stratégia a peszticidek fenntartható használatáról

48

2007/C 146/07

Régiók Bizottsága vélemény – Európai átláthatósági kezdeményezés

53

2007/C 146/08

Régiók Bizottsága vélemény – Az EU gyermekjogi stratégiája felé

58

2007/C 146/09

Régiók Bizottsága vélemény – A szélessávú szakadék áthidalása és az i2010 eGovernment cselekvési terv

63

2007/C 146/10

Régiók Bizottsága vélemény – A közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó jogorvoslati eljárások hatékonyságának javítása

69

2007/C 146/11

Régiók Bizottsága vélemény – A kis- és középvállalkozások gazdasági növekedésének finanszírozása

73

2007/C 146/12

Régiók Bizottsága vélemény – Hatékonyság és igazságosság az európai oktatási és képzési rendszerekben és az egész életen át tartó tanulás Európai Képesítési Keretrendszere

77

2007/C 146/13

Régiók Bizottsága vélemény – Az Európai Bizottság 2001. évi közlekedéspolitikai fehér könyvének félidei felülvizsgálata

85

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

III Előkészítő jogi aktusok

Régiók Bizottsága

2007. február 13–14-i, 68. plenáris ülés

| 30.6.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 146/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 146/1

---

Régiók Bizottsága vélemény – Politikai terv a legális migrációról, az illegális bevándorlás elleni küzdelem, az európai migrációs hálózat jövője

(2007/C 146/01)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | közös európai migrációs politika elfogadását ajánlja, amely jobb együttműködést és koordinációt tesz lehetővé a tagállamok és a harmadik országok között, |
| --- | --- |

—

közös európai migrációs politika elfogadását ajánlja, amely jobb együttműködést és koordinációt tesz lehetővé a tagállamok és a harmadik országok között,

| — | sürgeti a kifejezetten a komolyabb bevándorlási célpontként azonosított területekre és a bevándorlók tömeges érkezése által leterhelt tranzitzónákra – pl. Ceuta, Melilla, a Kanári-szigetek, Málta, Lampedusa és általában Dél-Olaszország – irányuló pénzügyi eszköz azonnal létrehozását – ezekben a térségekben a bevándorlók tömeges érkezése különösen súlyos problémát okoz, |
| --- | --- |

—

sürgeti a kifejezetten a komolyabb bevándorlási célpontként azonosított területekre és a bevándorlók tömeges érkezése által leterhelt tranzitzónákra – pl. Ceuta, Melilla, a Kanári-szigetek, Málta, Lampedusa és általában Dél-Olaszország – irányuló pénzügyi eszköz azonnal létrehozását – ezekben a térségekben a bevándorlók tömeges érkezése különösen súlyos problémát okoz,

| — | az emberkereskedelem és az azt lebonyolító maffiák felszámolásához szükséges összes intézkedés elfogadását javasolja, és kéri, hogy ezt emeljék az uniós prioritások rangjára, és biztosítsák számára a megfelelő pénzügyi eszközöket. Az illegális bevándorlás kiküszöbölése és az azt előmozdító rejtett gazdaság elleni küzdelem alapvető feladatok, |
| --- | --- |

—

az emberkereskedelem és az azt lebonyolító maffiák felszámolásához szükséges összes intézkedés elfogadását javasolja, és kéri, hogy ezt emeljék az uniós prioritások rangjára, és biztosítsák számára a megfelelő pénzügyi eszközöket. Az illegális bevándorlás kiküszöbölése és az azt előmozdító rejtett gazdaság elleni küzdelem alapvető feladatok,

| — | hangsúlyozza a helyi és regionális önkormányzatoknak egyrészt a származási országokkal fenntartott kapcsolatokból származó tapasztalataik révén, másrészt a bevándorlók beilleszkedését célzó, elsősorban egészségügyi (ez képviseli a közkiadások legnagyobb részét), lakhatási, oktatási és foglalkoztatási intézkedéseik révén betöltött fontos szerepét, |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza a helyi és regionális önkormányzatoknak egyrészt a származási országokkal fenntartott kapcsolatokból származó tapasztalataik révén, másrészt a bevándorlók beilleszkedését célzó, elsősorban egészségügyi (ez képviseli a közkiadások legnagyobb részét), lakhatási, oktatási és foglalkoztatási intézkedéseik révén betöltött fontos szerepét,

| — | javasolja, hogy hozzanak létre a bevándorlással kapcsolatos vélemények nyomon követését szolgáló mechanizmust, amelynek célja az lenne, hogy az alkotmányos ügyekkel foglalkozó szakbizottság elnöke vagy adott esetben az előadók révén biztosítsa az RB képviseletét az Európai Bizottság idevonatkozó kezdeményezéseiben. Ez a mechanizmus lehetővé tenné, hogy az RB tevékenyen részt vegyen a jogalkotási folyamat különböző fázisaiban: a) a jogalkotás előtti fázisban (konzultáció érdekelt félként, hatásvizsgálat); b) a politika értékelésének fázisában (éves jelentések a migrációról és az integrációról, éves integrációs fórum) |
| --- | --- |

—

javasolja, hogy hozzanak létre a bevándorlással kapcsolatos vélemények nyomon követését szolgáló mechanizmust, amelynek célja az lenne, hogy az alkotmányos ügyekkel foglalkozó szakbizottság elnöke vagy adott esetben az előadók révén biztosítsa az RB képviseletét az Európai Bizottság idevonatkozó kezdeményezéseiben. Ez a mechanizmus lehetővé tenné, hogy az RB tevékenyen részt vegyen a jogalkotási folyamat különböző fázisaiban: a) a jogalkotás előtti fázisban (konzultáció érdekelt félként, hatásvizsgálat); b) a politika értékelésének fázisában (éves jelentések a migrációról és az integrációról, éves integrációs fórum)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az európai migrációs hálózat jövőjéről szóló zöld könyvre (COM (2005) 606 final),

tekintettel a „Politikai terv a legális migrációról” című európai bizottsági közleményre (COM(2005) 669 final),

tekintettel a harmadik országok állampolgárainak illegális bevándorlása elleni küzdelem politikai prioritásairól szóló európai bizottsági közleményre (COM(2006) 402 final),

tekintettel Az Európai Bizottság 2005. december 2-i határozatára, amely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének első bekezdése alapján kikéri a Régiók Bizottsága véleményét e tárgyban,

tekintettel Elnökségének 2006. április 25-i határozatára, amely szerint az „Alkotmányos ügyek, európai kormányzás, a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége” szakbizottságot megbízza e vélemény kidolgozásával,

tekintettel a 2004. november 4-5-i brüsszeli Európai Tanács „A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége: a hágai program” c. elnökségi következtetéseire,

tekintettel az EK-Szerződés 63. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság Igazságügyek, Szabadság és Biztonság Főigazgatósága integrációs kézikönyvére,

tekintettel a bevándorlók Európai Unióba történő beilleszkedésére vonatkozó stratégiákról és eszközökről szóló európai parlamenti állásfoglalásra [2006/2056 (INI)],

tekintettel a fejlődésről és a migrációról szóló európai parlamenti állásfoglalásra [(2005/2244(INI)],

tekintettel véleményére a következő tárgyban: „A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége: a helyi és regionális önkormányzatok szerepe a hágai program végrehajtásában” (CDR 223/2004 fin, HL C 231., 2005.9.20., 83-86. o.),

tekintettel véleményére a következő tárgyban: „Az Európai Bizottság közleménye a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához – »Első éves jelentés a migrációról és az integrációról«” (COM (2004) 508 final – CDR 339/2004, HL C 231., 2005.9.20., 46-50. o.),

tekintettel véleményére a következő tárgyban: „A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek »A Hágai Program: Tíz prioritás a következő öt évre – Partnerség Európának a szabadság, biztonság és jog területén való megújulásáért«” (COM(2005) 184 final), „A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek A 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó, »Biztonság és a szabadságjogok védelme« elnevezésű keretprogram létrehozásáról” és „A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentek a 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó »Alapvető jogok és jogérvényesülés« keretprogram létrehozásáról” (COM(2005) 122 final) – 2005/0037 (COD) – 2005/0038(CNS) – 2005/0039 (CNS) – 2005/0040 (COD) – CdR 122/2005, HL C 192., 2006.8.16., 25-33. o.,

tekintettel véleményére a következő tárgyban: „Az Európai Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A harmadik országok állampolgárainak az Európai Unióban történő beilleszkedése keretrendszerének közös programjáról” (COM(2005) 389 final), la „Az Európai Bizottság közleménye a Tanács, az Európai Parlament, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága részére – A migráció és a fejlődés kapcsolata: az EU és a fejlődő országok közötti partnerségre vonatkozó egyértelmű iránymutatások” (COM(2005) 390 final) és a „Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról” (COM(2005) 391 final) – CDR 51/2006, HL C 206., 2006.8.29., 27-39. o.,

tekintettel az „Alkotmányos ügyek, európai kormányzás, a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége” szakbizottság által 2006. november 29-én elfogadott véleménytervezetére (CDR 233/2006 rev 2, előadó: Laura DE ESTEBAN MARTIN, a Madridi Autonóm Közösség az állammal folytatott együttműködési és európaügyi főigazgatója, ES/EPP),

mivel

| (1) | Európa történelme legsúlyosabb migrációs válságát éli át; és figyelembe véve, hogy a migránsok végső célja az, hogy bejussanak Európa területére, és így mindez nem csupán a bevándorlókat elsősorban fogadó tagállamok és térségek helyi problémája, hanem az egész EU, a tagállamok és a migránsok származási és tranzitországainak átfogó perspektívájából kell rá tekinteni, mivel ezeknek együtt kell válaszolniuk a migrációs hullámok – ideértve az EU-n belüli migrációt is – által nap mint nap állított új kihívásokra; továbbá mivel az Európai Tanács által 2004 novemberében elfogadott hágai program már rendelkezik egy közös bevándorlási politika megteremtését célzó munkaprogramról, és azt az Unió prioritásaként határozza meg, |
| --- | --- |

(1)

Európa történelme legsúlyosabb migrációs válságát éli át; és figyelembe véve, hogy a migránsok végső célja az, hogy bejussanak Európa területére, és így mindez nem csupán a bevándorlókat elsősorban fogadó tagállamok és térségek helyi problémája, hanem az egész EU, a tagállamok és a migránsok származási és tranzitországainak átfogó perspektívájából kell rá tekinteni, mivel ezeknek együtt kell válaszolniuk a migrációs hullámok – ideértve az EU-n belüli migrációt is – által nap mint nap állított új kihívásokra; továbbá mivel az Európai Tanács által 2004 novemberében elfogadott hágai program már rendelkezik egy közös bevándorlási politika megteremtését célzó munkaprogramról, és azt az Unió prioritásaként határozza meg,

| (2) | Nem állnak rendelkezésre megbízható statisztikák a legális és az illegális migráció, valamint általában a migráció jelensége közötti összefüggés pontos felméréséhez, és ezért tovább kell folytatni az európai migrációs hálózattal kapcsolatos munkát annak érdekében, hogy a közös bevándorlási és menekültügyi politikák támogatásához objektív és összehasonlítható adatokat kapjunk. |
| --- | --- |

(2)

Nem állnak rendelkezésre megbízható statisztikák a legális és az illegális migráció, valamint általában a migráció jelensége közötti összefüggés pontos felméréséhez, és ezért tovább kell folytatni az európai migrációs hálózattal kapcsolatos munkát annak érdekében, hogy a közös bevándorlási és menekültügyi politikák támogatásához objektív és összehasonlítható adatokat kapjunk.

| (3) | A bevándorlók integrációjának kérdését egyrészt munkaerő-piaci beilleszkedésük szempontjából (különös figyelmet fordítva a bevándorló nőkre), másrészt olyan átfogó szemszögből kell megvizsgálni, amely többek között magában foglalja az oktatási, a kulturális, a szociális és a politikai területeket. |
| --- | --- |

(3)

A bevándorlók integrációjának kérdését egyrészt munkaerő-piaci beilleszkedésük szempontjából (különös figyelmet fordítva a bevándorló nőkre), másrészt olyan átfogó szemszögből kell megvizsgálni, amely többek között magában foglalja az oktatási, a kulturális, a szociális és a politikai területeket.

| (4) | Az integráció kétirányú folyamat, amely mind a bevándorlóknak a befogadó társadalomba való beilleszkedési hajlandóságát és ennek megvalósítását illető felelősségüket, mind pedig az Unió polgárainak a bevándorlók befogadására irányuló hajlandóságát feltételezi, olyan tudatosító és oktatási/felvilágosító intézkedésekre van szükség, amelyek előnyösen befolyásolják mindkét csoport viselkedését. |
| --- | --- |

(4)

Az integráció kétirányú folyamat, amely mind a bevándorlóknak a befogadó társadalomba való beilleszkedési hajlandóságát és ennek megvalósítását illető felelősségüket, mind pedig az Unió polgárainak a bevándorlók befogadására irányuló hajlandóságát feltételezi, olyan tudatosító és oktatási/felvilágosító intézkedésekre van szükség, amelyek előnyösen befolyásolják mindkét csoport viselkedését.

| (5) | A helyi és regionális közösségeknek mint a bevándorlók közvetlen befogadóinak és az integrációs (munkaügyi, oktatási, kulturális, szociális és politikai) intézkedések fő végrehajtóinak a bevándorlók polgárközelibb szinten történő, hatékony befogadásának biztosítása érdekében alapvető szerepet kell majd játszaniuk a bevándorlási politika meghatározásában, |
| --- | --- |

(5)

A helyi és regionális közösségeknek mint a bevándorlók közvetlen befogadóinak és az integrációs (munkaügyi, oktatási, kulturális, szociális és politikai) intézkedések fő végrehajtóinak a bevándorlók polgárközelibb szinten történő, hatékony befogadásának biztosítása érdekében alapvető szerepet kell majd játszaniuk a bevándorlási politika meghatározásában,

2007. február 13-14-én tartott 68. plenáris ülésén (a február 13-i ülésnapon) elfogadta az alábbi véleményt.

1.   A Régiók Bizottsága álláspontja és általános ajánlásai

A Régiók Bizottsága

| 1.1 | az illegális bevándorlók visszatelepítéséről és a hágai program helyi és regionális megvalósításáról szóló saját korábbi véleményeivel összhangban (1)
  úgy ítéli meg, hogy a bevándorlással kapcsolatban átfogó megközelítést kell alkalmazni, amely magában foglalja a migrációs politika területén meghozandó legfontosabb teendőkről alkotott világos elképzelést, amely nem széttöredezett intézkedésekből áll. Fontolóra kell venni minden szükséges jogszabályi, operatív és gazdasági intézkedést a jelenséget már a gyökereinél kezelő lépésektől kezdve – a származási országokkal való fejlesztési együttműködés és az illegális emberkereskedelem elleni küzdelem – a végső fázisig bezárólag – az országainkban letelepedett összes bevándorló beilleszkedéséhez szükséges intézkedések, valamint a nyilvánvalóan vonzó tényezőt jelentő és kizsákmányoláshoz vezető rejtett gazdaság elleni küzdelem; továbbá megállapítja, hogy a bűnözői szervezetek hozzájárulnak az illegális bevándorlás előmozdításához; |
| --- | --- |

1.1

az illegális bevándorlók visszatelepítéséről és a hágai program helyi és regionális megvalósításáról szóló saját korábbi véleményeivel összhangban (1)
  úgy ítéli meg, hogy a bevándorlással kapcsolatban átfogó megközelítést kell alkalmazni, amely magában foglalja a migrációs politika területén meghozandó legfontosabb teendőkről alkotott világos elképzelést, amely nem széttöredezett intézkedésekből áll. Fontolóra kell venni minden szükséges jogszabályi, operatív és gazdasági intézkedést a jelenséget már a gyökereinél kezelő lépésektől kezdve – a származási országokkal való fejlesztési együttműködés és az illegális emberkereskedelem elleni küzdelem – a végső fázisig bezárólag – az országainkban letelepedett összes bevándorló beilleszkedéséhez szükséges intézkedések, valamint a nyilvánvalóan vonzó tényezőt jelentő és kizsákmányoláshoz vezető rejtett gazdaság elleni küzdelem; továbbá megállapítja, hogy a bűnözői szervezetek hozzájárulnak az illegális bevándorlás előmozdításához;

| 1.2 | hangsúlyozza, hogy annak ellenére, hogy a bevándorlók száma az 1980-as évek óta nő, és az EU a fejlődő országokból érkező jelentős számú (a számítások szerint jelenleg mintegy 40 millió) bevándorló célpontja, még nem létezik közös európai politika a migrációs áramlások szabályozására, ezért a tagállamok olyan egyoldalú döntéseket hoznak, amelyek megnehezítik közös álláspont elfoglalását; |
| --- | --- |

1.2

hangsúlyozza, hogy annak ellenére, hogy a bevándorlók száma az 1980-as évek óta nő, és az EU a fejlődő országokból érkező jelentős számú (a számítások szerint jelenleg mintegy 40 millió) bevándorló célpontja, még nem létezik közös európai politika a migrációs áramlások szabályozására, ezért a tagállamok olyan egyoldalú döntéseket hoznak, amelyek megnehezítik közös álláspont elfoglalását;

| 1.3 | megjegyzi továbbá, hogy nem szabad megvárni, hogy súlyos következményekkel járó események következzenek be a migrációs áramlások kezelésével kapcsolatban. Ezek a válsághelyzetek nem lehetnek a társulási megállapodások megkötésének előfeltételei; |
| --- | --- |

1.3

megjegyzi továbbá, hogy nem szabad megvárni, hogy súlyos következményekkel járó események következzenek be a migrációs áramlások kezelésével kapcsolatban. Ezek a válsághelyzetek nem lehetnek a társulási megállapodások megkötésének előfeltételei;

| 1.4 | úgy véli, hogy a harmadik országokkal aláírt társulási megállapodásokba bele kell foglalni a politikai, szociális, gazdasági és kulturális tényezőket oly módon, hogy valódi kölcsönös függőségi kapcsolat vagy viszony jöjjön létre a migráció és a fejlődés között, amint azt az Európai Parlament a fejlődésről és a migrációról szóló jelentésében is javasolja (2); |
| --- | --- |

1.4

úgy véli, hogy a harmadik országokkal aláírt társulási megállapodásokba bele kell foglalni a politikai, szociális, gazdasági és kulturális tényezőket oly módon, hogy valódi kölcsönös függőségi kapcsolat vagy viszony jöjjön létre a migráció és a fejlődés között, amint azt az Európai Parlament a fejlődésről és a migrációról szóló jelentésében is javasolja (2);

| 1.5 | megerősíti, hogy a szabályozatlan migráció jelenségének elkerüléséhez elengedhetetlen lépések a munkahelyteremtő projekteken keresztül megvalósuló teljes körű fejlesztési együttműködés, egy gazdasági és kereskedelmi fórum létrehozása, egyetemi hálózatok kiépítése, a bevándorlóknak szánt mikrohitel-alapok létrehozása, olyan intézkedések meghozatala, amelyek elősegítik, hogy a bevándorlók részt vegyenek saját országuk fejlesztésében, az infrastruktúrák, kiváltképp az ivóvízellátáshoz (Afrika lakosságának 42 %-a nem rendelkezik ivóvízellátással), valamint az áramellátáshoz (mindössze 20 % rendelkezik rendszeres áramszolgáltatással) szükséges hálózatok, egészségügyi központok és iskolák építése. Mindezt annak figyelembevételével, hogy a legfontosabb feladatnak az intézményi együttműködés megerősítését kell tekinteni, megteremtve a fejlesztési támogatás kedvezményezett országaiban egy sor előfeltételt, például az irányítás átláthatóságát és a struktúrák demokratizálódását, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a támogatást hatékonyan tudják fogadni és felhasználni. Egyszóval itt a fejlesztési együttműködés inkább minőségi, mint mennyiségi megerősítéséről van szó. Annak érdekében, hogy a támogatások valóban a fejlődés forrásai lehessenek, kiemelten fontos, hogy felhasználásuk magas fokú átláthatósága biztosítva legyen; |
| --- | --- |

1.5

megerősíti, hogy a szabályozatlan migráció jelenségének elkerüléséhez elengedhetetlen lépések a munkahelyteremtő projekteken keresztül megvalósuló teljes körű fejlesztési együttműködés, egy gazdasági és kereskedelmi fórum létrehozása, egyetemi hálózatok kiépítése, a bevándorlóknak szánt mikrohitel-alapok létrehozása, olyan intézkedések meghozatala, amelyek elősegítik, hogy a bevándorlók részt vegyenek saját országuk fejlesztésében, az infrastruktúrák, kiváltképp az ivóvízellátáshoz (Afrika lakosságának 42 %-a nem rendelkezik ivóvízellátással), valamint az áramellátáshoz (mindössze 20 % rendelkezik rendszeres áramszolgáltatással) szükséges hálózatok, egészségügyi központok és iskolák építése. Mindezt annak figyelembevételével, hogy a legfontosabb feladatnak az intézményi együttműködés megerősítését kell tekinteni, megteremtve a fejlesztési támogatás kedvezményezett országaiban egy sor előfeltételt, például az irányítás átláthatóságát és a struktúrák demokratizálódását, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a támogatást hatékonyan tudják fogadni és felhasználni. Egyszóval itt a fejlesztési együttműködés inkább minőségi, mint mennyiségi megerősítéséről van szó. Annak érdekében, hogy a támogatások valóban a fejlődés forrásai lehessenek, kiemelten fontos, hogy felhasználásuk magas fokú átláthatósága biztosítva legyen;

| 1.6 | hangsúlyozza a helyi és regionális önkormányzatoknak egyrészt a származási országokkal fenntartott kapcsolatokból származó tapasztalataik révén, másrészt a bevándorlók beilleszkedését célzó, elsősorban egészségügyi (ez képviseli a közkiadások legnagyobb részét), lakhatási, oktatási és foglalkoztatási intézkedéseik révén betöltött fontos szerepét. A származási országokkal folytatott együttműködés területén a helyi és regionális önkormányzatok számos megállapodást és projektet hoztak tető alá, többek között meg kell említeni a Madridi Autonóm Közösség által az AENEAS program keretében Marokkóban megnyitott, a visszatérő fiatalokat befogadó otthonokat; |
| --- | --- |

1.6

hangsúlyozza a helyi és regionális önkormányzatoknak egyrészt a származási országokkal fenntartott kapcsolatokból származó tapasztalataik révén, másrészt a bevándorlók beilleszkedését célzó, elsősorban egészségügyi (ez képviseli a közkiadások legnagyobb részét), lakhatási, oktatási és foglalkoztatási intézkedéseik révén betöltött fontos szerepét. A származási országokkal folytatott együttműködés területén a helyi és regionális önkormányzatok számos megállapodást és projektet hoztak tető alá, többek között meg kell említeni a Madridi Autonóm Közösség által az AENEAS program keretében Marokkóban megnyitott, a visszatérő fiatalokat befogadó otthonokat;

| 1.7 | emlékeztet az uniós fővárosi régiók közgyűléseinek 2006. április 26-27-én tartott, 5. konferenciáján született nyilatkozatra, amelyben megállapítják, hogy az Unió fővárosi régiói gazdagságuk és dinamizmusuk miatt jelentős vonzerővel rendelkeznek a harmadik országokból érkező, új és jobb kilátásokat kereső személyek számára, valamint ezzel megegyezően úgy véli, hogy intézkedéseket kell hozni a szabályos határátkelőket – repülőtereket, kikötőket és szárazföldi útvonalakat – megkerülő tömeges bevándorlás megakadályozására, és hogy e személyek országaink más régióiba történő beilleszkedéséhez vezető, megfelelő terveket kell kidolgozni; |
| --- | --- |

1.7

emlékeztet az uniós fővárosi régiók közgyűléseinek 2006. április 26-27-én tartott, 5. konferenciáján született nyilatkozatra, amelyben megállapítják, hogy az Unió fővárosi régiói gazdagságuk és dinamizmusuk miatt jelentős vonzerővel rendelkeznek a harmadik országokból érkező, új és jobb kilátásokat kereső személyek számára, valamint ezzel megegyezően úgy véli, hogy intézkedéseket kell hozni a szabályos határátkelőket – repülőtereket, kikötőket és szárazföldi útvonalakat – megkerülő tömeges bevándorlás megakadályozására, és hogy e személyek országaink más régióiba történő beilleszkedéséhez vezető, megfelelő terveket kell kidolgozni;

| 1.8 | hasonlóképpen emlékeztet a fővárosi régiók álláspontjára, amelyek olyan közös európai bevándorlási politika kidolgozására törekednek, amely felölelné mindazon kérdéseket, amelyek érintik a bevándorlók teljes körű társadalmi integrációját. Csak az integráció révén érhetjük el, hogy átvegyék a demokratikus együttélésnek és az emberi jogok tiszteletben tartásának értékeit, amelyek az Uniót felépítő politikai rendszerek alapját képezik. Ezzel összefüggésben felhívja a figyelmet a bevándorlókat a befogadó társadalom hivatalos nyelvébe, illetve nyelveibe és kultúrájába bevezető, valamint az olyan kezdeményezések kidolgozásának a jelentőségére, amelyek révén a bevándorlók úgy érezhetik, hogy fontosak e társadalom számára, és maguk is felelősek annak jövőjéért; |
| --- | --- |

1.8

hasonlóképpen emlékeztet a fővárosi régiók álláspontjára, amelyek olyan közös európai bevándorlási politika kidolgozására törekednek, amely felölelné mindazon kérdéseket, amelyek érintik a bevándorlók teljes körű társadalmi integrációját. Csak az integráció révén érhetjük el, hogy átvegyék a demokratikus együttélésnek és az emberi jogok tiszteletben tartásának értékeit, amelyek az Uniót felépítő politikai rendszerek alapját képezik. Ezzel összefüggésben felhívja a figyelmet a bevándorlókat a befogadó társadalom hivatalos nyelvébe, illetve nyelveibe és kultúrájába bevezető, valamint az olyan kezdeményezések kidolgozásának a jelentőségére, amelyek révén a bevándorlók úgy érezhetik, hogy fontosak e társadalom számára, és maguk is felelősek annak jövőjéért;

| 1.9 | úgy ítéli meg, hogy a bevándorlás mindenki számára kihívás: az uniós, nemzeti, regionális és helyi kormányzatoktól kezdve az uniós polgárokon át a bevándorlókig mindannyiunknak megvan benne a maga szerepe. Csakis így oldhatjuk meg a vele járó problémákat, és így aknázhatjuk ki – mindnyájan, beleértve a származási országokat is – a benne rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

1.9

úgy ítéli meg, hogy a bevándorlás mindenki számára kihívás: az uniós, nemzeti, regionális és helyi kormányzatoktól kezdve az uniós polgárokon át a bevándorlókig mindannyiunknak megvan benne a maga szerepe. Csakis így oldhatjuk meg a vele járó problémákat, és így aknázhatjuk ki – mindnyájan, beleértve a származási országokat is – a benne rejlő lehetőségeket;

| 1.10 | éppen ezért úgy véli, hogy javítani kell az együttműködést:






  a) | a közigazgatási szervek között; |
| --- | --- | --- |

1.10

éppen ezért úgy véli, hogy javítani kell az együttműködést:

a)

a közigazgatási szervek között;

| b) | a szociális szereplőkkel; |
| --- | --- |

b)

a szociális szereplőkkel;

| c) | a vállalatokkal (a vállalatok társadalmi felelőssége); |
| --- | --- |

c)

a vállalatokkal (a vállalatok társadalmi felelőssége);

| d) | a bevándorlók szövetségeivel. |
| --- | --- |

d)

a bevándorlók szövetségeivel.

| 1.11 | a következőket ajánlja:






  a) | fokozottabb együttműködés és koordináció az egyes tagállamokban a migrációért felelős és a fejlesztési együttműködést irányító szervek között; |
| --- | --- | --- |

1.11

a következőket ajánlja:

a)

fokozottabb együttműködés és koordináció az egyes tagállamokban a migrációért felelős és a fejlesztési együttműködést irányító szervek között;

| b) | az együttfejlesztés ösztönzése az EU tagállamaiban már kialakult bevándorlóközösségekben – származási országaik fejlődését illetően – rejlő lehetőségek kiaknázási módjaként. Ehhez szükségesnek tartja a bevándorlók hazautalásainak elősegítését azok díjainak csökkentése és a hivatalos átutalási rendszerek használata révén. |
| --- | --- |

b)

az együttfejlesztés ösztönzése az EU tagállamaiban már kialakult bevándorlóközösségekben – származási országaik fejlődését illetően – rejlő lehetőségek kiaknázási módjaként. Ehhez szükségesnek tartja a bevándorlók hazautalásainak elősegítését azok díjainak csökkentése és a hivatalos átutalási rendszerek használata révén.

| 1.12 | kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek intézkedéseket annak érdekében, hogy a bevándorlók hazautalásait termelő beruházások irányába tereljék a származási országokban, megkönnyítve azok mikrohitelhez jutását. Ezzel összefüggésben rámutat arra, hogy hasznos volna a hazautalásokat úgy irányítani, hogy azokat összekössék a fejlesztési támogatási alapok révén megvalósított beruházásokkal. Ajánlja továbbá annak kötelezővé tételét, hogy az elengedett adósságot termelő beruházásokra fordítsák, amelyeket aztán összeköthetnének az említett hazautalásokkal oly módon, hogy a bevándorló számára megtakarításainak ilyen jellegű projektekbe történő befektetése legyen a legkifizetődőbb; |
| --- | --- |

1.12

kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek intézkedéseket annak érdekében, hogy a bevándorlók hazautalásait termelő beruházások irányába tereljék a származási országokban, megkönnyítve azok mikrohitelhez jutását. Ezzel összefüggésben rámutat arra, hogy hasznos volna a hazautalásokat úgy irányítani, hogy azokat összekössék a fejlesztési támogatási alapok révén megvalósított beruházásokkal. Ajánlja továbbá annak kötelezővé tételét, hogy az elengedett adósságot termelő beruházásokra fordítsák, amelyeket aztán összeköthetnének az említett hazautalásokkal oly módon, hogy a bevándorló számára megtakarításainak ilyen jellegű projektekbe történő befektetése legyen a legkifizetődőbb;

| 1.13 | ezzel kapcsolatban sürgeti egy garanciaalap létrehozását a mikroprojektek hosszú távú fennmaradásának biztosítása és a fejlődésre gyakorolt hatásuk maximalizálása érdekében, és támogatja egy gazdasági és kereskedelmi fórum, valamint uniós és fejődő országbeli szakértőkből álló hálózatok létrehozását; |
| --- | --- |

1.13

ezzel kapcsolatban sürgeti egy garanciaalap létrehozását a mikroprojektek hosszú távú fennmaradásának biztosítása és a fejlődésre gyakorolt hatásuk maximalizálása érdekében, és támogatja egy gazdasági és kereskedelmi fórum, valamint uniós és fejődő országbeli szakértőkből álló hálózatok létrehozását;

| 1.14 | kéri a tagállamokat, hogy vonják be a helyi és regionális önkormányzatokat a migrációs politikák kidolgozásába és a nemzeti integrációs és foglalkoztatási tervek létrehozásába, hiszen a végrehajtásukhoz szükséges intézkedéseket helyi és regionális szinten teszik meg; |
| --- | --- |

1.14

kéri a tagállamokat, hogy vonják be a helyi és regionális önkormányzatokat a migrációs politikák kidolgozásába és a nemzeti integrációs és foglalkoztatási tervek létrehozásába, hiszen a végrehajtásukhoz szükséges intézkedéseket helyi és regionális szinten teszik meg;

| 1.15 | sürgeti a kifejezetten a komolyabb bevándorlási célpontként azonosított területekre és a bevándorlók tömeges érkezése által leterhelt tranzitzónákra – pl. a Kanári-szigetek, Ceuta, Lampedusa, Málta, Melilla és általában Dél-Olaszország – irányuló pénzügyi eszköz azonnal létrehozását – ezekben a térségekben a bevándorlók tömeges érkezése különösen súlyos problémát okoz, mivel nem állnak rendelkezésre a megfelelő humanitárius bánásmód biztosításához szükséges eszközök. Szem előtt kell tartanunk, hogy egy határ két oldalán tapasztalható jövedelemkülönbség a világon az EU déli külső határainál a legnagyobb; |
| --- | --- |

1.15

sürgeti a kifejezetten a komolyabb bevándorlási célpontként azonosított területekre és a bevándorlók tömeges érkezése által leterhelt tranzitzónákra – pl. a Kanári-szigetek, Ceuta, Lampedusa, Málta, Melilla és általában Dél-Olaszország – irányuló pénzügyi eszköz azonnal létrehozását – ezekben a térségekben a bevándorlók tömeges érkezése különösen súlyos problémát okoz, mivel nem állnak rendelkezésre a megfelelő humanitárius bánásmód biztosításához szükséges eszközök. Szem előtt kell tartanunk, hogy egy határ két oldalán tapasztalható jövedelemkülönbség a világon az EU déli külső határainál a legnagyobb;

| 1.16 | arra kéri az Európai Uniót és tagállamait, hogy ismerjék fel az EU szigeti területeinek partvidékein át történő tömeges méretű illegális bevándorlás sajátos jellegét, az ezzel járó humanitárius tragédiát, valamint következményeit Európa biztonságára és kohéziójára nézve. Az EU-nak ki kell használnia az azokban a régiókban rejlő lehetőségeket, amelyek tengeri határai a harmadik országokkal való kölcsönösen előnyös kapcsolatok kialakításához vezető különleges hídként szolgálnak; |
| --- | --- |

1.16

arra kéri az Európai Uniót és tagállamait, hogy ismerjék fel az EU szigeti területeinek partvidékein át történő tömeges méretű illegális bevándorlás sajátos jellegét, az ezzel járó humanitárius tragédiát, valamint következményeit Európa biztonságára és kohéziójára nézve. Az EU-nak ki kell használnia az azokban a régiókban rejlő lehetőségeket, amelyek tengeri határai a harmadik országokkal való kölcsönösen előnyös kapcsolatok kialakításához vezető különleges hídként szolgálnak;

| 1.17 | a családegyesítésről, a hágai program helyi és regionális megvalósításáról és az illegális bevándorlók visszatelepítésével kapcsolatos zöld könyvről szóló saját korábbi véleményeiben foglaltakkal, valamint az Európai Parlamentnek a migrációról és a fejlődésről szóló éves jelentésével összhangban (3)
  úgy véli, hogy intézkedéseket kell hozni a migrációval kapcsolatos jogbiztonság növelése érdekében, mégpedig számos területen:






  a) | a meglévő irányelvek helyes átültetésének és eredményes alkalmazásának biztosítása; |
| --- | --- | --- |

1.17

a családegyesítésről, a hágai program helyi és regionális megvalósításáról és az illegális bevándorlók visszatelepítésével kapcsolatos zöld könyvről szóló saját korábbi véleményeiben foglaltakkal, valamint az Európai Parlamentnek a migrációról és a fejlődésről szóló éves jelentésével összhangban (3)
  úgy véli, hogy intézkedéseket kell hozni a migrációval kapcsolatos jogbiztonság növelése érdekében, mégpedig számos területen:

a)

a meglévő irányelvek helyes átültetésének és eredményes alkalmazásának biztosítása;

| b) | a szabályozás egyértelművé tétele, különösen a tartózkodási engedély megszerzését illetően; |
| --- | --- |

b)

a szabályozás egyértelművé tétele, különösen a tartózkodási engedély megszerzését illetően;

| c) | egyértelműen meg kell határozni a családegyesítés feltételeit. |
| --- | --- |

c)

egyértelműen meg kell határozni a családegyesítés feltételeit.

| 1.18 | az illegális bevándorlók visszatelepítésével kapcsolatos zöld könyvről szóló saját korábbi véleményében (4) foglaltakkal összhangban olyan intézkedések kidolgozását sürgeti, amelyek elősegítik az önkéntes hazatérést, és előnyben részesítik azt a kitoloncolással szemben. Jó volna bevezetni olyan ösztönzőket, amelyek a potenciális bevándorlókat otthonmaradásra sarkallják. A kitoloncolás esetében különös figyelmet kell szentelni a sebezhető csoportoknak, és mindenképpen együtt kell működni a származási országokkal; |
| --- | --- |

1.18

az illegális bevándorlók visszatelepítésével kapcsolatos zöld könyvről szóló saját korábbi véleményében (4) foglaltakkal összhangban olyan intézkedések kidolgozását sürgeti, amelyek elősegítik az önkéntes hazatérést, és előnyben részesítik azt a kitoloncolással szemben. Jó volna bevezetni olyan ösztönzőket, amelyek a potenciális bevándorlókat otthonmaradásra sarkallják. A kitoloncolás esetében különös figyelmet kell szentelni a sebezhető csoportoknak, és mindenképpen együtt kell működni a származási országokkal;

| 1.19 | emlékeztet arra, hogy a gyermekekről szóló nemzetközi egyezményeknek megfelelően a gyermek mindenek felett álló érdeke azt kívánja, hogy amennyiben lehetséges, a gyermek családja körében nevelkedjen. A támogatást a származási országban kell nyújtani, ahol oktatásban és képzésben kell részesíteni őket, hogy ott, a családjuk közelében találjanak munkát. A gyermekjogi egyezmény maga is kötelezi az államokat, hogy megakadályozzák a gyermekek törvényellenes külföldre utaztatását; |
| --- | --- |

1.19

emlékeztet arra, hogy a gyermekekről szóló nemzetközi egyezményeknek megfelelően a gyermek mindenek felett álló érdeke azt kívánja, hogy amennyiben lehetséges, a gyermek családja körében nevelkedjen. A támogatást a származási országban kell nyújtani, ahol oktatásban és képzésben kell részesíteni őket, hogy ott, a családjuk közelében találjanak munkát. A gyermekjogi egyezmény maga is kötelezi az államokat, hogy megakadályozzák a gyermekek törvényellenes külföldre utaztatását;

| 1.20 | kéri, hogy az európai integrációs alapok kezelésekor vegyék figyelembe a helyi és regionális önkormányzatok különleges igényeit, és támogatja ezek részvételét a nemzeti programok, valamint a hozzájuk tartozó operatív programok előkészítésében; |
| --- | --- |

1.20

kéri, hogy az európai integrációs alapok kezelésekor vegyék figyelembe a helyi és regionális önkormányzatok különleges igényeit, és támogatja ezek részvételét a nemzeti programok, valamint a hozzájuk tartozó operatív programok előkészítésében;

| 1.21 | az Európai Parlamentnek a fejlődésről és a migrációról szóló jelentésével összhangban sürgeti továbbá az Európai Bizottságot, hogy készítse elő a bevándorlóknak a befogadó ország politikai és társadalmi életébe való, nyelvi, kulturális és állampolgári képzés segítségével történő, identitásuk megtartását azonban meg nem akadályozó beilleszkedéséhez szükséges pénzügyi eszközöket. Hangsúlyozza továbbá, hogy figyelembe kell venni a bevándorlók leszármazottainak (gyermekeinek és unokáinak) beilleszkedésével kapcsolatos különleges problémákat is; |
| --- | --- |

1.21

az Európai Parlamentnek a fejlődésről és a migrációról szóló jelentésével összhangban sürgeti továbbá az Európai Bizottságot, hogy készítse elő a bevándorlóknak a befogadó ország politikai és társadalmi életébe való, nyelvi, kulturális és állampolgári képzés segítségével történő, identitásuk megtartását azonban meg nem akadályozó beilleszkedéséhez szükséges pénzügyi eszközöket. Hangsúlyozza továbbá, hogy figyelembe kell venni a bevándorlók leszármazottainak (gyermekeinek és unokáinak) beilleszkedésével kapcsolatos különleges problémákat is;

| 1.22 | Különösen kiemeli az oktatás területét: ez az a politika, amely a leginkább és a legjobban elősegíti az integrációt, hiszen az iskolát sikeresen elvégzők aránya a bevándorlók között a többi uniós polgár átlagához viszonyítva riasztóan alacsony. Emlékeztet arra, hogy a bevándorlók integrációjához elengedhetetlen az oktatási rendszerbe, valamint a munkaerőpiacra történő beilleszkedésükhöz szükséges eszközök létrehozása. Ezért javasolja:






  a) | egy pénzügyi eszköz létrehozását, amely a bevándorlók konkrét, az oktatás területén jelentkező problémáinak kezelését célozná; |
| --- | --- | --- |

1.22

Különösen kiemeli az oktatás területét: ez az a politika, amely a leginkább és a legjobban elősegíti az integrációt, hiszen az iskolát sikeresen elvégzők aránya a bevándorlók között a többi uniós polgár átlagához viszonyítva riasztóan alacsony. Emlékeztet arra, hogy a bevándorlók integrációjához elengedhetetlen az oktatási rendszerbe, valamint a munkaerőpiacra történő beilleszkedésükhöz szükséges eszközök létrehozása. Ezért javasolja:

a)

egy pénzügyi eszköz létrehozását, amely a bevándorlók konkrét, az oktatás területén jelentkező problémáinak kezelését célozná;

| b) | a bevándorlók otthon szerzett szakképesítései és általában véve szaktudásuk elismerését és egységesítését elősegítő intézkedések meghozatalát. Ez elősegítené foglalkoztatási integrációjukat; |
| --- | --- |

b)

a bevándorlók otthon szerzett szakképesítései és általában véve szaktudásuk elismerését és egységesítését elősegítő intézkedések meghozatalát. Ez elősegítené foglalkoztatási integrációjukat;

| c) | szakképzési programok kidolgozását, kifejezetten azon országokból származó dolgozók számára, ahol nem kiemelkedő a szakképzés és a szakmunkásképzés; |
| --- | --- |

c)

szakképzési programok kidolgozását, kifejezetten azon országokból származó dolgozók számára, ahol nem kiemelkedő a szakképzés és a szakmunkásképzés;

| 1.23 | az Európai Bizottság integrációs kézikönyvében foglaltakkal összhangban fontosnak tartja:






  a) | olyan programok megvalósítását, amelyek lehetővé teszik, hogy a bevándorlók megfelelő szinten elsajátítsák a befogadó ország nyelvét, ezeket a tanfolyamokat legalábbis alapszinten kötelezővé kellene tenni; |
| --- | --- | --- |

1.23

az Európai Bizottság integrációs kézikönyvében foglaltakkal összhangban fontosnak tartja:

a)

olyan programok megvalósítását, amelyek lehetővé teszik, hogy a bevándorlók megfelelő szinten elsajátítsák a befogadó ország nyelvét, ezeket a tanfolyamokat legalábbis alapszinten kötelezővé kellene tenni;

| b) | az állampolgári gondolkodásmódról, kultúráról és általában véve a társadalmi beilleszkedésről és a befogadó társadalom polgári értékeiről szóló tanfolyamok beindítását és támogatását. Ezt a kurzust a bevándorló anyanyelvén lehetne folytatni azzal a céllal, hogy eleinte, amikor még nem beszélik eléggé a befogadó ország nyelvét, megkönnyítsük a megértést, viszont ez nem hátráltathatja vagy állíthatja le az integrációs folyamatot és az ország nyelvének és kultúrájának az elsajátítását; |
| --- | --- |

b)

az állampolgári gondolkodásmódról, kultúráról és általában véve a társadalmi beilleszkedésről és a befogadó társadalom polgári értékeiről szóló tanfolyamok beindítását és támogatását. Ezt a kurzust a bevándorló anyanyelvén lehetne folytatni azzal a céllal, hogy eleinte, amikor még nem beszélik eléggé a befogadó ország nyelvét, megkönnyítsük a megértést, viszont ez nem hátráltathatja vagy állíthatja le az integrációs folyamatot és az ország nyelvének és kultúrájának az elsajátítását;

| c) | az említett tanfolyamokat illetően azok elvégzését a lehető legjobban elősegítve és a nagyobb siker érdekében különféle tanulási módok – e-tanulás, távoktatás, rugalmas, illetve részidős órabeosztás stb. – lehetővé tételét. Fontos azon személyek képzése is, akik kapcsolatba lépnek a bevándorlókkal, hogy meg tudják oldani azok problémáit; |
| --- | --- |

c)

az említett tanfolyamokat illetően azok elvégzését a lehető legjobban elősegítve és a nagyobb siker érdekében különféle tanulási módok – e-tanulás, távoktatás, rugalmas, illetve részidős órabeosztás stb. – lehetővé tételét. Fontos azon személyek képzése is, akik kapcsolatba lépnek a bevándorlókkal, hogy meg tudják oldani azok problémáit;

| d) | a bevándorlók támogatását azon törekvésükben, hogy gyermekeik megtanulják anyanyelvüket, hogy később a nyelvtudás hiánya ne legyen a származási országba való visszatérés akadálya. |
| --- | --- |

d)

a bevándorlók támogatását azon törekvésükben, hogy gyermekeik megtanulják anyanyelvüket, hogy később a nyelvtudás hiánya ne legyen a származási országba való visszatérés akadálya.

2.   A legális migrációról szóló közlemény (COM (2005) 669 final)

A Régiók Bizottsága

| 2.1 | a legális migrációval kapcsolatban úgy véli, nem szabad megfeledkezni arról, hogy éppen azok tudják ösztönözni hazájuk fejlődését, akik képességeiknek köszönhetően elhagyják az országot; |
| --- | --- |

2.1

a legális migrációval kapcsolatban úgy véli, nem szabad megfeledkezni arról, hogy éppen azok tudják ösztönözni hazájuk fejlődését, akik képességeiknek köszönhetően elhagyják az országot;

| 2.2 | megítélése szerint, amint azt már a „Javaslat tanácsi irányelvre a harmadik országok állampolgárainak tanulmányok, szakképzés vagy önkéntes szolgálat céljából történő belépésének és tartózkodásának a feltételeiről” tárgyában készült véleményében (5) is hangsúlyozta, az agyelszívásra úgy kell tekinteni, hogy bár ösztönözni kell a mi országaink gazdaságai számára benne rejlő lehetőségeket is, elő kell segíteni e személyek hazatérését is, hogy segítsék hazájuk fejlődését, és fel kell kínálni nekik a lehetőséget, hogy képzésük folytatása vagy befejezése céljából újra visszatérhessenek, ezáltal folyamatos tapasztalatáramlás indulna be, ami előnyös mind a származási, mind pedig a befogadó ország számára; |
| --- | --- |

2.2

megítélése szerint, amint azt már a „Javaslat tanácsi irányelvre a harmadik országok állampolgárainak tanulmányok, szakképzés vagy önkéntes szolgálat céljából történő belépésének és tartózkodásának a feltételeiről” tárgyában készült véleményében (5) is hangsúlyozta, az agyelszívásra úgy kell tekinteni, hogy bár ösztönözni kell a mi országaink gazdaságai számára benne rejlő lehetőségeket is, elő kell segíteni e személyek hazatérését is, hogy segítsék hazájuk fejlődését, és fel kell kínálni nekik a lehetőséget, hogy képzésük folytatása vagy befejezése céljából újra visszatérhessenek, ezáltal folyamatos tapasztalatáramlás indulna be, ami előnyös mind a származási, mind pedig a befogadó ország számára;

| 2.3 | úgy véli, hogy a körkörös migráció fontos eszköz a migráció fejlesztéshez való pozitív hozzájárulásának a megerősítéséhez; |
| --- | --- |

2.3

úgy véli, hogy a körkörös migráció fontos eszköz a migráció fejlesztéshez való pozitív hozzájárulásának a megerősítéséhez;

| 2.4 | támogatja az Európai Bizottság alapvető célkitűzését, azaz a harmadik országok valamely tagállam által befogadott és legálisan foglalkoztatott állampolgárainak biztosított jogok közös keretének a garantálását. Külön hangsúlyozza, hogy foglalkozni kell a diplomák és egyéb végzettségek elismerésének és egységesítésének kérdésével, annak elkerülése érdekében, hogy a bevándorlók a sajátjuknál alacsonyabb végzettséget igénylő munkát végezzenek; |
| --- | --- |

2.4

támogatja az Európai Bizottság alapvető célkitűzését, azaz a harmadik országok valamely tagállam által befogadott és legálisan foglalkoztatott állampolgárainak biztosított jogok közös keretének a garantálását. Külön hangsúlyozza, hogy foglalkozni kell a diplomák és egyéb végzettségek elismerésének és egységesítésének kérdésével, annak elkerülése érdekében, hogy a bevándorlók a sajátjuknál alacsonyabb végzettséget igénylő munkát végezzenek;

| 2.5 | kiemeli a foglalkoztatáshoz való hozzáférés fontosságát a bevándorlók sikeres integrációjában, és rámutat a leegyszerűsítő megközelítés és a regionális és helyi erőfeszítések között feszülő ellentétre, mivel az előbbi kizárólag arra koncentrál, hogy több bevándorlót kell fogadni és egyszerűen legalizálni akarja a munkavállalók státusát, míg az utóbbiak a kirekesztés, a peremre kerülés és az idegengyűlölet elleni küzdelemre, valamint a nők – akiknek a gyerekekhez fűződő kapcsolata meghatározó a család integrációja szempontjából – beilleszkedését célzó intézkedések végrehajtására irányulnak; |
| --- | --- |

2.5

kiemeli a foglalkoztatáshoz való hozzáférés fontosságát a bevándorlók sikeres integrációjában, és rámutat a leegyszerűsítő megközelítés és a regionális és helyi erőfeszítések között feszülő ellentétre, mivel az előbbi kizárólag arra koncentrál, hogy több bevándorlót kell fogadni és egyszerűen legalizálni akarja a munkavállalók státusát, míg az utóbbiak a kirekesztés, a peremre kerülés és az idegengyűlölet elleni küzdelemre, valamint a nők – akiknek a gyerekekhez fűződő kapcsolata meghatározó a család integrációja szempontjából – beilleszkedését célzó intézkedések végrehajtására irányulnak;

| 2.6 | úgy ítéli meg, hogy a legális migrációnak magában kel foglalnia a családegyesítést mint a bevándorlók társadalmi integrációjának egyik alappillérét, mivel ennek hiányában a stratégia nem valósul meg hiánytalanul. A családegyesítést mint az integrációt katalizáló folyamatot ösztönözni kell, de kizárólag a szülőkből, gyerekekből és nagyszülőkből álló családi egység erejéig; |
| --- | --- |

2.6

úgy ítéli meg, hogy a legális migrációnak magában kel foglalnia a családegyesítést mint a bevándorlók társadalmi integrációjának egyik alappillérét, mivel ennek hiányában a stratégia nem valósul meg hiánytalanul. A családegyesítést mint az integrációt katalizáló folyamatot ösztönözni kell, de kizárólag a szülőkből, gyerekekből és nagyszülőkből álló családi egység erejéig;

| 2.7 | ezzel összefüggésben hangsúlyozza a helyi és regionális önkormányzatoknak a nemi dimenzióval kapcsolatos aggodalmát, azaz hogy figyelembe kell venni a nőket egyrészt nemük, másrészt etnikai származásuk alapján érő kettős diszkriminációt. Ezzel kapcsolatban kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy a nők jogai és a nemek közti egyenlőség előmozdítása érdekében fokozzák a származási országokkal folytatott párbeszédet; |
| --- | --- |

2.7

ezzel összefüggésben hangsúlyozza a helyi és regionális önkormányzatoknak a nemi dimenzióval kapcsolatos aggodalmát, azaz hogy figyelembe kell venni a nőket egyrészt nemük, másrészt etnikai származásuk alapján érő kettős diszkriminációt. Ezzel kapcsolatban kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy a nők jogai és a nemek közti egyenlőség előmozdítása érdekében fokozzák a származási országokkal folytatott párbeszédet;

| 2.8 | támogatja az Európai Bizottságnak az ideiglenes munkavállalókra vonatkozó megfontolásait, és kedvezőbb szabályok kidolgozását tartja szükségesnek az ideiglenes munkavállalók mobilitása terén. El kell azonban kerülni, hogy az idénymunka a szabálytalan bevándorlás csatornájává váljon. Erre megoldást jelenthetne az, ha az ideiglenes munkalehetőségeket bevonnák a származási országokkal folytatott együttműködési projektek keretébe, oly módon, hogy e munkavállalók számára meglegyen az ösztönzés, hogy a szezon végeztével hazatérjenek, és egy együttműködési projekt keretén belül tovább dolgozzanak. E projektek keretében továbbá ösztönözni lehetne nemcsak a földrajzilag közeli, hanem a távolabbi országokból, például Latin-Amerikából származó ideiglenes munkavállalók érkezését, kihasználva az utazási költségeknek az utóbbi időkben tapasztalható csökkenését; |
| --- | --- |

2.8

támogatja az Európai Bizottságnak az ideiglenes munkavállalókra vonatkozó megfontolásait, és kedvezőbb szabályok kidolgozását tartja szükségesnek az ideiglenes munkavállalók mobilitása terén. El kell azonban kerülni, hogy az idénymunka a szabálytalan bevándorlás csatornájává váljon. Erre megoldást jelenthetne az, ha az ideiglenes munkalehetőségeket bevonnák a származási országokkal folytatott együttműködési projektek keretébe, oly módon, hogy e munkavállalók számára meglegyen az ösztönzés, hogy a szezon végeztével hazatérjenek, és egy együttműködési projekt keretén belül tovább dolgozzanak. E projektek keretében továbbá ösztönözni lehetne nemcsak a földrajzilag közeli, hanem a távolabbi országokból, például Latin-Amerikából származó ideiglenes munkavállalók érkezését, kihasználva az utazási költségeknek az utóbbi időkben tapasztalható csökkenését;

| 2.9 | az Európai Bizottsággal egyetértésben elengedhetetlennek tartja az európai bevándorlási politika megfelelő kidolgozásához szükséges adatok gyűjtésének a javítását, amely politikának a bevándorlók fogadásakor mindenképpen döntő tényezőként kell számolnia a munkaerő-piaci igényekkel. Tarthatatlan, hogy a legális bevándorlók 90 %-a illegális bevándorlóként kezdi; |
| --- | --- |

2.9

az Európai Bizottsággal egyetértésben elengedhetetlennek tartja az európai bevándorlási politika megfelelő kidolgozásához szükséges adatok gyűjtésének a javítását, amely politikának a bevándorlók fogadásakor mindenképpen döntő tényezőként kell számolnia a munkaerő-piaci igényekkel. Tarthatatlan, hogy a legális bevándorlók 90 %-a illegális bevándorlóként kezdi;

| 2.10 | üdvözli az Európai Bizottság által a dokumentumban kinyilvánított szándékot, hogy ezzel kapcsolatban létrehozza a Európai Foglalkoztatási Mobilitás Portálját, amely az interneten tájékoztatást ad az EURES (Európai Foglalkoztatási Szolgálat) együttműködési hálózatról, melynek célja információs, tanácsadási és felvétellel/elhelyezkedéssel (munkakereséssel) kapcsolatos szolgáltatások nyújtása munkavállalók és munkaadók számára, hogy ezáltal tájékoztassa, eligazítsa és tanácsokkal lássa el a mobilitásban részt venni kívánó személyeket mind az álláslehetőségekről, mind az élet- és munkakörülményekről az Európai Gazdasági Térségben, segítve ezzel többek között a harmadik országokból munkaerőt felvenni szándékozó munkaadókat is; az RB azzal segíthetné az Európai Bizottságot, hogy megadja neki a helyi és regionális önkormányzatok által üzemeltetett internetes portálok címeit, amelyek fontos információforrásként szolgálhatnak az összes érdekelt fél számára (6); |
| --- | --- |

2.10

üdvözli az Európai Bizottság által a dokumentumban kinyilvánított szándékot, hogy ezzel kapcsolatban létrehozza a Európai Foglalkoztatási Mobilitás Portálját, amely az interneten tájékoztatást ad az EURES (Európai Foglalkoztatási Szolgálat) együttműködési hálózatról, melynek célja információs, tanácsadási és felvétellel/elhelyezkedéssel (munkakereséssel) kapcsolatos szolgáltatások nyújtása munkavállalók és munkaadók számára, hogy ezáltal tájékoztassa, eligazítsa és tanácsokkal lássa el a mobilitásban részt venni kívánó személyeket mind az álláslehetőségekről, mind az élet- és munkakörülményekről az Európai Gazdasági Térségben, segítve ezzel többek között a harmadik országokból munkaerőt felvenni szándékozó munkaadókat is; az RB azzal segíthetné az Európai Bizottságot, hogy megadja neki a helyi és regionális önkormányzatok által üzemeltetett internetes portálok címeit, amelyek fontos információforrásként szolgálhatnak az összes érdekelt fél számára (6);

| 2.11 | osztja az Európai Bizottság nézetét, mely szerint Európát vonzóvá kell tenni a szakképzett munkaerő, a legkiválóbb diákok és a kutatók szemében. Továbbá a diákok esetében (bizonyos tagállamok jelenlegi gyakorlatával szemben) meg kell engedni, hogy a tanulás mellett munkát vállaljanak, hiszen ez segítené őket a munkaerőpiacra történő beilleszkedésben. Érdekes volna az EU-ban széles körben működő, igen sikeres Erasmus, illetve Leonardo da Vinci programokhoz hasonló speciális mobilitási programokat létrehozni a külföldi diákok számára, egyrészt az agyelszívás megakadályozása, másrészt e diákok képzésének elősegítése érdekében, hiszen ők a származási országok humántőkéje szempontjából felbecsülhetetlen értéket képviselnek; |
| --- | --- |

2.11

osztja az Európai Bizottság nézetét, mely szerint Európát vonzóvá kell tenni a szakképzett munkaerő, a legkiválóbb diákok és a kutatók szemében. Továbbá a diákok esetében (bizonyos tagállamok jelenlegi gyakorlatával szemben) meg kell engedni, hogy a tanulás mellett munkát vállaljanak, hiszen ez segítené őket a munkaerőpiacra történő beilleszkedésben. Érdekes volna az EU-ban széles körben működő, igen sikeres Erasmus, illetve Leonardo da Vinci programokhoz hasonló speciális mobilitási programokat létrehozni a külföldi diákok számára, egyrészt az agyelszívás megakadályozása, másrészt e diákok képzésének elősegítése érdekében, hiszen ők a származási országok humántőkéje szempontjából felbecsülhetetlen értéket képviselnek;

| 2.12 | támogatja, hogy vizsgálják meg annak lehetőségét, hogy bizonyos esetekben egyetlen tartózkodási és munkavállalási engedélyt bocsássanak ki, csökkentve ezzel a bürokráciát és növelve az ellenőrzést; ugyanakkor javasolja, hogy a munkavállalási és tartózkodási engedélyek az egész Unióban egységesek legyenek; |
| --- | --- |

2.12

támogatja, hogy vizsgálják meg annak lehetőségét, hogy bizonyos esetekben egyetlen tartózkodási és munkavállalási engedélyt bocsássanak ki, csökkentve ezzel a bürokráciát és növelve az ellenőrzést; ugyanakkor javasolja, hogy a munkavállalási és tartózkodási engedélyek az egész Unióban egységesek legyenek;

| 2.13 | megerősíti az Európai Bizottság kijelentését, hogy a bevándorlás nem jelent megoldást az európai népesség elöregedésére, az csak egy eszköz, amely enyhíti ugyan, de önmagában meg nem oldja az európai demográfiai deficit problémáját; |
| --- | --- |

2.13

megerősíti az Európai Bizottság kijelentését, hogy a bevándorlás nem jelent megoldást az európai népesség elöregedésére, az csak egy eszköz, amely enyhíti ugyan, de önmagában meg nem oldja az európai demográfiai deficit problémáját;

| 2.14 | üdvözli, hogy az Európai Bizottság nagy jelentőséget tulajdonít a közleményben a bevándorlók származási országaival való együttműködésnek, és támogatja a már létező bevándorlási pénzügyi eszközök megerősítését, valamint újabb célzott eszközök létrehozását; |
| --- | --- |

2.14

üdvözli, hogy az Európai Bizottság nagy jelentőséget tulajdonít a közleményben a bevándorlók származási országaival való együttműködésnek, és támogatja a már létező bevándorlási pénzügyi eszközök megerősítését, valamint újabb célzott eszközök létrehozását;

| 2.15 | megjegyzi, hogy belső szinten a helyi és regionális önkormányzatok irányítási jogköreik révén közvetlenül szembekerülnek a bevándorlással kapcsolatos problémákkal, ezért hangsúlyozza, hogy igen fontos többletértéket biztosíthatnak az Európai Bizottság által 2007-re tervezett, a tudatosítás, a tájékoztatás és a képzés területén a tapasztalatcseréről szóló tevékenységekben és vitákban (7); |
| --- | --- |

2.15

megjegyzi, hogy belső szinten a helyi és regionális önkormányzatok irányítási jogköreik révén közvetlenül szembekerülnek a bevándorlással kapcsolatos problémákkal, ezért hangsúlyozza, hogy igen fontos többletértéket biztosíthatnak az Európai Bizottság által 2007-re tervezett, a tudatosítás, a tájékoztatás és a képzés területén a tapasztalatcseréről szóló tevékenységekben és vitákban (7);

| 2.16 | felajánlja az Európai Bizottságnak, hogy részt vesz azon hatásvizsgálatok elkészítésében, amelyeket a közlemény szerint a legális bevándorlással kapcsolatos konkrét javaslatok előterjesztése előtt akar megvalósítani, valamint a helyi és regionális önkormányzatokkal való módszeres konzultációban (8). |
| --- | --- |

2.16

felajánlja az Európai Bizottságnak, hogy részt vesz azon hatásvizsgálatok elkészítésében, amelyeket a közlemény szerint a legális bevándorlással kapcsolatos konkrét javaslatok előterjesztése előtt akar megvalósítani, valamint a helyi és regionális önkormányzatokkal való módszeres konzultációban (8).

3.   A harmadik országok állampolgárainak illegális bevándorlása elleni küzdelem politikai prioritásairól készített közlemény (COM(2006) 402 final)

A Régiók Bizottsága

| 3.1 | különösen támogatja a harmadik országokkal folytatott együttműködés szükségességét az illegális bevándorlás megakadályozása érdekében, és ezzel kapcsolatban támogatja az Európai Tanács 2005. december 15-16-i ülésén hozott határozatát, hogy az Európai Szomszédsági és Partnerségi Eszköz 3 %-át a közvetlenül a bevándorláshoz kötődő térségek anyagi támogatásának fokozására fordítsák; |
| --- | --- |

3.1

különösen támogatja a harmadik országokkal folytatott együttműködés szükségességét az illegális bevándorlás megakadályozása érdekében, és ezzel kapcsolatban támogatja az Európai Tanács 2005. december 15-16-i ülésén hozott határozatát, hogy az Európai Szomszédsági és Partnerségi Eszköz 3 %-át a közvetlenül a bevándorláshoz kötődő térségek anyagi támogatásának fokozására fordítsák;

| 3.2 | szükségesnek tartja a származási országokkal kötött társulási megállapodások ösztönzését, amelyeknek ki kell térniük az esetleges migrációs és humanitárius válsághelyzetekre való felkészülésre, és amelyeknek magukban kell foglalniuk mind az illegális bevándorlás elleni küzdelem, valamint az illegális bevándorlók visszatelepítése és hazatoloncolása terén folytatott együttműködésről, mind pedig a fejlesztési támogatásról és ezen országok helyi népessége számára a munkalehetőség-teremtésről szóló megállapodásokat; |
| --- | --- |

3.2

szükségesnek tartja a származási országokkal kötött társulási megállapodások ösztönzését, amelyeknek ki kell térniük az esetleges migrációs és humanitárius válsághelyzetekre való felkészülésre, és amelyeknek magukban kell foglalniuk mind az illegális bevándorlás elleni küzdelem, valamint az illegális bevándorlók visszatelepítése és hazatoloncolása terén folytatott együttműködésről, mind pedig a fejlesztési támogatásról és ezen országok helyi népessége számára a munkalehetőség-teremtésről szóló megállapodásokat;

| 3.3 | úgy véli, hogy alapvetően fontos a bevándorlásra, annak mértékére, a létező jogszabályokra és a szabályozott utakra történő terelés lehetőségeire vonatkozó, a származási országokban rendelkezésre álló összes információforrás fejlesztése; |
| --- | --- |

3.3

úgy véli, hogy alapvetően fontos a bevándorlásra, annak mértékére, a létező jogszabályokra és a szabályozott utakra történő terelés lehetőségeire vonatkozó, a származási országokban rendelkezésre álló összes információforrás fejlesztése;

| 3.4 | támogatja az Európai Bizottság arról szóló kezdeményezését, hogy gyorssegély-mechanizmust hozzanak létre azon tagállamok megsegítésére, amelyek súlyos nyomásnak vannak kitéve a külső határoknál. Arra kéri a Tanácsot, hogy kellő mértékben lássa el az Európai Bizottságot az ehhez szükséges eszközökkel; |
| --- | --- |

3.4

támogatja az Európai Bizottság arról szóló kezdeményezését, hogy gyorssegély-mechanizmust hozzanak létre azon tagállamok megsegítésére, amelyek súlyos nyomásnak vannak kitéve a külső határoknál. Arra kéri a Tanácsot, hogy kellő mértékben lássa el az Európai Bizottságot az ehhez szükséges eszközökkel;

| 3.5 | az Európai Bizottság dokumentumában kiemeli az emberkereskedelem és az azt lebonyolító maffiák felszámolásának szükségességével kapcsolatos javaslatot, és kéri, hogy emeljék azt az uniós prioritások rangjára és biztosítsák számára a megfelelő pénzügyi eszközöket. Tisztában kell lenni az emberkereskedelem drámai humanitárius vonzatával is: különféle nemzetközi szervezetek statisztikái szerint minden harmadik bevándorló életét veszi a célországba vezető úton; |
| --- | --- |

3.5

az Európai Bizottság dokumentumában kiemeli az emberkereskedelem és az azt lebonyolító maffiák felszámolásának szükségességével kapcsolatos javaslatot, és kéri, hogy emeljék azt az uniós prioritások rangjára és biztosítsák számára a megfelelő pénzügyi eszközöket. Tisztában kell lenni az emberkereskedelem drámai humanitárius vonzatával is: különféle nemzetközi szervezetek statisztikái szerint minden harmadik bevándorló életét veszi a célországba vezető úton;

| 3.6 | az előzőekkel kapcsolatosan felhívja a figyelmet arra, hogy az emberi jogok teljes körű érvényesülése érdekében a fogadó európai országoknak el kell kerülniük, hogy a bevándorlók visszatelepítésének lebonyolítását olyan szomszédos országokra bízzák, amelyek nem tartják eléggé tiszteletben az emberi jogokat; |
| --- | --- |

3.6

az előzőekkel kapcsolatosan felhívja a figyelmet arra, hogy az emberi jogok teljes körű érvényesülése érdekében a fogadó európai országoknak el kell kerülniük, hogy a bevándorlók visszatelepítésének lebonyolítását olyan szomszédos országokra bízzák, amelyek nem tartják eléggé tiszteletben az emberi jogokat;

| 3.7 | hangsúlyozza, hogy ezzel kapcsolatban az Európai Foglalkoztatási Stratégiának és az általános irányelveknek ösztönözniük kell a szabályozott foglalkoztatást olyan intézkedésekkel, mint a munkaerőhöz kapcsolódó nem bérjellegű kiadások csökkentése és az alacsony fizetéssel és képzettséggel rendelkező munkavállalók adóterheinek csökkentése, amelyek hozzájárulhatnak a be nem jelentett munkának, és ebből következően az illegális bevándorlók alkalmazásának a visszaszorításához. Ezek a munkaerőpiacot rugalmassá tevő intézkedések várhatóan ösztönzik a bevándorlók legális alkalmazását; |
| --- | --- |

3.7

hangsúlyozza, hogy ezzel kapcsolatban az Európai Foglalkoztatási Stratégiának és az általános irányelveknek ösztönözniük kell a szabályozott foglalkoztatást olyan intézkedésekkel, mint a munkaerőhöz kapcsolódó nem bérjellegű kiadások csökkentése és az alacsony fizetéssel és képzettséggel rendelkező munkavállalók adóterheinek csökkentése, amelyek hozzájárulhatnak a be nem jelentett munkának, és ebből következően az illegális bevándorlók alkalmazásának a visszaszorításához. Ezek a munkaerőpiacot rugalmassá tevő intézkedések várhatóan ösztönzik a bevándorlók legális alkalmazását;

| 3.8 | támogatja a legális migráció előnyeiről és az illegális migráció veszélyeiről szóló tájékoztató kampányok elősegítését, valamint az Európai Bizottság azon kezdeményezését, mely szerint 2007-ben tanulmányt szándékozik készíteni a legalizálás egyes tagállamokban folytatott jelenlegi gyakorlatairól és azok hatásairól, amely a jövőbeni viták és az európai szintű legalizálás közös jogi kerete létrehozásának alapjául szolgál majd; |
| --- | --- |

3.8

támogatja a legális migráció előnyeiről és az illegális migráció veszélyeiről szóló tájékoztató kampányok elősegítését, valamint az Európai Bizottság azon kezdeményezését, mely szerint 2007-ben tanulmányt szándékozik készíteni a legalizálás egyes tagállamokban folytatott jelenlegi gyakorlatairól és azok hatásairól, amely a jövőbeni viták és az európai szintű legalizálás közös jogi kerete létrehozásának alapjául szolgál majd;

| 3.9 | ésszerűnek tartaná, ha a tagállamok diplomáciai képviseletei és a hírszerző szolgálatok koordinálása közösségi szinten történne. Ily módon az illetékes helyi önkormányzatokkal való együttműködésben lehetségessé válna az illegális bevándorlók szállításával foglalkozó bűnszövetkezetek azonosítása és felszámolása; |
| --- | --- |

3.9

ésszerűnek tartaná, ha a tagállamok diplomáciai képviseletei és a hírszerző szolgálatok koordinálása közösségi szinten történne. Ily módon az illetékes helyi önkormányzatokkal való együttműködésben lehetségessé válna az illegális bevándorlók szállításával foglalkozó bűnszövetkezetek azonosítása és felszámolása;

4.   Az európai migrációs hálózat jövőjéről szóló zöld könyv (COM (2005) 606 final)

A Régiók Bizottsága

| 4.1 | egyetért a létrehozandó migrációs hálózat megbízatásával, amely abban áll, hogy objektív, megbízható és összehasonlítható információkkal látja el az Európai Bizottságot, a tagállamokat és általában a nagyközönséget a menekültügy és a migráció kérdésében, és a bizalmas jellegű adatok kivételével, minden esetben az adatvédelmi ügynökségek beleegyezésével támogatja az információk nyilvánosságra hozatalát; |
| --- | --- |

4.1

egyetért a létrehozandó migrációs hálózat megbízatásával, amely abban áll, hogy objektív, megbízható és összehasonlítható információkkal látja el az Európai Bizottságot, a tagállamokat és általában a nagyközönséget a menekültügy és a migráció kérdésében, és a bizalmas jellegű adatok kivételével, minden esetben az adatvédelmi ügynökségek beleegyezésével támogatja az információk nyilvánosságra hozatalát;

| 4.2 | egyetértését fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy az adatgyűjtési és -elemzési, kutatási, a vélemények és ajánlások közzétételével, valamint a tudatosító tevékenység megszervezésével kapcsolatos konkrét feladatokat egyetlen szervezet végezze, és hogy a feladatok egy helyre történő összpontosítása méretgazdaságosságot eredményez és megkönnyíti a koordinációt, továbbá |
| --- | --- |

4.2

egyetértését fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy az adatgyűjtési és -elemzési, kutatási, a vélemények és ajánlások közzétételével, valamint a tudatosító tevékenység megszervezésével kapcsolatos konkrét feladatokat egyetlen szervezet végezze, és hogy a feladatok egy helyre történő összpontosítása méretgazdaságosságot eredményez és megkönnyíti a koordinációt, továbbá

| 4.3 | újabb feladatot tűz ki: az EMH-t bízzák meg a közösségi jogszabályok különböző országok által végzett átültetésének az összehangolásával is; |
| --- | --- |

4.3

újabb feladatot tűz ki: az EMH-t bízzák meg a közösségi jogszabályok különböző országok által végzett átültetésének az összehangolásával is;

| 4.4 | az Európai Parlamenttel egyetértésben (9)
  javasolja az érdekeltek és az információgyűjtésért felelős szervek közötti kiterjedt együttműködés biztosítása érdekében, hogy minden ilyen szerven belül nevezzenek ki egy kapcsolattartót, és használjanak egy, csak az érdekeltek és a szakosodott felhasználók számára elérhető honlapot. Szükség lesz ugyanakkor az e kérdésekkel foglalkozó nemzeti és nemzetközi szervek közötti kapcsolattartásra is, akiknek meg kell találniuk a problémák megoldását szolgáló együttműködési formákat; |
| --- | --- |

4.4

az Európai Parlamenttel egyetértésben (9)
  javasolja az érdekeltek és az információgyűjtésért felelős szervek közötti kiterjedt együttműködés biztosítása érdekében, hogy minden ilyen szerven belül nevezzenek ki egy kapcsolattartót, és használjanak egy, csak az érdekeltek és a szakosodott felhasználók számára elérhető honlapot. Szükség lesz ugyanakkor az e kérdésekkel foglalkozó nemzeti és nemzetközi szervek közötti kapcsolattartásra is, akiknek meg kell találniuk a problémák megoldását szolgáló együttműködési formákat;

| 4.5 | a hálózat szerkezetét illetően az 1. lehetőséget, azaz az Európai Bizottsághoz kapcsolódó hálózatot javasolja, mert ez elősegíti az ellenőrzést, a koordinációt és a többi uniós intézménnyel való kapcsolatokat. A nemzeti kapcsolattartó pontok funkcióját illetően a nemzeti képviselőknek kell vállalniuk az adatgyűjtés és a problémaelemzés feladatát. A kapcsolattartó pontok szerepe az adatok gyűjtése, elemzése (ahol lehetséges) és a hálózathoz, illetve a nemzeti szereplőkhöz való eljuttatása kellene, hogy legyen, a kapcsolattartó pont feladatairól és tevékenységeiről szóló nemzeti rendelkezésekkel összhangban. Státusukból eredően függetlennek kell lenniük minden ország kormányától, és regionális és helyi szervekkel is kell rendelkezniük. Minden esetben garantálni kell az adatok továbbításának zökkenőmentességét. |
| --- | --- |

4.5

a hálózat szerkezetét illetően az 1. lehetőséget, azaz az Európai Bizottsághoz kapcsolódó hálózatot javasolja, mert ez elősegíti az ellenőrzést, a koordinációt és a többi uniós intézménnyel való kapcsolatokat. A nemzeti kapcsolattartó pontok funkcióját illetően a nemzeti képviselőknek kell vállalniuk az adatgyűjtés és a problémaelemzés feladatát. A kapcsolattartó pontok szerepe az adatok gyűjtése, elemzése (ahol lehetséges) és a hálózathoz, illetve a nemzeti szereplőkhöz való eljuttatása kellene, hogy legyen, a kapcsolattartó pont feladatairól és tevékenységeiről szóló nemzeti rendelkezésekkel összhangban. Státusukból eredően függetlennek kell lenniük minden ország kormányától, és regionális és helyi szervekkel is kell rendelkezniük. Minden esetben garantálni kell az adatok továbbításának zökkenőmentességét.

| 4.6 | alapvetően fontosnak tartja, hogy e hálózaton keresztül:






  — | hangsúlyt kapjon elsősorban a munkaerőpiachoz kapcsolódó információ; |
| --- | --- | --- |

4.6

alapvetően fontosnak tartja, hogy e hálózaton keresztül:

—

hangsúlyt kapjon elsősorban a munkaerőpiachoz kapcsolódó információ;

| — | javítsák a statisztikai információkat az európai migrációs hálózat által végzett jobb koordináció révén; |
| --- | --- |

—

javítsák a statisztikai információkat az európai migrációs hálózat által végzett jobb koordináció révén;

| — | az összehasonlításhoz és a koordinációhoz szükséges statisztikai számítási módszerek egységesebbé váljanak; |
| --- | --- |

—

az összehasonlításhoz és a koordinációhoz szükséges statisztikai számítási módszerek egységesebbé váljanak;

5.   Második éves jelentés a migrációról és az integrációról

| 5.1 | úgy véli, hogy a bevándorlás tervezését és az ahhoz megfelelő migrációs politika kialakítását lehetővé tevő adatokkal való kiegészítés révén hasznosabbá kell tenni a migrációról és a fejlődésről szóló éves jelentéseket. Elegendő információ híján nem tervezhetők a közpolitikák, ezen a területen pedig ez különösen igaz; |
| --- | --- |

5.1

úgy véli, hogy a bevándorlás tervezését és az ahhoz megfelelő migrációs politika kialakítását lehetővé tevő adatokkal való kiegészítés révén hasznosabbá kell tenni a migrációról és a fejlődésről szóló éves jelentéseket. Elegendő információ híján nem tervezhetők a közpolitikák, ezen a területen pedig ez különösen igaz;

| 5.2 | sürgeti a tagállamok, valamint helyi és regionális önkormányzataik közötti információcserét a meglévő hálózatokon és a létrehozandó európai migrációs hálózaton keresztül. Fontos, hogy minden érdekelt fél hozzájusson a lehető legtöbb információhoz; |
| --- | --- |

5.2

sürgeti a tagállamok, valamint helyi és regionális önkormányzataik közötti információcserét a meglévő hálózatokon és a létrehozandó európai migrációs hálózaton keresztül. Fontos, hogy minden érdekelt fél hozzájusson a lehető legtöbb információhoz;

| 5.3 | hangsúlyozza, hogy minden megvalósítandó ötletet programba kell foglalni, és minden kidolgozandó programot vagy jogszabályt utólag értékelni kell hasznosságának és kezelése minőségének a megismerése érdekében. Éppen ezért üdvözli az Európai Bizottságnak a migrációról és az integrációról szóló éves értékelő jelentés kidolgozására irányuló kezdeményezését; |
| --- | --- |

5.3

hangsúlyozza, hogy minden megvalósítandó ötletet programba kell foglalni, és minden kidolgozandó programot vagy jogszabályt utólag értékelni kell hasznosságának és kezelése minőségének a megismerése érdekében. Éppen ezért üdvözli az Európai Bizottságnak a migrációról és az integrációról szóló éves értékelő jelentés kidolgozására irányuló kezdeményezését;

| 5.4 | támogatja az Európai Bizottság éves integrációs fórum létrehozásáról szóló javaslatát, amelyben a szakértők, a bevándorlók, a közigazgatási szervek felelősei, valamint a helyi és regionális szint képviselői és általában véve minden érintett szereplő megosztaná a bevált gyakorlatokat és a maga számára levonná a következtetéseket. A bevált gyakorlatok cseréjét létfontosságúnak tartja az előrelépés és a területen folytatott politikák eredményeinek egységesítése érdekében, és ennek révén a regionális önkormányzatok is konkrét hozzájárulásokat tehetnek. Mindenképpen biztosítani kell a migrációra vonatkozó pontos és elégséges, e politikák végrehajtásakor figyelembe veendő információk megszerzéséhez szükséges eszközöket. Ezen a fórumon figyelembe kell majd venni az éves jelentéseket is, és az összes érintett szereplővel állandó kapcsolatban kell állni; |
| --- | --- |

5.4

támogatja az Európai Bizottság éves integrációs fórum létrehozásáról szóló javaslatát, amelyben a szakértők, a bevándorlók, a közigazgatási szervek felelősei, valamint a helyi és regionális szint képviselői és általában véve minden érintett szereplő megosztaná a bevált gyakorlatokat és a maga számára levonná a következtetéseket. A bevált gyakorlatok cseréjét létfontosságúnak tartja az előrelépés és a területen folytatott politikák eredményeinek egységesítése érdekében, és ennek révén a regionális önkormányzatok is konkrét hozzájárulásokat tehetnek. Mindenképpen biztosítani kell a migrációra vonatkozó pontos és elégséges, e politikák végrehajtásakor figyelembe veendő információk megszerzéséhez szükséges eszközöket. Ezen a fórumon figyelembe kell majd venni az éves jelentéseket is, és az összes érintett szereplővel állandó kapcsolatban kell állni;

6.   Következtetések

| 6.1 | közös európai migrációs politika elfogadását ajánlja, amely jobb együttműködést és koordinációt tesz lehetővé a tagállamok és a harmadik országok között; |
| --- | --- |

6.1

közös európai migrációs politika elfogadását ajánlja, amely jobb együttműködést és koordinációt tesz lehetővé a tagállamok és a harmadik országok között;

| 6.2 | lényegesnek tartja a rendelkezésre álló adatok mennyiségének növelését és minőségének javítását, valamint a munkaerőpiac szükségleteinek megismerését annak érdekében, hogy lehetővé váljon az európai bevándorlási politika megfelelő megvalósítása, valamint a migrációs hullámok ellenőrzése; |
| --- | --- |

6.2

lényegesnek tartja a rendelkezésre álló adatok mennyiségének növelését és minőségének javítását, valamint a munkaerőpiac szükségleteinek megismerését annak érdekében, hogy lehetővé váljon az európai bevándorlási politika megfelelő megvalósítása, valamint a migrációs hullámok ellenőrzése;

| 6.3 | javasolja a közös fejlődést mint olyan követendő utat, amely lehetővé teszi, hogy az uniós tagállamok bevándorló közösségeiben rejlő potenciál hasznosulhasson a származási országok fejlődése során; ezenkívül más, a legális bevándorlás kanalizálására irányuló, újító jellegű alternatívák vizsgálatát tanácsolja, amelyek segítségével elháríthatók az akadályok a bevándorlók származási országban történő alkalmazása elől; |
| --- | --- |

6.3

javasolja a közös fejlődést mint olyan követendő utat, amely lehetővé teszi, hogy az uniós tagállamok bevándorló közösségeiben rejlő potenciál hasznosulhasson a származási országok fejlődése során; ezenkívül más, a legális bevándorlás kanalizálására irányuló, újító jellegű alternatívák vizsgálatát tanácsolja, amelyek segítségével elháríthatók az akadályok a bevándorlók származási országban történő alkalmazása elől;

| 6.4 | az emberkereskedelem és az azt lebonyolító maffiák felszámolásához szükséges összes intézkedés elfogadását javasolja, és kéri, hogy ezt emeljék az uniós prioritások rangjára, és biztosítsák számára a megfelelő pénzügyi eszközöket. Az illegális bevándorlás kiküszöbölése és az azt előmozdító rejtett gazdaság elleni küzdelem alapvető feladatok; |
| --- | --- |

6.4

az emberkereskedelem és az azt lebonyolító maffiák felszámolásához szükséges összes intézkedés elfogadását javasolja, és kéri, hogy ezt emeljék az uniós prioritások rangjára, és biztosítsák számára a megfelelő pénzügyi eszközöket. Az illegális bevándorlás kiküszöbölése és az azt előmozdító rejtett gazdaság elleni küzdelem alapvető feladatok;

| 6.5 | ismételten megjegyzi, hogy belső szinten a helyi és regionális önkormányzatok irányítási jogköreik révén közvetlenül szembekerülnek a bevándorlással kapcsolatos problémákkal, ezért javasolja, hogy hozzanak létre a bevándorlással kapcsolatos vélemények nyomon követését szolgáló mechanizmust, amelynek célja az lenne, hogy az alkotmányos ügyekkel foglalkozó szakbizottság elnöke vagy adott esetben az előadók révén biztosítsa az RB képviseletét az Európai Bizottság idevonatkozó kezdeményezéseiben. Ez a mechanizmus lehetővé tenné, hogy az RB tevékenyen részt vegyen a jogalkotási folyamat különböző fázisaiban:






  a) | a jogalkotás előtti fázisban (konzultáció érdekelt félként, hatásvizsgálat); |
| --- | --- | --- |

6.5

ismételten megjegyzi, hogy belső szinten a helyi és regionális önkormányzatok irányítási jogköreik révén közvetlenül szembekerülnek a bevándorlással kapcsolatos problémákkal, ezért javasolja, hogy hozzanak létre a bevándorlással kapcsolatos vélemények nyomon követését szolgáló mechanizmust, amelynek célja az lenne, hogy az alkotmányos ügyekkel foglalkozó szakbizottság elnöke vagy adott esetben az előadók révén biztosítsa az RB képviseletét az Európai Bizottság idevonatkozó kezdeményezéseiben. Ez a mechanizmus lehetővé tenné, hogy az RB tevékenyen részt vegyen a jogalkotási folyamat különböző fázisaiban:

a)

a jogalkotás előtti fázisban (konzultáció érdekelt félként, hatásvizsgálat);

| b) | a politika értékelésének fázisában (éves jelentések a migrációról és az integrációról, éves integrációs fórum); |
| --- | --- |

b)

a politika értékelésének fázisában (éves jelentések a migrációról és az integrációról, éves integrációs fórum);

| 6.6 | hasonlóképpen kéri, hogy képviseltethesse magát az Európai Bizottság migrációs politikával foglalkozó formális és informális munkacsoportjaiban. Meggyőződése, hogy e nyomon követés révén az Európai Bizottság meríthet a helyi és regionális önkormányzatoknak a bevándorlás terén szerzett tapasztalataiból; |
| --- | --- |

6.6

hasonlóképpen kéri, hogy képviseltethesse magát az Európai Bizottság migrációs politikával foglalkozó formális és informális munkacsoportjaiban. Meggyőződése, hogy e nyomon követés révén az Európai Bizottság meríthet a helyi és regionális önkormányzatoknak a bevándorlás terén szerzett tapasztalataiból;

| 6.7 | kéri, hogy az EMH-ba vonják be a regionális és helyi önkormányzatokat; |
| --- | --- |

6.7

kéri, hogy az EMH-ba vonják be a regionális és helyi önkormányzatokat;

| 6.8 | kéri, hogy hozzájárulhasson az Európai Bizottság által létrehozni kívánt internetes portál feltöltéséhez azáltal, hogy rendelkezésre bocsátja a helyi és regionális önkormányzatok által üzemeltetett internetes portálok címeit, amelyek fontos információforrásként szolgálhatnak az összes érdekelt fél számára; |
| --- | --- |

6.8

kéri, hogy hozzájárulhasson az Európai Bizottság által létrehozni kívánt internetes portál feltöltéséhez azáltal, hogy rendelkezésre bocsátja a helyi és regionális önkormányzatok által üzemeltetett internetes portálok címeit, amelyek fontos információforrásként szolgálhatnak az összes érdekelt fél számára;

| 6.9 | kéri a már létező jogi és pénzügyi eszközök megerősítését, valamint egy, mind a közelmúltban érkezett bevándorlók, mind pedig a bevándorlók leszármazottainak (gyermekeinek és unokáinak) integrációját elsősorban az oktatáson keresztül megvalósítani hivatott új eszköz létrehozását. |
| --- | --- |

6.9

kéri a már létező jogi és pénzügyi eszközök megerősítését, valamint egy, mind a közelmúltban érkezett bevándorlók, mind pedig a bevándorlók leszármazottainak (gyermekeinek és unokáinak) integrációját elsősorban az oktatáson keresztül megvalósítani hivatott új eszköz létrehozását.

| 6.10 | végül azt javasolja, hogy tartsák meg az első csúcstalálkozót „Az európai régiók szerepe a migrációs áramlatok kezelésében” témájában, azzal a céllal, hogy ez elősegítse a régióink közötti vélemény- és tapasztalatcserét ebben a tárgyban. |
| --- | --- |

6.10

végül azt javasolja, hogy tartsák meg az első csúcstalálkozót „Az európai régiók szerepe a migrációs áramlatok kezelésében” témájában, azzal a céllal, hogy ez elősegítse a régióink közötti vélemény- és tapasztalatcserét ebben a tárgyban.

Kelt Brüsszelben, 2007. február 13-án.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Michel DELEBARRE

---

(1)  CdR 242/2002 fin

1

CdR 223/2004 fin.

(2)  Az Európai Parlament jelentése a fejlődésről és a migrációról (A6-0210/2006).

2

(3)  CdR 243/2002 fin. CdR 242/2002 fin. CdR 223/2004 fin; Az Európai Parlament jelentése a fejlődésről és a migrációról (A6-0210/2006).

3

(4)  CdR 242/2002 fin.

4

(5)  CdR 2/2003 fin.

5

(6)  COM(2005) 669, 3.1. pont.

6

(7)  COM(2005) 669, 3.1. pont.

7

(8)  COM(2005) 669, I. melléklet.

8

(9)  Jelentés a menekültügy és bevándorlás területét érintő tagállami intézkedésekkel kapcsolatos kölcsönös tájékoztatási eljárás létrehozásáról szóló tanácsi határozatra vonatkozó javaslatról (COM(2005)0480 – C6-0335/2005 – 2005/0204(CNS)).

9

---

| 30.6.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 146/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 146/10

---

Régiók Bizottsága vélemény – Lakhatás és regionális politika

(2007/C 146/02)

| — | A lakhatás nem csak a fizikai értelemben vett épületekről szól, hanem azokról a területekről és közösségekről is, ahol élünk. A lakhatás ügyének kezelése azt jelenti, hogy olyan biztonságosabb, tisztább és zöldebb területekért dolgozunk a városainkban és régióinkban, ahol az emberek élhetik az életüket és fenntarthatják kapcsolataikat egymással. A lakhatás témája a munkához, közlekedéshez és szolgáltatásokhoz való hozzáférést, valamint a jó minőségű környezet kialakítását is érinti. Ezért, bár a lakhatás nem tartozik az Európai Unió konkrét hatáskörébe, számos politikának közvetlen vagy közvetett hatása van a lakhatási ügyekre. Ide tartoznak a városi környezetet, az energiahatékonyságot, a megújuló energiákat, a zajszennyezést és az egészségügyet érintő politikák, de a szolgáltatások belső piacának megvalósítása és a versenypolitika is. |
| --- | --- |

—

A lakhatás nem csak a fizikai értelemben vett épületekről szól, hanem azokról a területekről és közösségekről is, ahol élünk. A lakhatás ügyének kezelése azt jelenti, hogy olyan biztonságosabb, tisztább és zöldebb területekért dolgozunk a városainkban és régióinkban, ahol az emberek élhetik az életüket és fenntarthatják kapcsolataikat egymással. A lakhatás témája a munkához, közlekedéshez és szolgáltatásokhoz való hozzáférést, valamint a jó minőségű környezet kialakítását is érinti. Ezért, bár a lakhatás nem tartozik az Európai Unió konkrét hatáskörébe, számos politikának közvetlen vagy közvetett hatása van a lakhatási ügyekre. Ide tartoznak a városi környezetet, az energiahatékonyságot, a megújuló energiákat, a zajszennyezést és az egészségügyet érintő politikák, de a szolgáltatások belső piacának megvalósítása és a versenypolitika is.

| — | Az új tagállamok az érintett operatív programnak nyújtott ERFA-juttatás legfeljebb 3 %-át vagy a teljes ERFA-juttatás 2 %-át használhatják fel a lakásügyre, a vélemény pedig gyakorlati tanácsokat ad és példákat hoz a jó gyakorlatra az EU egész területéről annak érdekében, hogy segítséget nyújtson a támogatás felhasználásában. A következő témákban ad ötleteket: a táj és az épületek, otthonok, munkahelyek és helyi szolgáltatások közötti fizikai kapcsolat optimalizálása; energiahatékonyság és fenntartható fejlődés; a gettósodás elkerülése a lakóterületeken. |
| --- | --- |

—

Az új tagállamok az érintett operatív programnak nyújtott ERFA-juttatás legfeljebb 3 %-át vagy a teljes ERFA-juttatás 2 %-át használhatják fel a lakásügyre, a vélemény pedig gyakorlati tanácsokat ad és példákat hoz a jó gyakorlatra az EU egész területéről annak érdekében, hogy segítséget nyújtson a támogatás felhasználásában. A következő témákban ad ötleteket: a táj és az épületek, otthonok, munkahelyek és helyi szolgáltatások közötti fizikai kapcsolat optimalizálása; energiahatékonyság és fenntartható fejlődés; a gettósodás elkerülése a lakóterületeken.

| — | Minden tagállam megvizsgálhatja a képzés szerepét a fenntartható közösségek kialakítása terén. A lakókörnyezet javításához, a zöld területek kialakításához, valamint az energiahatékonyság javításához szükséges ismeretek terén a helyi lakosok számára nyújtott képzés megoldásokat biztosíthat a hanyatló városi területek számára, és új munkalehetőségeket is jelent. |
| --- | --- |

—

Minden tagállam megvizsgálhatja a képzés szerepét a fenntartható közösségek kialakítása terén. A lakókörnyezet javításához, a zöld területek kialakításához, valamint az energiahatékonyság javításához szükséges ismeretek terén a helyi lakosok számára nyújtott képzés megoldásokat biztosíthat a hanyatló városi területek számára, és új munkalehetőségeket is jelent.

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Parlament 2006. szeptember 28-i levelére, amelyben az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének negyedik bekezdése alapján kikéri a Régiók Bizottsága véleményét a „Lakhatás és regionális politika” tárgyában,

tekintettel elnökének 2006. november 20-i határozatára, amely szerint a „Területi kohéziós politika” szakbizottságot megbízza e vélemény kidolgozásával,

tekintettel az Európai Parlament „Lakhatás és regionális politika” tárgyában készült jelentéstervezetére (2006/2108(INI)) (előadó: Alfonso Andria (IT/ALDE)),

tekintettel a következő tárgyú véleményére: „A kohéziós politika és a városok: a városok és agglomerációk hozzájárulása a régiókon belüli növekedéshez és munkahelyteremtéshez” (CdR 38/2006 fin),

tekintettel a Miniszterek Tanácsa 2005. december 6-7-én, Bristolban, a fenntartható közösségekről tartott informális ülésének következtetéseire,

tekintettel az Európai Bizottság „A kohéziós politika és a városok: a városok és agglomerációk hozzájárulása a régiókon belüli növekedéshez és munkahelyteremtéshez” című közleményére,

tekintettel az Európai Parlament városokkal foglalkozó frakcióközi csoportjának az „Európai charta a lakhatásért” című dokumentumra irányuló javaslatára,

tekintettel a „Területi kohéziós politika” szakbizottság által 2006. december 11-én elfogadott véleménytervezetére (előadó: Flo Clucas, a liverpooli városi tanács tagja, UK/ALDE) (CdR 345/2006 rev.1),

mivel:

| 1. | A kormányfők 2005. decemberi kompromisszumának eredménye – mely szerint a lakhatással kapcsolatos kiadások a strukturális alapok keretében kizárólag az új tagállamok esetében támogathatók, korlátozott arányban, az ERFA-rendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján: a támogatás az érintett operatív programnak nyújtott ERFA-juttatás legfeljebb 3 %-áig terjedhet, vagy pedig a teljes ERFA-juttatás 2 %-ig. A kiadások a szociális lakásokra és a több családos lakóházakra kell, hogy korlátozódjanak, és városfejlesztési programok keretében kell, hogy megvalósuljanak. Az Európai Bizottság és az EBB együttműködésének köszönhetően a strukturális alapok keretében létrehozott új eszközök – mint például a JESSICA – szélesebb körben fognak lehetővé tenni városfejlesztési finanszírozási projekteket. |
| --- | --- |

1.

A kormányfők 2005. decemberi kompromisszumának eredménye – mely szerint a lakhatással kapcsolatos kiadások a strukturális alapok keretében kizárólag az új tagállamok esetében támogathatók, korlátozott arányban, az ERFA-rendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján: a támogatás az érintett operatív programnak nyújtott ERFA-juttatás legfeljebb 3 %-áig terjedhet, vagy pedig a teljes ERFA-juttatás 2 %-ig. A kiadások a szociális lakásokra és a több családos lakóházakra kell, hogy korlátozódjanak, és városfejlesztési programok keretében kell, hogy megvalósuljanak. Az Európai Bizottság és az EBB együttműködésének köszönhetően a strukturális alapok keretében létrehozott új eszközök – mint például a JESSICA – szélesebb körben fognak lehetővé tenni városfejlesztési finanszírozási projekteket.

| 2. | A lakhatás nem tartozik az Európai Unió konkrét hatáskörébe, de számos politikának közvetlen, vagy közvetett hatása van a lakhatási ügyekre. Ide tartoznak főképp a városi környezetet, az energiahatékonyságot, a megújuló energiákat, a zajszennyezést és az egészségügyet érintő politikák, és a szolgáltatások belső piacának teljessé tételét érintő politikák, valamint a versenypolitika. |
| --- | --- |

2.

A lakhatás nem tartozik az Európai Unió konkrét hatáskörébe, de számos politikának közvetlen, vagy közvetett hatása van a lakhatási ügyekre. Ide tartoznak főképp a városi környezetet, az energiahatékonyságot, a megújuló energiákat, a zajszennyezést és az egészségügyet érintő politikák, és a szolgáltatások belső piacának teljessé tételét érintő politikák, valamint a versenypolitika.

| 3. | Az Európai Unióban általában a helyi és regionális önkormányzatok felelősek a lakhatási kérdésekért a területeiken, és a városi környezet jelenti a legnagyobb kihívást a lakhatási ügyek terén. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Unióban általában a helyi és regionális önkormányzatok felelősek a lakhatási kérdésekért a területeiken, és a városi környezet jelenti a legnagyobb kihívást a lakhatási ügyek terén.

| 4. | A megfelelő lakásokhoz való hozzáférés alapvető előfeltétele a társadalmi és területi kohézió fenntartásának az Európai Unióban – ezért szoros kapcsolat áll fenn a lakhatás és a lisszaboni menetrend között. A megfelelő lakáskörülmények alapvető fontosságúak a régiók versenyképességéhez. Megfelelő mennyiségű jó minőségű lakás híján a régiók nem képesek vonzani és megtartani a munkavállalókat, ami gazdasági hanyatláshoz vezet. |
| --- | --- |

4.

A megfelelő lakásokhoz való hozzáférés alapvető előfeltétele a társadalmi és területi kohézió fenntartásának az Európai Unióban – ezért szoros kapcsolat áll fenn a lakhatás és a lisszaboni menetrend között. A megfelelő lakáskörülmények alapvető fontosságúak a régiók versenyképességéhez. Megfelelő mennyiségű jó minőségű lakás híján a régiók nem képesek vonzani és megtartani a munkavállalókat, ami gazdasági hanyatláshoz vezet.

a 2007. február 13-14-én tartott 68. plenáris ülésén (a február 13-i ülésnapon) elfogadta az alábbi véleményt.

A Régiók Bizottsága nézetei

| 1. | A lakhatás a társadalmi kirekesztés és a munkanélküliség elleni küzdelem egyik kulcstényezője: kis- és nagyvárosainkat, vidéki területeinket és régióinkat olyan helyekké változtathatja, ahol jó élni és dolgozni, harmóniát biztosíthat a közösségeken belül és közöttük, valamint hozzájárulhat a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos célkitűzések eléréséhez. |
| --- | --- |

1.

A lakhatás a társadalmi kirekesztés és a munkanélküliség elleni küzdelem egyik kulcstényezője: kis- és nagyvárosainkat, vidéki területeinket és régióinkat olyan helyekké változtathatja, ahol jó élni és dolgozni, harmóniát biztosíthat a közösségeken belül és közöttük, valamint hozzájárulhat a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos célkitűzések eléréséhez.

| 2. | Az Európai Unió számos régiója és városa a megújulás folyamatában van, vagy át kell, hogy essen rajta az olyan területek esetében, ahol rosszak a lakáskörülmények, a lakáspiac nem működik megfelelően, és mindehhez gazdasági hanyatlás, és az épületek állapotában, valamint a szociális infrastruktúrában (oktatás, egészségügy és közösségi kapcsolatok) bekövetkezett romlás is társul a környéken. |
| --- | --- |

2.

Az Európai Unió számos régiója és városa a megújulás folyamatában van, vagy át kell, hogy essen rajta az olyan területek esetében, ahol rosszak a lakáskörülmények, a lakáspiac nem működik megfelelően, és mindehhez gazdasági hanyatlás, és az épületek állapotában, valamint a szociális infrastruktúrában (oktatás, egészségügy és közösségi kapcsolatok) bekövetkezett romlás is társul a környéken.

| 3. | A lakhatás nemcsak a fizikai értelemben vett épületekről szól, hanem azokról a területekről és közösségekről is, ahol élünk. A lakhatás ügyének kezelése azt jelenti, hogy olyan biztonságosabb, tisztább és zöldebb területekért dolgozunk a városainkban és régióinkban, ahol az emberek élhetik az életüket és fenntarthatják kapcsolataikat egymással. A lakhatás témája a munkához, közlekedéshez és szolgáltatásokhoz való hozzáférést, valamint a jó minőségű környezet kialakítását is érinti. Mindez az úgynevezett „fenntartható közösségek” menetrendje, mely két dimenziót fed le: a területi és a szociális dimenziót. |
| --- | --- |

3.

A lakhatás nemcsak a fizikai értelemben vett épületekről szól, hanem azokról a területekről és közösségekről is, ahol élünk. A lakhatás ügyének kezelése azt jelenti, hogy olyan biztonságosabb, tisztább és zöldebb területekért dolgozunk a városainkban és régióinkban, ahol az emberek élhetik az életüket és fenntarthatják kapcsolataikat egymással. A lakhatás témája a munkához, közlekedéshez és szolgáltatásokhoz való hozzáférést, valamint a jó minőségű környezet kialakítását is érinti. Mindez az úgynevezett „fenntartható közösségek” menetrendje, mely két dimenziót fed le: a területi és a szociális dimenziót.

1.   A lakhatás területi dimenziója

| 1.1 | Az EU számos régi, és különösképpen új tagállamaiban örökségként maradtak hátra a nem megfelelő lakáskörülmények és a kirekesztett közösségek a több évtizedes elhanyagoltság következtében. A lakhatásra irányuló befektetések hiánya az ilyen esetekben a szegényebb, kirekesztett közösségek elgettósodásához vezetett, és emiatt elégedetlenség, időnként társadalmi nyugtalanság és erőszak alakult ki, mint ahogy megfigyelhető volt nemrégiben néhány tagállamban. |
| --- | --- |

1.1

Az EU számos régi, és különösképpen új tagállamaiban örökségként maradtak hátra a nem megfelelő lakáskörülmények és a kirekesztett közösségek a több évtizedes elhanyagoltság következtében. A lakhatásra irányuló befektetések hiánya az ilyen esetekben a szegényebb, kirekesztett közösségek elgettósodásához vezetett, és emiatt elégedetlenség, időnként társadalmi nyugtalanság és erőszak alakult ki, mint ahogy megfigyelhető volt nemrégiben néhány tagállamban.

| 1.2 | A várostervezés a jövőbeni stratégiák fontos alapköve, és lényeges ahhoz, hogy a lakhatási stratégiák összhangban legyenek a régiók területi stratégiáival. Ezzel kapcsolatosan a régi tagállamok sikereket és kudarcokat is elkönyvelhettek a városok túlzott terjeszkedése és a forgalmi torlódások ellen folytatott küzdelem terén, melynek célja a vonzóbb, élhetőbb városok és a helyi/kerületi szintű identitás kialakítása és támogatása volt. Az új tagállamok figyelembe kellene, hogy vegyék ezeket a tapasztalatokat, a hasonló hibák elkerülése végett. |
| --- | --- |

1.2

A várostervezés a jövőbeni stratégiák fontos alapköve, és lényeges ahhoz, hogy a lakhatási stratégiák összhangban legyenek a régiók területi stratégiáival. Ezzel kapcsolatosan a régi tagállamok sikereket és kudarcokat is elkönyvelhettek a városok túlzott terjeszkedése és a forgalmi torlódások ellen folytatott küzdelem terén, melynek célja a vonzóbb, élhetőbb városok és a helyi/kerületi szintű identitás kialakítása és támogatása volt. Az új tagállamok figyelembe kellene, hogy vegyék ezeket a tapasztalatokat, a hasonló hibák elkerülése végett.

| 1.3 | A városi területek felújítására irányuló tevékenységek a helyi körülményektől függően fognak változni, de átfogóak kell, hogy legyenek, és tartalmazniuk kell intézkedéseket az oktatás, az egészségügy és az egyéb közszolgáltatások javítására, növelniük kell a képzési, foglalkoztatási és gazdasági lehetőségeket a városi területek proaktív kezelési módszereinek bevezetése, az antiszociális viselkedés problémaköreinek lefedése, a környezet minőségének és tervezésének javítása, valamint megfelelő tömegközlekedési szolgáltatások biztosítása mellett (lásd a melléklet 4. példáját). |
| --- | --- |

1.3

A városi területek felújítására irányuló tevékenységek a helyi körülményektől függően fognak változni, de átfogóak kell, hogy legyenek, és tartalmazniuk kell intézkedéseket az oktatás, az egészségügy és az egyéb közszolgáltatások javítására, növelniük kell a képzési, foglalkoztatási és gazdasági lehetőségeket a városi területek proaktív kezelési módszereinek bevezetése, az antiszociális viselkedés problémaköreinek lefedése, a környezet minőségének és tervezésének javítása, valamint megfelelő tömegközlekedési szolgáltatások biztosítása mellett (lásd a melléklet 4. példáját).

| 1.4 | Elsődleges figyelmet kell fordítani egyrészt a parlagon heverő területek újrafelhasználására, másrészt az elhagyott ipari területek újjáépítésére a városok egységes képének fenntartása és a városok túlzott terjeszkedésének, valamint a vidéki területeken való térhódításának megakadályozása érdekében. Ez rövid távon gyakran drágább, de vannak hosszú távú előnyei a közösségi kohézió, a források újrafelhasználása és a foglalkoztatás szempontjából. A helyi és regionális szintű infrastrukturális támogatások és ösztönzők megfelelő eszközök ennek népszerűsítésére ahelyett, hogy beépítetlen területeken építenének új lakásokat. |
| --- | --- |

1.4

Elsődleges figyelmet kell fordítani egyrészt a parlagon heverő területek újrafelhasználására, másrészt az elhagyott ipari területek újjáépítésére a városok egységes képének fenntartása és a városok túlzott terjeszkedésének, valamint a vidéki területeken való térhódításának megakadályozása érdekében. Ez rövid távon gyakran drágább, de vannak hosszú távú előnyei a közösségi kohézió, a források újrafelhasználása és a foglalkoztatás szempontjából. A helyi és regionális szintű infrastrukturális támogatások és ösztönzők megfelelő eszközök ennek népszerűsítésére ahelyett, hogy beépítetlen területeken építenének új lakásokat.

| 1.5 | A rehabilitációt és az újjáépítést ösztönző intézkedések révén megkülönböztetett figyelmet kell majd szentelni az építészeti örökség újrahasznosításának, megtartásának és javításának is, valamint a fiatal lakosság történelmi óvárosokban, továbbá a partvidék és az ország belsejében levő elhagyatott és elöregedett népességű vidéki településmagokban történő letelepedésének. |
| --- | --- |

1.5

A rehabilitációt és az újjáépítést ösztönző intézkedések révén megkülönböztetett figyelmet kell majd szentelni az építészeti örökség újrahasznosításának, megtartásának és javításának is, valamint a fiatal lakosság történelmi óvárosokban, továbbá a partvidék és az ország belsejében levő elhagyatott és elöregedett népességű vidéki településmagokban történő letelepedésének.

| 1.6 | A parlagon heverő területek kihasználása és a lelakott, régóta használatban lévő lakások felújítása érdekében felállított magán- és közszféra közötti partnerségek (PPP-k) nem csak az ilyen ingatlanok fizikai megjelenését változtathatják meg, hanem a kerületek számára lehetővé tehetik azt is, hogy vonzóbbá váljanak az ottani munkavállalás és élet szempontjából. |
| --- | --- |

1.6

A parlagon heverő területek kihasználása és a lelakott, régóta használatban lévő lakások felújítása érdekében felállított magán- és közszféra közötti partnerségek (PPP-k) nem csak az ilyen ingatlanok fizikai megjelenését változtathatják meg, hanem a kerületek számára lehetővé tehetik azt is, hogy vonzóbbá váljanak az ottani munkavállalás és élet szempontjából.

| 1.7 | Az egységes környékeken, ahol a lakások jó minőségűek és különböző méretűek, valamint különböző tulajdonviszonyban vannak, a fejlettség szintje, valamint a népesség sűrűsége olyan mértékű, mely lehetővé teszi az integrált szolgáltatások, boltok és közlekedési eszközök létezését, és ezáltal biztosított a gazdasági életképessége. A lakásellátást össze kell kapcsolni a közszolgáltatások biztosításával, és figyelmet kell fordítani az optimális népességi szintek megtartására annak érdekében, hogy az alapvető szolgáltatásokat fenn lehessen tartani. A lakások felújítása terén végzett városfelújítás a népesség fenntartásával és a szolgáltatások biztosításával kapcsolatos problémákkal járhat. A tagállamok fel kellene, hogy ismerjék a szolgáltatások folyamatos biztosításának fontosságát olyankor, amikor ilyen lényeges változás történik egy közösségben. |
| --- | --- |

1.7

Az egységes környékeken, ahol a lakások jó minőségűek és különböző méretűek, valamint különböző tulajdonviszonyban vannak, a fejlettség szintje, valamint a népesség sűrűsége olyan mértékű, mely lehetővé teszi az integrált szolgáltatások, boltok és közlekedési eszközök létezését, és ezáltal biztosított a gazdasági életképessége. A lakásellátást össze kell kapcsolni a közszolgáltatások biztosításával, és figyelmet kell fordítani az optimális népességi szintek megtartására annak érdekében, hogy az alapvető szolgáltatásokat fenn lehessen tartani. A lakások felújítása terén végzett városfelújítás a népesség fenntartásával és a szolgáltatások biztosításával kapcsolatos problémákkal járhat. A tagállamok fel kellene, hogy ismerjék a szolgáltatások folyamatos biztosításának fontosságát olyankor, amikor ilyen lényeges változás történik egy közösségben.

| 1.8 | A tervezés során átfogó szemléletre van szükség a táj és az épületek, az otthonok, a munkahelyek és a helyi szolgáltatások közötti fizikai kapcsolat megértése érdekében. A projektek összhangban kell, hogy legyenek egymással és az őket körülvevő térrel. Lakások renoválása vagy új lakások építése esetén a régiók és a helyi önkormányzatok figyelembe kell, hogy vegyenek olyan tényezőket, mint a formatervezés, egyrészt a bűnözés leküzdése, másrészt a jó minőségű területek kialakítása, a fenntartható fejlődés, és az örökségek megőrzése érdekében. Ezenkívül figyelmet kell, hogy fordítsanak a helyi közösségek szükségleteire és törekvéseire, valamint a kohézióra kifejtett szélesebb körű hatásra. |
| --- | --- |

1.8

A tervezés során átfogó szemléletre van szükség a táj és az épületek, az otthonok, a munkahelyek és a helyi szolgáltatások közötti fizikai kapcsolat megértése érdekében. A projektek összhangban kell, hogy legyenek egymással és az őket körülvevő térrel. Lakások renoválása vagy új lakások építése esetén a régiók és a helyi önkormányzatok figyelembe kell, hogy vegyenek olyan tényezőket, mint a formatervezés, egyrészt a bűnözés leküzdése, másrészt a jó minőségű területek kialakítása, a fenntartható fejlődés, és az örökségek megőrzése érdekében. Ezenkívül figyelmet kell, hogy fordítsanak a helyi közösségek szükségleteire és törekvéseire, valamint a kohézióra kifejtett szélesebb körű hatásra.

| 1.9 | A városi területek történelmének és örökségének tiszteletben tartása kulcsfontosságú tényező lehet a befektetők és a lakosok vonzása terén. A gazdag ipari és városi örökségek felhasználása (elrejtésük helyett) a talpraállás és a változás mozgatórugója lehet, mivel segítségükkel olyan helyek alakíthatók ki, ahol kellemes élni és erős az identitás, melynek köszönhetően büszkeség érzése fejlődik ki a közösségben. Ezért az arra vonatkozó határozatot, hogy mit kell megtartani, mit kell felújítani és mit kell lerombolni, csak a fizikai, környezeti, társadalmi és gazdasági tényezők megfontolása után szabad meghozni. |
| --- | --- |

1.9

A városi területek történelmének és örökségének tiszteletben tartása kulcsfontosságú tényező lehet a befektetők és a lakosok vonzása terén. A gazdag ipari és városi örökségek felhasználása (elrejtésük helyett) a talpraállás és a változás mozgatórugója lehet, mivel segítségükkel olyan helyek alakíthatók ki, ahol kellemes élni és erős az identitás, melynek köszönhetően büszkeség érzése fejlődik ki a közösségben. Ezért az arra vonatkozó határozatot, hogy mit kell megtartani, mit kell felújítani és mit kell lerombolni, csak a fizikai, környezeti, társadalmi és gazdasági tényezők megfontolása után szabad meghozni.

| 1.10 | A szociális vállalkozások, beleértve a lakásszövetségeket, egyes tagállamokban fontos szerepet játszanak a lakásfelújítások terén. Stabilitást biztosítanak, foglalkoznak az integráció és a külvárosok elérhetőségének témaköreivel, valamint támogatják a nehéz helyzetben lévő közösségeket. A lakásszövetségek, a szociális lakások szolgáltatóiként rugalmasak és közvetlen kapcsolatban állnak a közösségekkel, mely lehetővé teszi számukra, hogy a lakosok szükségleteinek megfelelő megoldásokkal szolgáljanak. Munkahelyeket is létrehoznak, és segíthetnek az állami és magántámogatások megszerzésében a projektekhez (lásd a melléklet 1. és 2. példáját). |
| --- | --- |

1.10

A szociális vállalkozások, beleértve a lakásszövetségeket, egyes tagállamokban fontos szerepet játszanak a lakásfelújítások terén. Stabilitást biztosítanak, foglalkoznak az integráció és a külvárosok elérhetőségének témaköreivel, valamint támogatják a nehéz helyzetben lévő közösségeket. A lakásszövetségek, a szociális lakások szolgáltatóiként rugalmasak és közvetlen kapcsolatban állnak a közösségekkel, mely lehetővé teszi számukra, hogy a lakosok szükségleteinek megfelelő megoldásokkal szolgáljanak. Munkahelyeket is létrehoznak, és segíthetnek az állami és magántámogatások megszerzésében a projektekhez (lásd a melléklet 1. és 2. példáját).

| 1.11 | Mivel az éghajlatváltozás egyre jobban aggasztja a kormányokat, a jövőbeni lakások megtervezése során fontos figyelembe venni az energiahatékonyságot, mely lehetővé teszi, hogy a lakások fűtése megfizethető legyen, és így kezelhetővé váljon a fűtőanyaghiány problémája. Ugyanakkor a nem megfelelő szigetelésű régebbi ingatlanok problémájának kezelése szintén lényeges, és munkalehetőségeket biztosíthat, valamint energiamegtakarítást eredményezhet. Az egyik tényező, mely hozzájárul ahhoz, hogy sok terület iránt alacsony a kereslet a környező épületek nem megfelelő minősége, és ennek egyik eleme a lakásügy. A lakások infrastruktúrájának kialakítása esetében a tervezők már a kezdetektől figyelembe kell, hogy vegyék a környezetvédelmi szempontból fenntartható lehetőségeket. Például a geotermális vízmelegítő berendezések beszerelése nemcsak energiahatékony, hanem csökkenti a fűtési költségeket is. Az energia pazarlásának elkerülése alapvető az EU számára a Kiotói Jegyzőkönyv célkitűzéseinek elérése érdekében. Ezt a kérdést figyelembe kell venni a városfelújítási folyamatok és a lakásokkal kapcsolatos beavatkozások végrehajtásakor, különös tekintettel az épületek energiateljesítményéről szóló EU irányelvre. |
| --- | --- |

1.11

Mivel az éghajlatváltozás egyre jobban aggasztja a kormányokat, a jövőbeni lakások megtervezése során fontos figyelembe venni az energiahatékonyságot, mely lehetővé teszi, hogy a lakások fűtése megfizethető legyen, és így kezelhetővé váljon a fűtőanyaghiány problémája. Ugyanakkor a nem megfelelő szigetelésű régebbi ingatlanok problémájának kezelése szintén lényeges, és munkalehetőségeket biztosíthat, valamint energiamegtakarítást eredményezhet. Az egyik tényező, mely hozzájárul ahhoz, hogy sok terület iránt alacsony a kereslet a környező épületek nem megfelelő minősége, és ennek egyik eleme a lakásügy. A lakások infrastruktúrájának kialakítása esetében a tervezők már a kezdetektől figyelembe kell, hogy vegyék a környezetvédelmi szempontból fenntartható lehetőségeket. Például a geotermális vízmelegítő berendezések beszerelése nemcsak energiahatékony, hanem csökkenti a fűtési költségeket is. Az energia pazarlásának elkerülése alapvető az EU számára a Kiotói Jegyzőkönyv célkitűzéseinek elérése érdekében. Ezt a kérdést figyelembe kell venni a városfelújítási folyamatok és a lakásokkal kapcsolatos beavatkozások végrehajtásakor, különös tekintettel az épületek energiateljesítményéről szóló EU irányelvre.

| 1.12 | A városi területeken a lakások megtervezése során figyelembe kell venni azt, hogy hogyan fogják felhasználni a házak közötti területeket, és hogy a közterek hogyan segíthetik elő az emberek közötti interakciót. Például, az utcákat az emberek számára is kell építeni, és nem szabad csak az autók közlekedési területeinek tekinteni őket. A „lakóövezetek”, ahol az autók másodlagos fontosságúak a gyalogosokhoz és a lakókhoz képest, jó példái a térbeli interakciónak. Az ilyen területeken a második munkaerőpiac rendszereinek és kertészeti képzéseknek a biztosítása megváltoztathatja a terület megjelenését, növelheti a helyi lakosok jólétét és a nem megfelelően kihasznált területeket termékenyebb, zöld övezetté alakíthatja. |
| --- | --- |

1.12

A városi területeken a lakások megtervezése során figyelembe kell venni azt, hogy hogyan fogják felhasználni a házak közötti területeket, és hogy a közterek hogyan segíthetik elő az emberek közötti interakciót. Például, az utcákat az emberek számára is kell építeni, és nem szabad csak az autók közlekedési területeinek tekinteni őket. A „lakóövezetek”, ahol az autók másodlagos fontosságúak a gyalogosokhoz és a lakókhoz képest, jó példái a térbeli interakciónak. Az ilyen területeken a második munkaerőpiac rendszereinek és kertészeti képzéseknek a biztosítása megváltoztathatja a terület megjelenését, növelheti a helyi lakosok jólétét és a nem megfelelően kihasznált területeket termékenyebb, zöld övezetté alakíthatja.

| 1.13 | A kerülettervezés már magában arra ösztönözheti az embereket, hogy fenntartható és egészséges életmódot alakítsanak ki, például otthonról gyalog elérhető különböző szolgáltatásoknak és egyéb létesítményeknek, hulladék-újrafeldolgozó központoknak, parkoknak és játszótereknek, valamint a tömegközlekedéshez való megfelelő hozzáférésnek köszönhetően. |
| --- | --- |

1.13

A kerülettervezés már magában arra ösztönözheti az embereket, hogy fenntartható és egészséges életmódot alakítsanak ki, például otthonról gyalog elérhető különböző szolgáltatásoknak és egyéb létesítményeknek, hulladék-újrafeldolgozó központoknak, parkoknak és játszótereknek, valamint a tömegközlekedéshez való megfelelő hozzáférésnek köszönhetően.

| 1.14 | E tekintetben alapvető jelentőségű a polgárokkal folytatandó kommunikáció és bevonásuk a városfelújítási projektekbe azok kezdeti szakaszától fogva. Ily módon aktívan részt vehetnek a felújítási folyamatban, és az érintett városnegyed „fizikai” újjászületéséhez a közösségi szellem újjáéledése, valamint a társadalmi befogadás és kohézió társul. A felújítási intézkedéseknek elsősorban a lakók hasznára kell válniuk, nem vezethetnek a rosszabb szociális helyzetű lakók kiszorításához. |
| --- | --- |

1.14

E tekintetben alapvető jelentőségű a polgárokkal folytatandó kommunikáció és bevonásuk a városfelújítási projektekbe azok kezdeti szakaszától fogva. Ily módon aktívan részt vehetnek a felújítási folyamatban, és az érintett városnegyed „fizikai” újjászületéséhez a közösségi szellem újjáéledése, valamint a társadalmi befogadás és kohézió társul. A felújítási intézkedéseknek elsősorban a lakók hasznára kell válniuk, nem vezethetnek a rosszabb szociális helyzetű lakók kiszorításához.

| 1.15 | A helyi lakosok képzése a lakóhelyük javítása, a zöld területek kialakítása és az energiahatékonyság terén megoldásokat biztosíthat a munkanélküliség és az elégedetlenség kettős problémájára, ahol a városi területek hanyatlóban vannak (lásd a melléklet 5. példáját). |
| --- | --- |

1.15

A helyi lakosok képzése a lakóhelyük javítása, a zöld területek kialakítása és az energiahatékonyság terén megoldásokat biztosíthat a munkanélküliség és az elégedetlenség kettős problémájára, ahol a városi területek hanyatlóban vannak (lásd a melléklet 5. példáját).

| 1.16 | A köz- és a magánszféra partneri együttműködései (PPP-k) gyakran az állami infrastrukturális projektekre – például a közlekedésre, hulladékkezelésre és közüzemi rendelkezésekre – összpontosítanak. Bár néhány szervezet már felismerte a PPP-k értékét a városfelújítás terén, ez az érték még tovább növelhető. Az ilyen jellegű fejlődés egyik előfeltétele a PPP-kkel kapcsolatos közösségi jogi keret pontosítása lenne, mivel jelenleg bizonytalanságok merülnek fel az „in-house” meghatározásával, a szociális lakásokkal kapcsolatos bizonyos közös műveletek PPP-ként való minősítésével és bizonyos olcsó lakótelepi lakásokkal foglalkozó szervezetek intézményes PPP-ként való minősítésével kapcsolatosan. |
| --- | --- |

1.16

A köz- és a magánszféra partneri együttműködései (PPP-k) gyakran az állami infrastrukturális projektekre – például a közlekedésre, hulladékkezelésre és közüzemi rendelkezésekre – összpontosítanak. Bár néhány szervezet már felismerte a PPP-k értékét a városfelújítás terén, ez az érték még tovább növelhető. Az ilyen jellegű fejlődés egyik előfeltétele a PPP-kkel kapcsolatos közösségi jogi keret pontosítása lenne, mivel jelenleg bizonytalanságok merülnek fel az „in-house” meghatározásával, a szociális lakásokkal kapcsolatos bizonyos közös műveletek PPP-ként való minősítésével és bizonyos olcsó lakótelepi lakásokkal foglalkozó szervezetek intézményes PPP-ként való minősítésével kapcsolatosan.

| 1.17 | A városi önkormányzatok számára, ugyan különböző mértékben, de Európa-szerte mindenütt lényeges kihívást jelent a városfelújítás, és jelentős pénzügyi befektetést, valamint kreativitást és megfelelő irányítást igényel. Számos város már nem képes egyedül megfelelni ezeknek a kihívásoknak a közpénzek hiánya, a korlátozott mértékben rendelkezésre álló szakmailag képzett munkaerő, a túl magas kockázatok, vagy egyszerűen a jogszabályi korlátozások (a kölcsönfelvétel korlátozása) miatt. |
| --- | --- |

1.17

A városi önkormányzatok számára, ugyan különböző mértékben, de Európa-szerte mindenütt lényeges kihívást jelent a városfelújítás, és jelentős pénzügyi befektetést, valamint kreativitást és megfelelő irányítást igényel. Számos város már nem képes egyedül megfelelni ezeknek a kihívásoknak a közpénzek hiánya, a korlátozott mértékben rendelkezésre álló szakmailag képzett munkaerő, a túl magas kockázatok, vagy egyszerűen a jogszabályi korlátozások (a kölcsönfelvétel korlátozása) miatt.

| 1.18 | A PPP-k ezen a téren nemcsak a kiegészítő tőkefinanszírozáshoz való hozzáférésben nyújthatnak támogatást, hanem segíthetnek a legjobb megoldások megtalálásában is ahhoz, hogy a partnerség mindkét fele kimozduljon a csupán hagyományos „érdekelt fél” szerepköréből. A magánpartnerek kiegészítő szakértelme segítséget nyújthat a projektek vezetése és egyszerűbb megszervezése terén. A közösségi szervezetek – melyek rugalmasabbak a hivatalos önkormányzati struktúráknál, közelebb állnak a nem hivatalos hálózatokhoz és a helyi közösség hosszú távú érdekeit képviselik – segíthetnek a hatékonyság, valamint a nyilvánosság elfogadó hozzáállásának és támogatásának biztosítása terén. Így a projekteket gyorsabban meg lehet valósítani, hosszabb távú fenntarthatóság mellett. |
| --- | --- |

1.18

A PPP-k ezen a téren nemcsak a kiegészítő tőkefinanszírozáshoz való hozzáférésben nyújthatnak támogatást, hanem segíthetnek a legjobb megoldások megtalálásában is ahhoz, hogy a partnerség mindkét fele kimozduljon a csupán hagyományos „érdekelt fél” szerepköréből. A magánpartnerek kiegészítő szakértelme segítséget nyújthat a projektek vezetése és egyszerűbb megszervezése terén. A közösségi szervezetek – melyek rugalmasabbak a hivatalos önkormányzati struktúráknál, közelebb állnak a nem hivatalos hálózatokhoz és a helyi közösség hosszú távú érdekeit képviselik – segíthetnek a hatékonyság, valamint a nyilvánosság elfogadó hozzáállásának és támogatásának biztosítása terén. Így a projekteket gyorsabban meg lehet valósítani, hosszabb távú fenntarthatóság mellett.

| 1.19 | Ugyanakkor fennáll annak a kockázata is, hogy a magánfinanszírozás bevonása mesterséges inflációt eredményez a lakáspiacon. Ez számos kedvezőtlen hatással járhat. A helyi közösségek lakosai pénzügyi okokból nem juthatnak a megdrágult lakásokhoz, így felbomolhatnak a közösségek, és sokaknak esetleg el kell hagyniuk lakóhelyeiket, családjukat és a támogató hálózatokat. Ezen a téren a szociális lakások alapvető szerepet játszanak és kell is, hogy játsszanak. A szociális lakások enyhíthetik a fent említett infláció hatásait, és a megosztott tulajdonon alapuló rendszerek, valamint olcsó jelzálogkölcsönök további támogatást jelenthetnek a helyi közösségek számára. Segítségükkel megtarthatók a régi lakosok, és új lakosokat lehet a nehezebb helyzetben lévő területekre csábítani, ezenkívül gazdasági ösztönző erőt jelentenek a helyi gazdaság számára. |
| --- | --- |

1.19

Ugyanakkor fennáll annak a kockázata is, hogy a magánfinanszírozás bevonása mesterséges inflációt eredményez a lakáspiacon. Ez számos kedvezőtlen hatással járhat. A helyi közösségek lakosai pénzügyi okokból nem juthatnak a megdrágult lakásokhoz, így felbomolhatnak a közösségek, és sokaknak esetleg el kell hagyniuk lakóhelyeiket, családjukat és a támogató hálózatokat. Ezen a téren a szociális lakások alapvető szerepet játszanak és kell is, hogy játsszanak. A szociális lakások enyhíthetik a fent említett infláció hatásait, és a megosztott tulajdonon alapuló rendszerek, valamint olcsó jelzálogkölcsönök további támogatást jelenthetnek a helyi közösségek számára. Segítségükkel megtarthatók a régi lakosok, és új lakosokat lehet a nehezebb helyzetben lévő területekre csábítani, ezenkívül gazdasági ösztönző erőt jelentenek a helyi gazdaság számára.

2.   A lakhatás szociális/társadalmi dimenziója

Általános intézkedések annak érdekében, hogy a népesség lakásokhoz juthasson

| 2.1 | Annak érdekében, hogy a népesség szélesebb körben férhessen hozzá lakásokhoz, erőfeszítéseket kell tenni arra, hogy megfelelő mennyiségű kiadó lakás álljon rendelkezésre, valamint ösztönözni és támogatni kell az embereket abban, hogy lakástulajdonossá váljanak, és segíteni kell őket lakásaik állapotának fenntartásában. A támogatás az adminisztratív költségek csökkentése, az alacsony kamatlábak és a bizonyos csoportoknak nyújtott adókedvezmények, valamint banki termékekhez való hozzáférés formájában jelenhet meg. Az épületek megfelelő külsejének fenntartására és az előttük álló terek növényekkel való beültetésére nyújtott anyagi támogatás is segíthet a lakások színvonalának növelésében (lásd a melléklet 4., 5. és 6. példáját). |
| --- | --- |

2.1

Annak érdekében, hogy a népesség szélesebb körben férhessen hozzá lakásokhoz, erőfeszítéseket kell tenni arra, hogy megfelelő mennyiségű kiadó lakás álljon rendelkezésre, valamint ösztönözni és támogatni kell az embereket abban, hogy lakástulajdonossá váljanak, és segíteni kell őket lakásaik állapotának fenntartásában. A támogatás az adminisztratív költségek csökkentése, az alacsony kamatlábak és a bizonyos csoportoknak nyújtott adókedvezmények, valamint banki termékekhez való hozzáférés formájában jelenhet meg. Az épületek megfelelő külsejének fenntartására és az előttük álló terek növényekkel való beültetésére nyújtott anyagi támogatás is segíthet a lakások színvonalának növelésében (lásd a melléklet 4., 5. és 6. példáját).

Intézkedések a népesség különleges csoportjai számára

| 2.2 | A társadalmi, faji és hitbeli különbségeken átnyúló, integrált közösségek kialakítása sok esetben megvalósítható, ha a közösség különböző tagjainak lakhatással kapcsolatos szükségleteit és törekvéseit kielégítik. Ez történhet a vegyes tulajdonviszony nyújtotta lehetőségek keretén belül, beleértve a lakások megosztott tulajdonosi jogát és a különböző méretű lakásokat, melyek lehetőséget biztosítanak a kiterjedt családok és az egyedülálló személyek számára is. A föld értékét eszközként lehet használni az ilyen alacsony költségű lehetőségek kialakítására, ha a település kész a tulajdonában lévő földet ilyen célra használni. A különböző hitű csoportok szükségleteit – például a rituális mosdáshoz szükséges folyóvízzel kapcsolatos szükségletet – figyelembe kell venni az új otthonok építése és a lakások kiutalása során. A fogyatékkal élő és az idősebb munkavállalók számára lényeges lehet az elérhető, egész életre szóló otthonok kialakítása. |
| --- | --- |

2.2

A társadalmi, faji és hitbeli különbségeken átnyúló, integrált közösségek kialakítása sok esetben megvalósítható, ha a közösség különböző tagjainak lakhatással kapcsolatos szükségleteit és törekvéseit kielégítik. Ez történhet a vegyes tulajdonviszony nyújtotta lehetőségek keretén belül, beleértve a lakások megosztott tulajdonosi jogát és a különböző méretű lakásokat, melyek lehetőséget biztosítanak a kiterjedt családok és az egyedülálló személyek számára is. A föld értékét eszközként lehet használni az ilyen alacsony költségű lehetőségek kialakítására, ha a település kész a tulajdonában lévő földet ilyen célra használni. A különböző hitű csoportok szükségleteit – például a rituális mosdáshoz szükséges folyóvízzel kapcsolatos szükségletet – figyelembe kell venni az új otthonok építése és a lakások kiutalása során. A fogyatékkal élő és az idősebb munkavállalók számára lényeges lehet az elérhető, egész életre szóló otthonok kialakítása.

| 2.3 | A polgárok lakásválasztásai hozzájárulhatnak ahhoz, hogy bizonyos etnikai csoportok bizonyos környékeken tömörülnek. Ez önmagában nem probléma, és számos példa van arra, hogy sikeres közösségek alakulnak ki egyetlen etnikai csoportból származó lakosok jelentős aránya mellett. Sajnálatos azonban, hogy bizonyos területeken a fekete és a kisebbségi etnikai közösségek a rosszabb minőségű magánlakásokban, és a fehér közösségek szegény tagjai pedig szociális lakótelepeken tömörülnek. Az interakció hiánya – mely részben a fizikai elkülönülés eredménye – félelemhez és bizalmatlansághoz vezethet, melyet növel az, hogy az elkülönült lakhatás elkülönült beiskolázást és szabadidős tevékenységeket is jelent. |
| --- | --- |

2.3

A polgárok lakásválasztásai hozzájárulhatnak ahhoz, hogy bizonyos etnikai csoportok bizonyos környékeken tömörülnek. Ez önmagában nem probléma, és számos példa van arra, hogy sikeres közösségek alakulnak ki egyetlen etnikai csoportból származó lakosok jelentős aránya mellett. Sajnálatos azonban, hogy bizonyos területeken a fekete és a kisebbségi etnikai közösségek a rosszabb minőségű magánlakásokban, és a fehér közösségek szegény tagjai pedig szociális lakótelepeken tömörülnek. Az interakció hiánya – mely részben a fizikai elkülönülés eredménye – félelemhez és bizalmatlansághoz vezethet, melyet növel az, hogy az elkülönült lakhatás elkülönült beiskolázást és szabadidős tevékenységeket is jelent.

| 2.4 | A számos kisebbségi és kirekesztett közösséget terhelő gazdasági és szociális nehézségek természete miatt a főbb rehabilitációs stratégiák és programok célja az, hogy ezeket a problémákat szélesebb körű csomagok részeként oldják meg. E programokba lakhatással kapcsolatos tevékenységeket is be kell vonni, és e tevékenységek a sikeres rehabilitáció érdekében egy szélesebb körű, a beavatkozás hatásával és a befektetésekkel kapcsolatos gondolkodási folyamat részét kell, hogy képezzék. |
| --- | --- |

2.4

A számos kisebbségi és kirekesztett közösséget terhelő gazdasági és szociális nehézségek természete miatt a főbb rehabilitációs stratégiák és programok célja az, hogy ezeket a problémákat szélesebb körű csomagok részeként oldják meg. E programokba lakhatással kapcsolatos tevékenységeket is be kell vonni, és e tevékenységek a sikeres rehabilitáció érdekében egy szélesebb körű, a beavatkozás hatásával és a befektetésekkel kapcsolatos gondolkodási folyamat részét kell, hogy képezzék.

| 2.5 | Lényeges, hogy a lakóterületek tükrözzék az ott élő közösségek kultúráját. A jellegzetes helyi építmények, mint például a közösségi központok, vallási épületek, helyi piacok vagy különleges üzletek fontosak a közösségek kialakításához. Az olyan szervezetek, mint a Habitat for Humanity különböző mechanizmusokat biztosíthatnak ahhoz, hogy újszerű lakhatási formák jöjjenek létre, melyek mindenki számára nyitva állnak, de különösen azok számára, akik vallási okokból ellenzik az adósságot és a jelzálogot – ezek a mechanizmusok nem hagyományos eszközök által biztosítanak lehetőségeket a lakások tulajdonjogának megszerzésére. |
| --- | --- |

2.5

Lényeges, hogy a lakóterületek tükrözzék az ott élő közösségek kultúráját. A jellegzetes helyi építmények, mint például a közösségi központok, vallási épületek, helyi piacok vagy különleges üzletek fontosak a közösségek kialakításához. Az olyan szervezetek, mint a Habitat for Humanity különböző mechanizmusokat biztosíthatnak ahhoz, hogy újszerű lakhatási formák jöjjenek létre, melyek mindenki számára nyitva állnak, de különösen azok számára, akik vallási okokból ellenzik az adósságot és a jelzálogot – ezek a mechanizmusok nem hagyományos eszközök által biztosítanak lehetőségeket a lakások tulajdonjogának megszerzésére.

| 2.6 | A demográfiai változás és a munkavállalók mobilitása az EU-ban olyan tényezők, amelyek befolyásolják a lakhatással kapcsolatos szükségleteket és igényeket. Néhány városban és régióban sok ház üresen maradt, ahogy a népesség egyéb régiókba költözött, hogy ott találjon munkát – és ezáltal csökkent a népesség. Számos tagállam új, bonyolult jelenségekkel kell, hogy szembenézzen: a szülők idősebb korban alapítanak családot, és kevesebb gyermekük születik, az idősebb emberek tovább élnek. Ennek eredményeképpen nagyobb igény alakult ki az egyszemélyes lakásokra. A régiók tudatában kell, hogy legyenek mind az előttük álló demográfiai kihívásoknak, mind pedig a bevándorlás és a munkavállalói mobilitás hatásainak, és a lakhatási stratégiáikat ezeknek megfelelően kell, hogy alakítsák. |
| --- | --- |

2.6

A demográfiai változás és a munkavállalók mobilitása az EU-ban olyan tényezők, amelyek befolyásolják a lakhatással kapcsolatos szükségleteket és igényeket. Néhány városban és régióban sok ház üresen maradt, ahogy a népesség egyéb régiókba költözött, hogy ott találjon munkát – és ezáltal csökkent a népesség. Számos tagállam új, bonyolult jelenségekkel kell, hogy szembenézzen: a szülők idősebb korban alapítanak családot, és kevesebb gyermekük születik, az idősebb emberek tovább élnek. Ennek eredményeképpen nagyobb igény alakult ki az egyszemélyes lakásokra. A régiók tudatában kell, hogy legyenek mind az előttük álló demográfiai kihívásoknak, mind pedig a bevándorlás és a munkavállalói mobilitás hatásainak, és a lakhatási stratégiáikat ezeknek megfelelően kell, hogy alakítsák.

3.   A Régiók Bizottsága a következőket ajánlja

| 3.1 | Az Európai Parlament folytassa a jelen saját kezdeményezésű jelentés (1) által indított vitát, és a jelentésbe foglalja bele a Város-Lakhatás frakcióközi csoport által elfogadott Európai Lakhatási Chartában foglalt javaslatot is, mivel az EU nem hagyhatja folyamatosan figyelmen kívül az EU polgárainak a lakhatással – a növekedési és termelékenységi napirend fontos elemével – kapcsolatos aggodalmait. |
| --- | --- |

3.1

Az Európai Parlament folytassa a jelen saját kezdeményezésű jelentés (1) által indított vitát, és a jelentésbe foglalja bele a Város-Lakhatás frakcióközi csoport által elfogadott Európai Lakhatási Chartában foglalt javaslatot is, mivel az EU nem hagyhatja folyamatosan figyelmen kívül az EU polgárainak a lakhatással – a növekedési és termelékenységi napirend fontos elemével – kapcsolatos aggodalmait.

| 3.2 | Váljon elismertté a lakhatásnak a társadalmi és gazdasági növekedés terén játszott szerepe. Az emberek olyan, fenntartható közösségeken belüli megfelelő lakásokban akarnak élni, melyek hozzájárulnak a jó minőségű környezethez. Ha sikerül az embereket egy bizonyos területre vonzani, az a befektetést is vonzza, és ösztönzőleg hat a fenntartható gazdasági növekedésre. |
| --- | --- |

3.2

Váljon elismertté a lakhatásnak a társadalmi és gazdasági növekedés terén játszott szerepe. Az emberek olyan, fenntartható közösségeken belüli megfelelő lakásokban akarnak élni, melyek hozzájárulnak a jó minőségű környezethez. Ha sikerül az embereket egy bizonyos területre vonzani, az a befektetést is vonzza, és ösztönzőleg hat a fenntartható gazdasági növekedésre.

| 3.3 | A JESSICA – a városfelújításra és városfejlesztésre irányuló egyéb ERFA-kezdeményezések kiegészítő eszközének – felhasználását a lakhatás terén az új tagállamokban. Ebben a tekintetben az RB javasolja a lakhatás integrálását a JESSICA által finanszírozható fenntartható városfejlesztési stratégiákba. A pénzügyi tervezés használata igen hasznos lehet a hatékony lakhatási politikák megvalósítása terén, különösképpen a JEREMIE-kezdeményezésen keresztül támogatható lakásfelújítási és -karbantartási mikrohitelek tekintetében. |
| --- | --- |

3.3

A JESSICA – a városfelújításra és városfejlesztésre irányuló egyéb ERFA-kezdeményezések kiegészítő eszközének – felhasználását a lakhatás terén az új tagállamokban. Ebben a tekintetben az RB javasolja a lakhatás integrálását a JESSICA által finanszírozható fenntartható városfejlesztési stratégiákba. A pénzügyi tervezés használata igen hasznos lehet a hatékony lakhatási politikák megvalósítása terén, különösképpen a JEREMIE-kezdeményezésen keresztül támogatható lakásfelújítási és -karbantartási mikrohitelek tekintetében.

| 3.4 | Az új tagállamok növeljék a helyi önkormányzatok rendelkezésére álló pénzügyi forrásokat annak érdekében, hogy ez utóbbiak hatékonyan kezelhessék a fenntartható városfejlesztés és lakhatás problémáit, valamint hogy lendületet kapjanak a kommunális és szociális lakások építését támogató állami lakásstratégiák (programok), és rendelkezésre álljanak az infrastruktúra kiépítéséhez szükséges beruházási források. |
| --- | --- |

3.4

Az új tagállamok növeljék a helyi önkormányzatok rendelkezésére álló pénzügyi forrásokat annak érdekében, hogy ez utóbbiak hatékonyan kezelhessék a fenntartható városfejlesztés és lakhatás problémáit, valamint hogy lendületet kapjanak a kommunális és szociális lakások építését támogató állami lakásstratégiák (programok), és rendelkezésre álljanak az infrastruktúra kiépítéséhez szükséges beruházási források.

| 3.5 | Elsődleges figyelmet kell fordítani egyrészt a parlagon heverő területek újrafelhasználására, másrészt az elhagyott ipari területek újjáépítésére a városok egységességének fenntartása és túlzott terjeszkedésük, valamint a vidéki területek beépítésének megakadályozása érdekében. |
| --- | --- |

3.5

Elsődleges figyelmet kell fordítani egyrészt a parlagon heverő területek újrafelhasználására, másrészt az elhagyott ipari területek újjáépítésére a városok egységességének fenntartása és túlzott terjeszkedésük, valamint a vidéki területek beépítésének megakadályozása érdekében.

| 3.6 | Ajánlja a polgárok városfelújítási folyamatokban való részvételét, főként a lepusztult városnegyedek átalakítása esetén, amikor újra kell éleszteni a közösségi szellemet, valamint a lakók közötti szociális kapcsolatokat és az integrációt. Az EU által támogatott projektekkel (pl. INTERREG IIIC POSEIDON) szerzett tapasztalatokat hozzáférhetővé kell tenni a tagállamok számára, és figyelembe kell venni őket. |
| --- | --- |

3.6

Ajánlja a polgárok városfelújítási folyamatokban való részvételét, főként a lepusztult városnegyedek átalakítása esetén, amikor újra kell éleszteni a közösségi szellemet, valamint a lakók közötti szociális kapcsolatokat és az integrációt. Az EU által támogatott projektekkel (pl. INTERREG IIIC POSEIDON) szerzett tapasztalatokat hozzáférhetővé kell tenni a tagállamok számára, és figyelembe kell venni őket.

| 3.7 | Minden tagállam vizsgálja meg a fenntartható közösségek kialakítása terén nyújtott képzés szerepét. A lakókörnyezet javításához, a zöld területek kialakításához, valamint az energiahatékonysághoz szükséges ismeretek terén a helyi lakosok számára nyújtott képzés megoldásokat biztosíthat a hanyatló városi területek számára, és új munkalehetőségeket is jelent. |
| --- | --- |

3.7

Minden tagállam vizsgálja meg a fenntartható közösségek kialakítása terén nyújtott képzés szerepét. A lakókörnyezet javításához, a zöld területek kialakításához, valamint az energiahatékonysághoz szükséges ismeretek terén a helyi lakosok számára nyújtott képzés megoldásokat biztosíthat a hanyatló városi területek számára, és új munkalehetőségeket is jelent.

| 3.8 | Az RB a Miniszterek Tanácsa a fenntarthatóan fejlődő közösségekről Bristolban tartott informális ülésének következtetéseivel emlékeztet arra, hogy szükség van a várostervezéssel foglalkozó személyek ismereteinek és tudásalapjának növelésére. Ezzel kapcsolatban az RB felkéri az Európai Bizottságot, hogy tegyen további kezdeményezéseket, különösképpen az együttműködés és a bevált gyakorlatok átadása terén. Európai hálózatot kell létrehozni a bevált gyakorlatok összegyűjtésére és terjesztésére az otthoni intelligens energiahasználat és a lakosság oktatása terén. |
| --- | --- |

3.8

Az RB a Miniszterek Tanácsa a fenntarthatóan fejlődő közösségekről Bristolban tartott informális ülésének következtetéseivel emlékeztet arra, hogy szükség van a várostervezéssel foglalkozó személyek ismereteinek és tudásalapjának növelésére. Ezzel kapcsolatban az RB felkéri az Európai Bizottságot, hogy tegyen további kezdeményezéseket, különösképpen az együttműködés és a bevált gyakorlatok átadása terén. Európai hálózatot kell létrehozni a bevált gyakorlatok összegyűjtésére és terjesztésére az otthoni intelligens energiahasználat és a lakosság oktatása terén.

| 3.9 | Történjen meg az EU az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelvének felülvizsgálata és készüljön részletes felmérés a megvalósításáról a tagállamokban. Az energiamegtakarítást a lakásokban olyan uniós programok által is lehet ösztönözni, mint az „Intelligens energia – Európa” program vagy a (hetedik keretprogramhoz tartozó) CONCERTO kezdeményezés (2007-2013). |
| --- | --- |

3.9

Történjen meg az EU az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelvének felülvizsgálata és készüljön részletes felmérés a megvalósításáról a tagállamokban. Az energiamegtakarítást a lakásokban olyan uniós programok által is lehet ösztönözni, mint az „Intelligens energia – Európa” program vagy a (hetedik keretprogramhoz tartozó) CONCERTO kezdeményezés (2007-2013).

| 3.10 | Javasolja, hogy mindenekelőtt a polgárok „energiatakarékosságra nevelésére” helyezzük a hangsúlyt; a megtakarítás ellenére fennálló energiaigényt pedig a megújuló energiaforrások előnyben részesítésével kell majd kielégíteni. Ezzel kapcsolatban a Régiók Bizottsága javasolja, hogy e területen több forrást biztosítsunk a kutatás és a tudatosítás céljára. |
| --- | --- |

3.10

Javasolja, hogy mindenekelőtt a polgárok „energiatakarékosságra nevelésére” helyezzük a hangsúlyt; a megtakarítás ellenére fennálló energiaigényt pedig a megújuló energiaforrások előnyben részesítésével kell majd kielégíteni. Ezzel kapcsolatban a Régiók Bizottsága javasolja, hogy e területen több forrást biztosítsunk a kutatás és a tudatosítás céljára.

| 3.11 | A lakhatás minden uniós városi politika lényeges része legyen, tekintettel a Miniszterek Tanácsa 2007 májusában Lipcsében, a városi ügyek témájában megrendezendő informális ülésére. |
| --- | --- |

3.11

A lakhatás minden uniós városi politika lényeges része legyen, tekintettel a Miniszterek Tanácsa 2007 májusában Lipcsében, a városi ügyek témájában megrendezendő informális ülésére.

| 3.12 | A tervezés során átfogó szemléletre van szükség a táj és az épületek, az otthonok, a munkahelyek és a helyi szolgáltatások közötti fizikai kapcsolat optimalizálása érdekében. Ennek során helyi, regionális és nemzeti szintű intézkedésekkel kell biztosítani a szükséges területeket főként a szociális lakásépítés számára, és biztosítani kell azok rendeltetésszerű felhasználását. |
| --- | --- |

3.12

A tervezés során átfogó szemléletre van szükség a táj és az épületek, az otthonok, a munkahelyek és a helyi szolgáltatások közötti fizikai kapcsolat optimalizálása érdekében. Ennek során helyi, regionális és nemzeti szintű intézkedésekkel kell biztosítani a szükséges területeket főként a szociális lakásépítés számára, és biztosítani kell azok rendeltetésszerű felhasználását.

| 3.13 | Képezze megfontolás tárgyát az a tény, hogy a lakásellátást össze kell kapcsolni a közszolgáltatásokkal, és hogy új lakóhelyek létrehozásakor meg kell teremteni a közszolgáltatások biztosításához szükséges infrastruktúrát, továbbá figyelmet kell fordítani az optimális népességi szintek megtartására az alapvető szolgáltatások fenntartásának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

3.13

Képezze megfontolás tárgyát az a tény, hogy a lakásellátást össze kell kapcsolni a közszolgáltatásokkal, és hogy új lakóhelyek létrehozásakor meg kell teremteni a közszolgáltatások biztosításához szükséges infrastruktúrát, továbbá figyelmet kell fordítani az optimális népességi szintek megtartására az alapvető szolgáltatások fenntartásának biztosítása érdekében.

| 3.14 | A lakásügyi egyesületek szerepe elismert, mivel rugalmasak és közvetlen kapcsolatban állnak a közösségekkel, ami lehetővé teszi számukra, hogy a lakók szükségleteinek megfelelő megoldásokkal szolgáljanak. |
| --- | --- |

3.14

A lakásügyi egyesületek szerepe elismert, mivel rugalmasak és közvetlen kapcsolatban állnak a közösségekkel, ami lehetővé teszi számukra, hogy a lakók szükségleteinek megfelelő megoldásokkal szolgáljanak.

| 3.15 | Képezze megfontolás tárgyát a lakhatás szerepe a demográfiai változásban, valamint a bevándorolt népesség az EU bevándorlási politikájába történő integrálásában, annak elismerése mellett, hogy a regionális és helyi önkormányzatok különleges szerepet játszhatnak e téren. |
| --- | --- |

3.15

Képezze megfontolás tárgyát a lakhatás szerepe a demográfiai változásban, valamint a bevándorolt népesség az EU bevándorlási politikájába történő integrálásában, annak elismerése mellett, hogy a regionális és helyi önkormányzatok különleges szerepet játszhatnak e téren.

| 3.16 | Az Európai Bizottság által nemrég létrehozott, a városi ügyekért felelős szolgálatközi munkacsoport a lakhatással mint a városi politikák fontos részével foglalkozzon. |
| --- | --- |

3.16

Az Európai Bizottság által nemrég létrehozott, a városi ügyekért felelős szolgálatközi munkacsoport a lakhatással mint a városi politikák fontos részével foglalkozzon.

| 3.17 | Az RB örömmel fogadja, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatásokról szóló közleményében az Európai Bizottság elismeri a szociális lakások által a Szerződés célkitűzéseinek megvalósításában – a társadalmi kohézió és az alapvető jogok megerősítése terén – játszott szerepet. |
| --- | --- |

3.17

Az RB örömmel fogadja, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatásokról szóló közleményében az Európai Bizottság elismeri a szociális lakások által a Szerződés célkitűzéseinek megvalósításában – a társadalmi kohézió és az alapvető jogok megerősítése terén – játszott szerepet.

| 3.18 | Felkéri a tagállamokat, hogy egyszerűsítsék és tegyék átláthatóbbá a lakások felújításával kapcsolatos adminisztratív eljárásokat. |
| --- | --- |

3.18

Felkéri a tagállamokat, hogy egyszerűsítsék és tegyék átláthatóbbá a lakások felújításával kapcsolatos adminisztratív eljárásokat.

| 3.19 | Az URBACT-hálózat és a „Régiók a gazdasági változásért” elnevezésű új kezdeményezés használatát, mint lehetséges eszközöket a szakértelem és a bevált gyakorlatok cseréjére az Európai Unió városai és régiói között. |
| --- | --- |

3.19

Az URBACT-hálózat és a „Régiók a gazdasági változásért” elnevezésű új kezdeményezés használatát, mint lehetséges eszközöket a szakértelem és a bevált gyakorlatok cseréjére az Európai Unió városai és régiói között.

| 3.20 | Az Európai Unió energiahatékonysági irányelvének kiemelt intézkedéssorozatként magában kell foglalnia az építészeti örökség rehabilitációját és újrahasznosítását, annak érdekében, hogy leállítsák az új területek beépítését mindaddig, amíg a teljes rendelkezésre álló, lakhatási célra megfelelő lakásállomány kihasználásra nem kerül, ezzel is elkerülve e területek további, felesleges megterhelését. |
| --- | --- |

3.20

Az Európai Unió energiahatékonysági irányelvének kiemelt intézkedéssorozatként magában kell foglalnia az építészeti örökség rehabilitációját és újrahasznosítását, annak érdekében, hogy leállítsák az új területek beépítését mindaddig, amíg a teljes rendelkezésre álló, lakhatási célra megfelelő lakásállomány kihasználásra nem kerül, ezzel is elkerülve e területek további, felesleges megterhelését.

Kelt Brüsszelben, 2007. február 14-én.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Michel DELEBARRE

---

(1)  Az Európai Parlament jelentéstervezete a „Lakhatás és regionális politika” tárgyában (2006/2108(INI)) (előadó: Alfonso Andria (IT/ALDE)).

1

---

MELLÉKLET

LAKHATÁSI PROJEKTEK PÉLDÁINAK JEGYZÉKE

Konzultálás a közösségekkel

1. példa: Partnerség egy lakásszövetség (CDS) és a liverpooli városi tanács között, melyben a városi terület kezelését a partnerség végzi. A személyzetet a két partner biztosítja, és a partnerség területén élő lakosok rendszeres üléseket tartanak a partnerséggel annak biztosítása érdekében, hogy a területüket érintő valamennyi kérdéssel kapcsolatosan konzultáljanak a közösséggel. A tény, hogy a közösségeket ilyen módon bevonják a lakóterületüket érintő döntésekbe, a helyi emberek felelősségérzetének, valamint lakóterületükkel kapcsolatos büszkeségüknek növeléséhez vezethet, és elősegítheti a fenntartható városfelújítást.

2. példa: A konzultáció egy másik példája az Anfield terület rehabilitációs projektje Liverpoolban, ahol mintegy 19 000, állami, magán- és szociális tulajdonban lévő lakásban található háztartást vontak be környékük felújításába. Ez kiváló példa a lepusztult városi területekre irányuló magánbefektetéseket ösztönző lakásfelújításra és karbantartásra. A strukturális alapok finanszírozást fognak biztosítani a képzéshez és a környezet javításához, mely mintegy 20 millió eurót fog vonzani az állami szektor és 300 millió eurót a magánszektor részéről a területre.

A lakáspiac megújítására irányuló innovatív megközelítések

3. példa: Merseyside (Liverpool régiójában) a lakáspolitika innovatív megközelítésének élén jár, mely a lakhatást a regionális rehabilitáció központi kérdésének tekinti, a kormány új, a lakáspiac megújítását célzó kezdeményezésének részeként.

Az Egyesült Királyság kilenc „úttörő területe” (Pathfinder Areas) egyikeként Merseyside most képes szembenézni a lakáspiac megújításának kihívásával annak köszönhetően, hogy hozzáfér a lakáspiac megújítása érdekében létrehozott alaphoz, melynek számára 720 millió fontot utaltak ki a következő három évre. A jövőbeni finanszírozást a kormányzati kiadások áttekintései alapján határozzák majd meg.

A Merseyside Pathfinder, New Heartlands olyan partnerség, melyet három helyi önkormányzat vezet (Liverpool, Sefton és Wirral) a helyi stratégiai partnerségekkel (Local Strategic Partnerships – LSP), az Észak-Nyugati Fejlesztési Ügynökséggel (North West Development Agency) és az Angol Partnerségekkel (English Partnerships) együtt. Mintegy 130 000 ingatlant fed le Merseyside néhány leghátrányosabb helyzetben lévő közösségében.

4. példa: Liverpoolban létezik egy rendszer, mely a tanulás céljából odaérkező személyeket arra ösztönzi, hogy maradjanak ott, dolgozzanak és telepedjenek le a városban – mindezt a lakáspiachoz való hozzáférés terén nyújtott támogatással (New Heartlands). Hasonló rendszerek működnek az egyéb fiatal munkavállalók és családok támogatásának érdekében is. Az idősebb lakosok számára olyan rendszert alakítottak ki, melyben képesített „ezermesterek” ingyen végzik el a kisebb javításokat az ingatlanokon az alacsony jövedelmű személyek, főleg az idősek számára.

5. példa: Egy másik említésre méltó tapasztalat az athéni Prosopsi/Facades elnevezésű projekt, amely a lakástulajdonosokat ösztönzi épületük homlokzatának felújítására. Ehhez az önkormányzat által támogatott hosszú lejáratú kölcsönökkel nyújtanak segítséget. Ez a tapasztalat megerősítette a közösségi szellemet, és növelte az érintett negyed életminőségét. Az eredetileg a 2004-es athéni olimpiához kapcsolt kezdeményezést meghosszabbították; a kormány jelenleg Görögország egész területén ösztönzi azt.

6. példa: Olaszországban szintén vannak érdekes „építsd magad” projektek, amelyek keretében az önkormányzatok földterületet bocsátanak az alacsony-közepes jövedelmű családok (amelyek fele más országokból vándorolt be, illetve különböző etnikumokhoz tartozik) rendelkezésére. A családok kedvező kamatozású kölcsönt vesznek fel, és saját maguk építik fel lakásukat, amelynek ily módon – a kölcsönt csekély összegű havi részletekben törlesztve – tulajdonosaivá válnak.

7. példa: Integrációs lakásprojekt Bécsben. Bécs lakosságának körülbelül 30 %-a bevándorlói háttérrel rendelkezik (első vagy második generációs bevándorlók, elsősorban az egykori Jugoszláviából és Törökországból). Bécsben a támogatott lakásépítés keretében – évente körülbelül 6000 új építésű lakással – néhány éve úgynevezett integrációs projekteket is megvalósítanak. Az építtetők általában közhasznú lakásépítési társaságok; a támogatás feltétele az, hogy az új építésű lakások legalább felét migránsoknak adják ki. Az ilyen projektek értékelése magas szintű elégedettséget mutat mind az ausztriai születésű lakók, mind a bevándorlók körében. Az integrációs lakásprojektek ezért fontos hozzájárulást jelentenek a lakók társadalmilag és etnikailag vegyes összetételének eléréséhez és a konfliktusok elkerüléséhez.

Integrált megközelítés és regionális kezdeményezések

8. példa: Válságban lévő városi területek Katalóniában. Ez a program az ERFA, Katalónia regionális kormányzata és a helyi önkormányzatok társfinanszírozásának keretében folyik. A program célja, hogy kezelje a régióban található bizonyos lepusztult városi területek, leginkább régi városközpontok, lakótelepek és az építéstervezést nélkülöző peremterületek strukturális problémáit. Az érintett problémák közé tartoznak a várostervezés hiányosságai, a nem megfelelő gazdasági és kereskedelmi struktúrák, valamint a társadalmi problémák (öregedés, alacsony jövedelemszintek, alacsony iskolázottsági szintek, a lakosok számának csökkenése és a különleges szükségletekkel rendelkező csoportok jelentős aránya).

A felhasznált eszköz egy alap létrehozása volt ezen kerületek integrált felújítására, a bevont önkormányzatok közötti együttműködés ösztönzése mellett. Integrált megközelítést alkalmaztak a közterületekre és a zöld területekre, az épületek közös részeinek felújítására, az informatikai technológiákra, a nemek közötti egyenlőségre, a kerületek elérhetőségének, valamint környezetének javítására és a mindenki számára hozzáférhető komfortlétesítményekre irányuló kiegészítő intézkedésekkel.

A 2004-2007-es időszak végén a tervek szerint 60 kerület részesül majd támogatásban, és a befektetés mértéke összesen 800 millió euró lesz.

Szakértelem és lakásfelújítás

A liverpooli, brüsszeli és az Egyesült Államokban található harlemi példák kiváló modellként szolgálnak az ilyen jellegű vállalkozásokhoz – képzést nyújtanak a szaktudással nem rendelkezőknek, majd munkalehetőségeket a megszerzett ismeretek gyakorlására, vagyis ennek következtében eszközöket a helyi gazdaságok újjáépítéséhez. A Liverpool Housing Action Trust kiváló példa erre.

9. példa: „Könnyű” felújítások Bécsben. Bécsben – nagyvonalú állami támogatások segítségével – évente renoválnak és tökéletesítenek lakóházakat, bennük körülbelül 10 000 lakással. Az alapvető felújítások esetében a lakások komfortfokozatát növelik (például fürdőszoba beépítése, a távfűtési hálózathoz való csatlakoztatás révén). Ennek során nagy súlyt helyeznek a lakókkal – többnyire bérlőkkel – való együttes döntésre. A cél a magán-, illetve köztulajdonban lévő lakóházállomány alapvető állagjavítása az ott lakó, gyakran szociálisan hátrányos helyzetű bérlők kiszorítása nélkül. A bécsi lakóház-felújítási program csaknem 30 éve működik, és a legnagyobb ilyen program Európában. Már kétszer is kitüntették a UN-Habitat Best Practice Award keretében.

10. példa: Az építkezések esetében magas szintű, specifikus tudásra van szükség. Az Anglia észak-nyugati részében található Merseyside létrehozott egy projektet a 2000-2006-os programjának első célkitűzésében, melyben a strukturális alapokat azon ismeretek fejlesztésének támogatására használták, melyek lakások építéséhez szükségesek a közösségben. A Merseyside Construction Initiative (Merseyside építkezési kezdeményezés) európai alapokhoz jutott a korábban munkanélküli helyi lakosok számára az építkezés terén nyújtott képzéshez, és ez segített a város foglalkoztatási szükségleteinek kielégítésében is. Néhány esetben a résztvevők a saját környékükön található lakások építésén dolgoztak.

Számos, a második munkaerőpiacot érintő kezdeményezés nyújt a hosszú idő óta munkanélkülieknek lehetőséget arra, hogy a munkavégzés által tanuljanak – így e kezdeményezések csökkentik a munkanélküliséget. Erre példaként említhető a Green Apprentices elnevezésű program Knowsley-ben. Részben a strukturális alapokból részesül finanszírozásban, és lehetőséget biztosít a helyi fiataloknak a saját területükön való munkavégzésre, egy okleveles, készségeken alapuló programnak köszönhetően, mely teljes értékű szakmai képzéshez és végzettséghez juttathatja őket.

Nemzeti kezdeményezések

11. példa: A Decent Homes Initiative („Megfelelő lakások” kezdeményezés) az Egyesült Királyságban azt tűzte ki célul, hogy 2010-re valamennyi szociális lakást megfelelő állapotba hozza, vagyis több otthonnak kell meleggé, minden időjárásnak ellenállóvá válnia, viszonylag modern felszerelésekkel. A legtöbb javítás a hátrányos helyzetben lévő területeken történik, és a cél a népesség sebezhető csoportjai által elfoglalt, megfelelő állapotban levő magánlakások arányának növelése.

2001 óta a nem megfelelő állapotban lévő szociális lakások száma több mint 50 %-kal csökkent. A cél azonban az, hogy az összes tanácsi és lakásszövetség által kiutalt lakás megfelelő állapotba kerüljön 2010-ig. Ezenkívül javítani kell a hátrányos helyzetben lévő háztartások körülményeit a magánlakásokban, különös tekintettel a gyerekes családokra.

Fenntartható várostervezés és energiahatékonyság

12. példa: A második világháborút követően Varsóban (Lengyelország) nagyon gyorsan újra kellett építeni a házakat a gyorsan növekvő népesség ellátása érdekében. A Natolin Wyzyny lakótelep az akkor épített lakótelepek típuspéldája. Magas, többemeletes épületek, monoton térbeli struktúra és nagy nyílt területek jellemzik. A lakótelep felújítása és privatizációja 1994-ben kezdődött. A felújítási intézkedések közé tartozott hőszigetelés felvitele az épületek homlokzatára, a fűtés és a vízvezetékrendszerek modernizálása, valamint az egyéni fogyasztás mérőeszközeinek bevezetése. A homlokzatok hőszigetelésére 920 000 ECU állami támogatást biztosítottak. 1998-ra a lakások mintegy 60 %-át privatizálták, és a lakásállomány 90 %-át renoválták vagy átépítették. Továbbá, az épületek funkcionális elrendezését megváltoztatták, hogy összetett felhasználásra és fenntartható városi területekre nyújtsanak lehetőségeket, az eredeti egységes lakótelepek helyett, melyeken szinte semmilyen szolgáltatás nem volt elérhető a lakók számára. Jelentős mennyiségű területet biztosítottak a kiskereskedőknek, boltoknak és irodáknak. A felújítási projekt egy fenntarthatóbb közösséget alakított ki, amelyben jó élni és magasak az energiahatékonysági normák. (Forrás: Európai Bizottság.)

13. példa: Lakóházak fűtésrendszerének felújítása Bécsben („Thewosan”). Főként a 60-as, 70-es és 80-as években épített lakóépületekre jellemző energiafelhasználás jelentős csökkentése céljából, és ezáltal a kiotói célok elérése érdekében Bécs támogatja a lakások fűtésrendszerének felújítását. Eddig körülbelül 50 000 lakást érintve újították fel a lakóházak fűtésrendszerét, aminek következtében az energiafelhasználás általában több mint 50 %-kal csökkent. Az ilyen projektek ezáltal a lakók körében is igen kedveltek, mivel a felújításnak a támogatás révén viszonylag csekély költségével szemben a fűtési költségek jelentős mértékű csökkenése áll. A fűtésrendszer felújítása mind az állami, mind a magántulajdonban lévő lakásállomány esetében kaphat támogatást.

---

| 30.6.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 146/19 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 146/19

---

Régiók Bizottsága vélemény – Az Európai Unió jövőbeni tengerpolitikája felé

(2007/C 146/03)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | úgy gondolja, hogy a jövőbeni uniós tengerpolitika általános célja az európai tengerekben rejlő nagy lehetőségek felismerése és megőrzése, valamint egy olyan aktív tengerpolitika kialakítása, melynek alapján a jövendő generációk is részesülhetnek a tenger környezeti, gazdasági, biológiai és kulturális gazdagságából, |
| --- | --- |

—

úgy gondolja, hogy a jövőbeni uniós tengerpolitika általános célja az európai tengerekben rejlő nagy lehetőségek felismerése és megőrzése, valamint egy olyan aktív tengerpolitika kialakítása, melynek alapján a jövendő generációk is részesülhetnek a tenger környezeti, gazdasági, biológiai és kulturális gazdagságából,

| — | felkéri az Európai Bizottságot, hogy terjesszen elő egy Európai Tengerügyi Cselekvési Tervet, mely többek között a következő tevékenységeket kell, hogy tartalmazza:






  — | olyan áttekintés elkészítése, mely összefoglalja a meglévő nemzeti, regionális és helyi bevált gyakorlatok példáit – különös tekintettel a regionális gazdasági klaszterekre, kutatási hálózatokra, az állami és privát szektor közötti együttműködésre, a területrendezésre és a felelősségteljes kormányzásra –, továbbá a meglévő legjobb gyakorlatok népszerűsítése és átvétele az egyéb régiókban és egységekben, |
| --- | --- | --- |

—

felkéri az Európai Bizottságot, hogy terjesszen elő egy Európai Tengerügyi Cselekvési Tervet, mely többek között a következő tevékenységeket kell, hogy tartalmazza:

—

olyan áttekintés elkészítése, mely összefoglalja a meglévő nemzeti, regionális és helyi bevált gyakorlatok példáit – különös tekintettel a regionális gazdasági klaszterekre, kutatási hálózatokra, az állami és privát szektor közötti együttműködésre, a területrendezésre és a felelősségteljes kormányzásra –, továbbá a meglévő legjobb gyakorlatok népszerűsítése és átvétele az egyéb régiókban és egységekben,

| — | európai tengerügyi platform létrehozása, mely lehetőséget biztosítana az európai, nemzeti, regionális és helyi legjobb gyakorlatokra irányuló rendszeres, hatékony és az erőforrások terén gazdaságos eszmecserékre, és amelyben az Európai Bizottság és a Régiók Bizottsága is részt venne, |
| --- | --- |

—

európai tengerügyi platform létrehozása, mely lehetőséget biztosítana az európai, nemzeti, regionális és helyi legjobb gyakorlatokra irányuló rendszeres, hatékony és az erőforrások terén gazdaságos eszmecserékre, és amelyben az Európai Bizottság és a Régiók Bizottsága is részt venne,

| — | a zöld könyvben megnevezett megújuló energiaforrások, többek között a tengeren nyert szélenergia és a hullámenergia használatának, valamint ezen ágazat további kutatásainak és innovációinak támogatása, |
| --- | --- |

—

a zöld könyvben megnevezett megújuló energiaforrások, többek között a tengeren nyert szélenergia és a hullámenergia használatának, valamint ezen ágazat további kutatásainak és innovációinak támogatása,

| — | annak részletes kidolgozása, hogy az egyes gazdasági ágazatok jelenleg milyen mértékben járulnak hozzá Európa versenyképességéhez és az innovációhoz, különös tekintettel a lisszaboni menetrendben lefektetett célokra és prioritásokra, |
| --- | --- |

—

annak részletes kidolgozása, hogy az egyes gazdasági ágazatok jelenleg milyen mértékben járulnak hozzá Európa versenyképességéhez és az innovációhoz, különös tekintettel a lisszaboni menetrendben lefektetett célokra és prioritásokra,

| — | annak további tisztázása, hogy a tengeri környezetre vonatkozó tematikus stratégiát és a tengervédelmi stratégiáról szóló irányelvet miképpen építik majd be a jövőbeni átfogó tengerpolitikába, |
| --- | --- |

—

annak további tisztázása, hogy a tengeri környezetre vonatkozó tematikus stratégiát és a tengervédelmi stratégiáról szóló irányelvet miképpen építik majd be a jövőbeni átfogó tengerpolitikába,

| — | annak a lehetőségnek a megvizsgálása, hogy az EU pénzügyi rendszerének felülvizsgálatával létrehozható-e egy egységes egyszerűsített rendszer, mely minden, vagy a legtöbb tengeri vonatkozású kérdést összefogja egy európai part menti és szigeti alap keretében. |
| --- | --- |

—

annak a lehetőségnek a megvizsgálása, hogy az EU pénzügyi rendszerének felülvizsgálatával létrehozható-e egy egységes egyszerűsített rendszer, mely minden, vagy a legtöbb tengeri vonatkozású kérdést összefogja egy európai part menti és szigeti alap keretében.

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Bizottság „Az Európai Unió jövőbeni tengerpolitikája felé: európai elképzelések az óceánok és a tengerek jövőjéről” című 2006. június 7-i közleményére (COM(2006) 275 final),

tekintettel az Európai Bizottság 2006. június 7-i határozatára, amely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének első bekezdése alapján kikéri a Régiók Bizottsága véleményét e tárgyban,

tekintettel Elnökségének 2006. április 25-i határozatára, amely szerint a „Fenntartható fejlődés” szakbizottságot megbízza e vélemény kidolgozásával,

tekintettel az európai alkotmányt létrehozó szerződés I-13. és I-14. cikkére (1), melyek utalnak a tengerpolitika bizonyos aspektusaira,

tekintettel a „Stratégiai célkitűzések 2005-2009” tárgyú 2005. január 26-i európai bizottsági közleményre (2), mely utal arra, hogy különleges szükség van „egy átfogó tengerhajózási politikára, amelynek az a célja, hogy virágzó tengergazdálkodást alakítson ki, és hogy a tengerekkel kapcsolatos tevékenységekben rejlő lehetőségeket környezetvédelmi szempontból is fenntartható módon aknázza ki”,

tekintettel 2005. október 12-i saját kezdeményezésű véleményére a következő tárgyban: „Az EU tengerrel kapcsolatos politikái – a fenntartható fejlődés kérdése a helyi és regionális önkormányzatok számára” (3),

tekintettel 2006. április 26-i véleményére a következő tárgyban: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (A tengervédelmi stratégiáról szóló irányelv)” (COM(2005) 505 final – 2005/0211 (COD)) és „A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: Tematikus stratégia a tengeri környezet védelme és megőrzése érdekében” (COM(2005) 504 final) (4),

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2002. május 30-i ajánlására a tengerparti zónák integrált kezelésének európai megvalósítását illetően (5);

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezete 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében lefektetett intézkedések végrehajtására vonatkozó megállapodásra,

tekintettel a „Fenntartható fejlődés” szakbizottsága által 2006. november 27-én elfogadott véleménytervezetére (CdR 258/2006 rev. 1) (előadó: Uwe Döring, Schleswig-Holstein igazságügyi, foglalkoztatási és európai ügyekért felelős minisztere (DE/PES)),

mivel:

| 1. | Az óceánok és a tengerek a földi élet egyik fontos alapját alkotják; még mindig jelentős biológiai sokféleség jellemző rájuk, hozzájárulnak az éghajlat szabályozásához, emellett az élelmiszerek (a halak, az algák, a tenger gyümölcsei stb.), az energia és az ásványi kincsek jelentős forrásai; továbbá fontos szállítási közegnek is tekinthetők, különösen a kontinensek közötti kereskedelem tekintetében. |
| --- | --- |

1.

Az óceánok és a tengerek a földi élet egyik fontos alapját alkotják; még mindig jelentős biológiai sokféleség jellemző rájuk, hozzájárulnak az éghajlat szabályozásához, emellett az élelmiszerek (a halak, az algák, a tenger gyümölcsei stb.), az energia és az ásványi kincsek jelentős forrásai; továbbá fontos szállítási közegnek is tekinthetők, különösen a kontinensek közötti kereskedelem tekintetében.

| 2. | Európa tengeri kontinens, és integrált tengerpolitikára van szüksége az ENSZ Tengerjogi Egyezménye preambulumának szellemében, mely lefekteti többek között a következőket: „a tengerjogot érintő ügyeket a kölcsönös megértés és együttműködés szellemében” kell rendezni; „az óceáni területekkel kapcsolatos problémák szorosan kapcsolódnak egymáshoz és egy egészként kell őket kezelni”; elő kellene mozdítani a „nemzetközi kommunikációt”; valamint elő kellene segíteni „a tengerek és az óceánok erőforrásainak igazságos és hatékony felhasználását” és „élővilága erőforrásainak megőrzését és a tengeri környezet védelmét és megőrzését”. |
| --- | --- |

2.

Európa tengeri kontinens, és integrált tengerpolitikára van szüksége az ENSZ Tengerjogi Egyezménye preambulumának szellemében, mely lefekteti többek között a következőket: „a tengerjogot érintő ügyeket a kölcsönös megértés és együttműködés szellemében” kell rendezni; „az óceáni területekkel kapcsolatos problémák szorosan kapcsolódnak egymáshoz és egy egészként kell őket kezelni”; elő kellene mozdítani a „nemzetközi kommunikációt”; valamint elő kellene segíteni „a tengerek és az óceánok erőforrásainak igazságos és hatékony felhasználását” és „élővilága erőforrásainak megőrzését és a tengeri környezet védelmét és megőrzését”.

| 3. | A felelősségteljes európai tengerpolitika figyelembe kell, hogy vegye Európa különböző földrajzi területeinek összetett és gyakran különböző jellemzőit, külön hangsúlyt fektetve a természet sokféleségére és az erőforrások rendelkezésre állására, valamint ezek felhasználásának mértékére, fenntarthatóságukra és kölcsönhatásaikra. |
| --- | --- |

3.

A felelősségteljes európai tengerpolitika figyelembe kell, hogy vegye Európa különböző földrajzi területeinek összetett és gyakran különböző jellemzőit, külön hangsúlyt fektetve a természet sokféleségére és az erőforrások rendelkezésre állására, valamint ezek felhasználásának mértékére, fenntarthatóságukra és kölcsönhatásaikra.

| 4. | A tengerek és az óceánok önmagukban is értéket jelentenek az emberiség számára, ezért fenntartható kiaknázásukat és a tengeri környezet védelmét olyan célnak kell tekinteni, amelynek elérésében az Európai Uniónak tevékeny részt kell vállalnia. |
| --- | --- |

4.

A tengerek és az óceánok önmagukban is értéket jelentenek az emberiség számára, ezért fenntartható kiaknázásukat és a tengeri környezet védelmét olyan célnak kell tekinteni, amelynek elérésében az Európai Uniónak tevékeny részt kell vállalnia.

| 5. | A regionális és helyi önkormányzatok, különösképpen a part menti területeken, számos olyan tapasztalattal rendelkeznek, melyek alapján erős érdekük fűződik a jövőbeni tengerpolitika kialakításához, |
| --- | --- |

5.

A regionális és helyi önkormányzatok, különösképpen a part menti területeken, számos olyan tapasztalattal rendelkeznek, melyek alapján erős érdekük fűződik a jövőbeni tengerpolitika kialakításához,

a 2007. február 13-14-én tartott 68. plenáris ülésén (a február 13-i ülésnapon) egyhangúlag elfogadta a következő véleményt:

1.   A Régiók Bizottsága nézetei

A Régiók Bizottsága

Általános megfontolások

| 1.1 | üdvözli a zöld könyvet, mely holisztikus megközelítéssel kísérli meg felvázolni a közös tengerpolitika kialakításához szükséges fő elemeket; |
| --- | --- |

1.1

üdvözli a zöld könyvet, mely holisztikus megközelítéssel kísérli meg felvázolni a közös tengerpolitika kialakításához szükséges fő elemeket;

| 1.2 | üdvözli a holisztikus megközelítést, mely egy közös európai tengerpolitikában integrálja a fő ágazati politikákat, mint például a közlekedést, az ipart, a kikötőket, a halászatot, az energiaügyet, a környezetvédelmet és a turizmust; |
| --- | --- |

1.2

üdvözli a holisztikus megközelítést, mely egy közös európai tengerpolitikában integrálja a fő ágazati politikákat, mint például a közlekedést, az ipart, a kikötőket, a halászatot, az energiaügyet, a környezetvédelmet és a turizmust;

| 1.3 | elfogadja az Európai Bizottságnak azt a nézetét, hogy ennek a holisztikus megközelítésnek egy integrált európai, nemzeti, regionális és helyi szintű kormányzási megközelítésben kell tükröződnie; |
| --- | --- |

1.3

elfogadja az Európai Bizottságnak azt a nézetét, hogy ennek a holisztikus megközelítésnek egy integrált európai, nemzeti, regionális és helyi szintű kormányzási megközelítésben kell tükröződnie;

| 1.4 | hangsúlyozza, hogy az európai tengerpolitika különféle szempontjait tekintve nem szabad megfeledkezni az idevonatkozó intézkedések nemzetközi koordinációjának szükségességéről annak érdekében, hogy a tengerek és óceánok fenntartható kiaknázása és a tengeri környezet védelme garantáltan hatékony legyen; |
| --- | --- |

1.4

hangsúlyozza, hogy az európai tengerpolitika különféle szempontjait tekintve nem szabad megfeledkezni az idevonatkozó intézkedések nemzetközi koordinációjának szükségességéről annak érdekében, hogy a tengerek és óceánok fenntartható kiaknázása és a tengeri környezet védelme garantáltan hatékony legyen;

| 1.5 | támogatja a zöld könyv elkötelezettségét az iránt, hogy a jövőbeni európai tengerpolitika figyelembe vegye a lisszaboni menetrendben, illetve a tengeri környezet védelme és megőrzése érdekében kidolgozott tematikus stratégiában lefektetett kritériumokat; |
| --- | --- |

1.5

támogatja a zöld könyv elkötelezettségét az iránt, hogy a jövőbeni európai tengerpolitika figyelembe vegye a lisszaboni menetrendben, illetve a tengeri környezet védelme és megőrzése érdekében kidolgozott tematikus stratégiában lefektetett kritériumokat;

| 1.6 | üdvözli az Európai Bizottság által kezdeményezett széles körű és hosszan tartó, minden olyan érintett fél és polgár bevonása mellett folyó konzultációt, akik véleményét figyelembe kell venni a jövőbeni európai tengerpolitika kialakítása során; |
| --- | --- |

1.6

üdvözli az Európai Bizottság által kezdeményezett széles körű és hosszan tartó, minden olyan érintett fél és polgár bevonása mellett folyó konzultációt, akik véleményét figyelembe kell venni a jövőbeni európai tengerpolitika kialakítása során;

| 1.7 | méltányolja, hogy a különböző ágazati politikák és érdekek hatékony összekapcsolásának előfeltételeként nagy hangsúlyt kap az információk összegyűjtése és átlátható terjesztése; |
| --- | --- |

1.7

méltányolja, hogy a különböző ágazati politikák és érdekek hatékony összekapcsolásának előfeltételeként nagy hangsúlyt kap az információk összegyűjtése és átlátható terjesztése;

| 1.8 | továbbra is kész arra, hogy jelentős partneri szerepet játsszon a zöld könyv által kezdeményezett, jelenleg zajló konzultációs folyamatban, és hangsúlyozza a helyi és regionális önkormányzatokat bevonó, hosszú távú népszerűsítő kampányok hasznosságát, melyek biztosítják, hogy az új politika által legközvetlenebbül érintett európai polgárok ne csak megértsék a javasoltakat, hanem elmondják nézeteiket, ötleteiket és aggodalmaikat is; |
| --- | --- |

1.8

továbbra is kész arra, hogy jelentős partneri szerepet játsszon a zöld könyv által kezdeményezett, jelenleg zajló konzultációs folyamatban, és hangsúlyozza a helyi és regionális önkormányzatokat bevonó, hosszú távú népszerűsítő kampányok hasznosságát, melyek biztosítják, hogy az új politika által legközvetlenebbül érintett európai polgárok ne csak megértsék a javasoltakat, hanem elmondják nézeteiket, ötleteiket és aggodalmaikat is;

| 1.9 | nagyra értékeli, hogy az Európai Bizottság a tengeri tevékenységek kezelése terén súlyt helyez a regionális dimenzióra, és hangsúlyozza a regionális és helyi önkormányzatok a jövőbeni európai tengerpolitika kialakításában és végrehajtásában játszott lényeges szerepét; |
| --- | --- |

1.9

nagyra értékeli, hogy az Európai Bizottság a tengeri tevékenységek kezelése terén súlyt helyez a regionális dimenzióra, és hangsúlyozza a regionális és helyi önkormányzatok a jövőbeni európai tengerpolitika kialakításában és végrehajtásában játszott lényeges szerepét;

| 1.10 | szükségesnek tartja a kisebb és nagyobb európai tengeri medencék (a Balti-tenger, a Fekete-tenger, a La Manche-csatorna, a Földközi-tenger, az Északi-tenger, az Atlanti-tenger északi része) különleges helyi, regionális és ökoregionális sajátosságainak kellő figyelembevételét; ugyanez érvényes azokra a tengerekre is, melyek az EU legkülső régióit határolják, és amelyek révén az Európai Unió a világ összes tengeri régiójában képviselteti magát: az Atlanti-óceán az afrikai oldalon, a Karib-tenger és az Indiai-óceán; |
| --- | --- |

1.10

szükségesnek tartja a kisebb és nagyobb európai tengeri medencék (a Balti-tenger, a Fekete-tenger, a La Manche-csatorna, a Földközi-tenger, az Északi-tenger, az Atlanti-tenger északi része) különleges helyi, regionális és ökoregionális sajátosságainak kellő figyelembevételét; ugyanez érvényes azokra a tengerekre is, melyek az EU legkülső régióit határolják, és amelyek révén az Európai Unió a világ összes tengeri régiójában képviselteti magát: az Atlanti-óceán az afrikai oldalon, a Karib-tenger és az Indiai-óceán;

| 1.11 | kedvezően fogadja az Európai Bizottság nézeteit a helyi és regionális önkormányzatoknak az új tengerpolitikában lefektetett alapelvek és célkitűzések megvalósításában játszott szerepével kapcsolatosan, és megerősíti arra irányuló szándékát, hogy részt vegyen a jövőbeni politika prioritásainak kidolgozásában és hogy rendszeres tájékoztatást kapjon a politikával kapcsolatos fejleményekről; |
| --- | --- |

1.11

kedvezően fogadja az Európai Bizottság nézeteit a helyi és regionális önkormányzatoknak az új tengerpolitikában lefektetett alapelvek és célkitűzések megvalósításában játszott szerepével kapcsolatosan, és megerősíti arra irányuló szándékát, hogy részt vegyen a jövőbeni politika prioritásainak kidolgozásában és hogy rendszeres tájékoztatást kapjon a politikával kapcsolatos fejleményekről;

Ideje újabb lépést tenni az európai tengerpolitika irányába

| 1.12 | hangsúlyozza, hogy a jelen véleménytervezet két alapvető kérdéssel foglakozik: „Hogyan lehet megvalósítani az új európai tengerpolitikát?” és „Rendelkezik-e többletértékkel a jövőbeni integrált megközelítés a jelenlegi ágazati tengerpolitikával szemben?”. Elsődlegesen ezekre a kérdésekre kell választ adni. |
| --- | --- |

1.12

hangsúlyozza, hogy a jelen véleménytervezet két alapvető kérdéssel foglakozik: „Hogyan lehet megvalósítani az új európai tengerpolitikát?” és „Rendelkezik-e többletértékkel a jövőbeni integrált megközelítés a jelenlegi ágazati tengerpolitikával szemben?”. Elsődlegesen ezekre a kérdésekre kell választ adni.

Az új európai tengerpolitika megvalósítása

| 1.13 | továbbra is úgy gondolja, hogy a jövőbeni EU tengerpolitika általános célja az európai tengerekben rejlő nagy lehetőségek felismerése és megőrzése, valamint egy olyan, aktív tengerpolitika kialakítása, melynek alapján a jövendő generációk is részesülhetnek a tenger környezeti, gazdasági, biológiai és kulturális gazdagságából; |
| --- | --- |

1.13

továbbra is úgy gondolja, hogy a jövőbeni EU tengerpolitika általános célja az európai tengerekben rejlő nagy lehetőségek felismerése és megőrzése, valamint egy olyan, aktív tengerpolitika kialakítása, melynek alapján a jövendő generációk is részesülhetnek a tenger környezeti, gazdasági, biológiai és kulturális gazdagságából;

| 1.14 | látja, hogy szükség van a megfelelő adatok összegyűjtésére és pontos elemzésére, valamint az információkhoz való hozzáférés lehetővé tételére, biztosítva ezzel, hogy a politikai döntéshozók és az érdekelt felek megalapozott döntéseket hozhassanak, amelyek alapját elsőrangú tengeri tudományos kutatás, technológia és innováció révén szerzett, az adott időszakra jellemző legkiválóbb tudományos ismeretek képezik; |
| --- | --- |

1.14

látja, hogy szükség van a megfelelő adatok összegyűjtésére és pontos elemzésére, valamint az információkhoz való hozzáférés lehetővé tételére, biztosítva ezzel, hogy a politikai döntéshozók és az érdekelt felek megalapozott döntéseket hozhassanak, amelyek alapját elsőrangú tengeri tudományos kutatás, technológia és innováció révén szerzett, az adott időszakra jellemző legkiválóbb tudományos ismeretek képezik;

| 1.15 | támogatja a különböző érintett ágazati politikai területek érdekelt szereplőinek részvételét és üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy általában a tengerészeti ágazat, és különösen ennek a politikának a fontossága jobban tudatosuljon a nagyközönségben; |
| --- | --- |

1.15

támogatja a különböző érintett ágazati politikai területek érdekelt szereplőinek részvételét és üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy általában a tengerészeti ágazat, és különösen ennek a politikának a fontossága jobban tudatosuljon a nagyközönségben;

| 1.16 | úgy véli, hogy az integrált európai tengerpolitika megvalósításának nem lenne szabad akadályoznia az egyes ágazati tengerpolitikák párhuzamos fejlesztését, ezeket azonban ökológiai szempontból fenntartható módon kell kialakítani; |
| --- | --- |

1.16

úgy véli, hogy az integrált európai tengerpolitika megvalósításának nem lenne szabad akadályoznia az egyes ágazati tengerpolitikák párhuzamos fejlesztését, ezeket azonban ökológiai szempontból fenntartható módon kell kialakítani;

| 1.17 | hangsúlyozza, hogy az európai tengerpolitikát a szubszidiaritás és az arányosság elve alapján kell kialakítani és megvalósítani; |
| --- | --- |

1.17

hangsúlyozza, hogy az európai tengerpolitikát a szubszidiaritás és az arányosság elve alapján kell kialakítani és megvalósítani;

| 1.18 | támogatja az Európai Területi Paktumok ötletét, és bízik abban, hogy ezek a paktumok lehetővé teszik majd az EU kulcsfontosságú politikai céljainak és prioritásainak rugalmas, hatékony, és önkéntes alapú megvalósítását, valamint a háromoldalú szerződések és egyezmények hatékony kezelését az Európai Bizottság kezdeti javaslatának megfelelően, annak érdekében, hogy a polgárok aggodalmaira megoldások szülessenek; |
| --- | --- |

1.18

támogatja az Európai Területi Paktumok ötletét, és bízik abban, hogy ezek a paktumok lehetővé teszik majd az EU kulcsfontosságú politikai céljainak és prioritásainak rugalmas, hatékony, és önkéntes alapú megvalósítását, valamint a háromoldalú szerződések és egyezmények hatékony kezelését az Európai Bizottság kezdeti javaslatának megfelelően, annak érdekében, hogy a polgárok aggodalmaira megoldások szülessenek;

| 1.19 | támogatja, hogy konkrét intézkedések meghozatalára kerüljön sor a zöld könyvben lefektetett olyan fő célkitűzések elérése érdekében, mint például az emberek és a közösségek jóléte, a tengeri erőforrások fenntartható kiaknázása, a felelősségteljes tengerügyi kormányzás kialakítása és az európaiak figyelmének fokozott felkeltése az európai tengeri örökséggel kapcsolatban, megőrizve a helyi és regionális kulturális sokféleséget is; |
| --- | --- |

1.19

támogatja, hogy konkrét intézkedések meghozatalára kerüljön sor a zöld könyvben lefektetett olyan fő célkitűzések elérése érdekében, mint például az emberek és a közösségek jóléte, a tengeri erőforrások fenntartható kiaknázása, a felelősségteljes tengerügyi kormányzás kialakítása és az európaiak figyelmének fokozott felkeltése az európai tengeri örökséggel kapcsolatban, megőrizve a helyi és regionális kulturális sokféleséget is;

| 1.20 | úgy véli, hogy fel kellene állítani egy Európai Tengerügyi Cselekvési Tervet, mely konkrét referenciaértékeket, valamint egy három lépésből álló megközelítést foglalna magában: valamennyi referenciaértékhez meg kellene határozni egy célkitűzést, egy részletes leírást, valamint egy végrehajtási javaslatot, melyet ideális esetben 2008-ig, míg a pénzügyi intézkedésekre vonatkozó javaslatokat 2007-ig fel kellene vázolni; |
| --- | --- |

1.20

úgy véli, hogy fel kellene állítani egy Európai Tengerügyi Cselekvési Tervet, mely konkrét referenciaértékeket, valamint egy három lépésből álló megközelítést foglalna magában: valamennyi referenciaértékhez meg kellene határozni egy célkitűzést, egy részletes leírást, valamint egy végrehajtási javaslatot, melyet ideális esetben 2008-ig, míg a pénzügyi intézkedésekre vonatkozó javaslatokat 2007-ig fel kellene vázolni;

2.   A Régiók Bizottságának ajánlásai

A Régiók Bizottsága

felkéri az Európai Bizottságot, hogy terjesszen elő egy Európai Tengerügyi Cselekvési Tervet, mely a következő tevékenységeket kell, hogy tartalmazza:

2.1   Regionális szakértelem a tengerpolitikában

| 2.1.1 | olyan áttekintés elkészítése, mely összefoglalja a meglévő nemzeti, regionális és helyi bevált gyakorlatok példáit – különös tekintettel a regionális gazdasági klaszterekre, kutatási hálózatokra, az állami és privát szektor közötti együttműködésre, a területrendezésre és a felelősségteljes kormányzásra –, továbbá a meglévő legjobb gyakorlatok népszerűsítése és átvétele az egyéb régiókban és egységekben; |
| --- | --- |

2.1.1

olyan áttekintés elkészítése, mely összefoglalja a meglévő nemzeti, regionális és helyi bevált gyakorlatok példáit – különös tekintettel a regionális gazdasági klaszterekre, kutatási hálózatokra, az állami és privát szektor közötti együttműködésre, a területrendezésre és a felelősségteljes kormányzásra –, továbbá a meglévő legjobb gyakorlatok népszerűsítése és átvétele az egyéb régiókban és egységekben;

| 2.1.2 | a régiók ösztönzése és támogatása a hasonló bevált gyakorlatok kialakítása terén, és ezzel együtt európai tengerügyi kiválósági központok létrehozása; |
| --- | --- |

2.1.2

a régiók ösztönzése és támogatása a hasonló bevált gyakorlatok kialakítása terén, és ezzel együtt európai tengerügyi kiválósági központok létrehozása;

| 2.1.3 | a part menti régiók és a szigetek által a politikák kialakításában, végrehajtásában és értékelésében játszott jelentős szerep erősítése; |
| --- | --- |

2.1.3

a part menti régiók és a szigetek által a politikák kialakításában, végrehajtásában és értékelésében játszott jelentős szerep erősítése;

| 2.1.4 | európai tengerügyi platform létrehozása, mely lehetőséget biztosítana az európai, nemzeti, regionális és helyi legjobb gyakorlatokra irányuló rendszeres, hatékony és az erőforrások terén gazdaságos eszmecserékre, és amelyben az Európai Bizottság és a Régiók Bizottsága is részt venne; |
| --- | --- |

2.1.4

európai tengerügyi platform létrehozása, mely lehetőséget biztosítana az európai, nemzeti, regionális és helyi legjobb gyakorlatokra irányuló rendszeres, hatékony és az erőforrások terén gazdaságos eszmecserékre, és amelyben az Európai Bizottság és a Régiók Bizottsága is részt venne;

| 2.1.5 | az európai óceánokra (az Atlanti-óceán északkeleti körzetére és az Északi-Jeges-tengerre) és a környező kisebb és nagyobb tengeri medencékre (a Földközi-tengerre, a Balti-tengerre, az Északi-tengerre és a Fekete-tengerre), valamint csatornákra (La Manche) irányuló specifikus stratégiai tervek kiértékelése és koordinálása, melyek az Európai Bizottság javaslata alapján, a tagállamok által kerülnek kidolgozásra a „Tematikus stratégia a tengeri környezet védelme és megőrzése érdekében” című dokumentumban lefektetettek alapján, mely szélesebb tengeri régiók kialakítása mellett száll síkra. A HELCOM már meg is kezdte a munkát balti-tengeri cselekvési tervének kidolgozásával. Ezt a nagyra törő és kiterjedt projektet kísérleti projektként vagy a tengeri stratégiára vonatkozó tanulmányként lehetne hasznosítani, és ezért a terv kidolgozásában együtt kellene működni velük; |
| --- | --- |

2.1.5

az európai óceánokra (az Atlanti-óceán északkeleti körzetére és az Északi-Jeges-tengerre) és a környező kisebb és nagyobb tengeri medencékre (a Földközi-tengerre, a Balti-tengerre, az Északi-tengerre és a Fekete-tengerre), valamint csatornákra (La Manche) irányuló specifikus stratégiai tervek kiértékelése és koordinálása, melyek az Európai Bizottság javaslata alapján, a tagállamok által kerülnek kidolgozásra a „Tematikus stratégia a tengeri környezet védelme és megőrzése érdekében” című dokumentumban lefektetettek alapján, mely szélesebb tengeri régiók kialakítása mellett száll síkra. A HELCOM már meg is kezdte a munkát balti-tengeri cselekvési tervének kidolgozásával. Ezt a nagyra törő és kiterjedt projektet kísérleti projektként vagy a tengeri stratégiára vonatkozó tanulmányként lehetne hasznosítani, és ezért a terv kidolgozásában együtt kellene működni velük;

| 2.1.6 | a tematikus regionális hálózatok támogatása, melyek célja egyrészt közös projektek kialakítása a közlekedés, az infrastruktúrák erősítése és újraminősítése, a környezetvédelem, a halászati tevékenységek koordinálása és a kereskedelmi együttműködés terén, másrészt a már működő halászati tanácsok figyelembevétele; |
| --- | --- |

2.1.6

a tematikus regionális hálózatok támogatása, melyek célja egyrészt közös projektek kialakítása a közlekedés, az infrastruktúrák erősítése és újraminősítése, a környezetvédelem, a halászati tevékenységek koordinálása és a kereskedelmi együttműködés terén, másrészt a már működő halászati tanácsok figyelembevétele;

2.2   Megbízható adatbázis és tengeri kutatás

| 2.2.1 | mindenekelőtt a regionális adatbázisok fejlesztése regionális és helyi szinten, földrajzi információs rendszerek (geographic information system, GIS) alapján, valamint a műholdakról, repülőkről és bójákról származó olyan térbeli szempontból integrált, szárazföldi és tengeri adatok belefoglalása az adatbázisba, mint például a helyi tengerszintek, a hajók mozgása, vagy az óceánok megfigyelőrendszerei által szolgáltatott éghajlati adatok; |
| --- | --- |

2.2.1

mindenekelőtt a regionális adatbázisok fejlesztése regionális és helyi szinten, földrajzi információs rendszerek (geographic information system, GIS) alapján, valamint a műholdakról, repülőkről és bójákról származó olyan térbeli szempontból integrált, szárazföldi és tengeri adatok belefoglalása az adatbázisba, mint például a helyi tengerszintek, a hajók mozgása, vagy az óceánok megfigyelőrendszerei által szolgáltatott éghajlati adatok;

| 2.2.2 | adatok gyűjtése az egyes tengeri erőforrások gazdasági és környezeti aspektusaival, valamint szociális hatásaival kapcsolatosan; egységes európai tengeri nyilvántartási rendszer bevezetése; |
| --- | --- |

2.2.2

adatok gyűjtése az egyes tengeri erőforrások gazdasági és környezeti aspektusaival, valamint szociális hatásaival kapcsolatosan; egységes európai tengeri nyilvántartási rendszer bevezetése;

| 2.2.3 | a közösségi vizekben élő halállomány és a vándorló fajok monitorozása, valamint a halállomány hasznosítására vonatkozó adatok gyűjtésére irányuló eljárás alkalmazása, a halpiacok ezen adatbankokhoz kapcsolt telematikus hálózatának kiépítése; |
| --- | --- |

2.2.3

a közösségi vizekben élő halállomány és a vándorló fajok monitorozása, valamint a halállomány hasznosítására vonatkozó adatok gyűjtésére irányuló eljárás alkalmazása, a halpiacok ezen adatbankokhoz kapcsolt telematikus hálózatának kiépítése;

| 2.2.4 | az Európai Tengeri Megfigyelő- és Adathálózat (European Marine Observation and Data Network – EMODN) felállítására irányuló javaslat követése, mely amellett száll síkra, hogy ezt a hálózatot a meglévő és az új tengeri adatok integrálására kellene használni, elősegítve ezzel a hosszú távú ellenőrzést és a magas színvonalú kockázatelemzést, különös tekintettel az olyan területekre, mint a tengeri szállítás biztonsága, a környezetvédelem, és a természetes erőforrások felkutatása és kiaknázása, valamint a tengeri környezetnek és a tengeri környezet biológiai sokféleségének a védelme; |
| --- | --- |

2.2.4

az Európai Tengeri Megfigyelő- és Adathálózat (European Marine Observation and Data Network – EMODN) felállítására irányuló javaslat követése, mely amellett száll síkra, hogy ezt a hálózatot a meglévő és az új tengeri adatok integrálására kellene használni, elősegítve ezzel a hosszú távú ellenőrzést és a magas színvonalú kockázatelemzést, különös tekintettel az olyan területekre, mint a tengeri szállítás biztonsága, a környezetvédelem, és a természetes erőforrások felkutatása és kiaknázása, valamint a tengeri környezetnek és a tengeri környezet biológiai sokféleségének a védelme;

| 2.2.5 | az integratív megközelítés nagyobb mértékű figyelembe vétele a jövőbeni kutatási szisztémák esetében; |
| --- | --- |

2.2.5

az integratív megközelítés nagyobb mértékű figyelembe vétele a jövőbeni kutatási szisztémák esetében;

| 2.2.6 | a meglévő európai kutatóintézetek közötti kapcsolatok megerősítése az „Európai Óceánkutató Intézetek” hálózatának létrehozása révén az összeurópai tengeri kutatóprogramok támogatása érdekében. Ez javítaná a tengeri kutatás minőségét, és ezáltal világszintű vezető szerepet biztosítana e téren Európának; |
| --- | --- |

2.2.6

a meglévő európai kutatóintézetek közötti kapcsolatok megerősítése az „Európai Óceánkutató Intézetek” hálózatának létrehozása révén az összeurópai tengeri kutatóprogramok támogatása érdekében. Ez javítaná a tengeri kutatás minőségét, és ezáltal világszintű vezető szerepet biztosítana e téren Európának;

| 2.2.7 | kutatóhajók és más jelentősebb eszközök összefogása egy Európai Tengeri Kutatóhálózat keretein belül a mérőrendszerek egységességének, illetve a költséghatékonyság és a minőség javításának érdekében, valamint e megközelítés támogatása közös beszerzések által, melyeket az Európai Befektetési Bank támogathatna; |
| --- | --- |

2.2.7

kutatóhajók és más jelentősebb eszközök összefogása egy Európai Tengeri Kutatóhálózat keretein belül a mérőrendszerek egységességének, illetve a költséghatékonyság és a minőség javításának érdekében, valamint e megközelítés támogatása közös beszerzések által, melyeket az Európai Befektetési Bank támogathatna;

| 2.2.8 | a zöld könyvben megnevezett megújuló energiaforrások, többek között a tengeren nyert szélenergia és a hullámenergia használatának – amennyiben ezek más társadalmi-gazdasági és ökológiai tevékenységekkel és érdekekkel összeegyeztethetők –, valamint ezen ágazat további kutatásainak és innovációinak támogatása; |
| --- | --- |

2.2.8

a zöld könyvben megnevezett megújuló energiaforrások, többek között a tengeren nyert szélenergia és a hullámenergia használatának – amennyiben ezek más társadalmi-gazdasági és ökológiai tevékenységekkel és érdekekkel összeegyeztethetők –, valamint ezen ágazat további kutatásainak és innovációinak támogatása;

| 2.2.9 | a kimerült tengeri olaj- és gázmezőkön történő szén-dioxid-megkötés vizsgálata; |
| --- | --- |

2.2.9

a kimerült tengeri olaj- és gázmezőkön történő szén-dioxid-megkötés vizsgálata;

| 2.2.10 | az erőfeszítések megsokszorozása tudományos és technológiai áttörések elérése végett a tengeri kutatás, mint például a tengeri biotechnológia, navigációs irányítási rendszerek és a turisták tevékenységeinek vizsgálata terén, annak érdekében, hogy ezáltal szembe lehessen nézni a jelenlegi és jövőbeni esetleges fenyegetésekkel, különös tekintettel az éghajlatváltozásra, az apadó halállományra, a nem fenntartható turizmusra és a part menti népesség változó demográfiai összetételére, és következésképpen az ilyen tevékenységi területeken végzett kutatási és fejlesztési tevékenységeket elősegítő, könnyen hozzáférhető ösztönzőket lehessen kialakítani; |
| --- | --- |

2.2.10

az erőfeszítések megsokszorozása tudományos és technológiai áttörések elérése végett a tengeri kutatás, mint például a tengeri biotechnológia, navigációs irányítási rendszerek és a turisták tevékenységeinek vizsgálata terén, annak érdekében, hogy ezáltal szembe lehessen nézni a jelenlegi és jövőbeni esetleges fenyegetésekkel, különös tekintettel az éghajlatváltozásra, az apadó halállományra, a nem fenntartható turizmusra és a part menti népesség változó demográfiai összetételére, és következésképpen az ilyen tevékenységi területeken végzett kutatási és fejlesztési tevékenységeket elősegítő, könnyen hozzáférhető ösztönzőket lehessen kialakítani;

| 2.2.11 | ösztönző intézkedések meghozatala a fenntartható haltenyésztésre irányuló kutatások és fejlesztések előmozdítása érdekében, tenyésztési protokollok kialakításával, amelyeket a tenyésztők kötelesek követni, abban a meggyőződésben, hogy a hal kulcsfontosságú alapélelmiszer, és a haltenyésztés különösen erőforrás-igényes folyamat; |
| --- | --- |

2.2.11

ösztönző intézkedések meghozatala a fenntartható haltenyésztésre irányuló kutatások és fejlesztések előmozdítása érdekében, tenyésztési protokollok kialakításával, amelyeket a tenyésztők kötelesek követni, abban a meggyőződésben, hogy a hal kulcsfontosságú alapélelmiszer, és a haltenyésztés különösen erőforrás-igényes folyamat;

| 2.2.12 | az európai tengeri környezetet potenciálisan fenyegető tényezők (különösen az éghajlatváltozásból és a tengerszint ebből következő növekedéséből adódó tényezők) elemzésének, valamint a tengerszint alatti tektonikus mozgások ellenőrzésének fokozása és a megfelelő válaszlépések kidolgozása; |
| --- | --- |

2.2.12

az európai tengeri környezetet potenciálisan fenyegető tényezők (különösen az éghajlatváltozásból és a tengerszint ebből következő növekedéséből adódó tényezők) elemzésének, valamint a tengerszint alatti tektonikus mozgások ellenőrzésének fokozása és a megfelelő válaszlépések kidolgozása;

| 2.2.13 | haltenyésztési protokollok alkalmazása és kifejlesztése a bio-akvakultúra részére; |
| --- | --- |

2.2.13

haltenyésztési protokollok alkalmazása és kifejlesztése a bio-akvakultúra részére;

| 2.2.14 | a környezeti és a társadalmi fenntarthatósági fok meghatározásához szükséges paraméterek kialakítására irányuló kutatási irányvonalak ösztönzése és előmozdítása a tengerhez mint erőforráshoz kötődő valamennyi emberi tevékenység (halászat, akvakultúra, sporthajózás, idegenforgalom, üdülés, közlekedés, energiatermelés stb.) vonatkozásában; |
| --- | --- |

2.2.14

a környezeti és a társadalmi fenntarthatósági fok meghatározásához szükséges paraméterek kialakítására irányuló kutatási irányvonalak ösztönzése és előmozdítása a tengerhez mint erőforráshoz kötődő valamennyi emberi tevékenység (halászat, akvakultúra, sporthajózás, idegenforgalom, üdülés, közlekedés, energiatermelés stb.) vonatkozásában;

2.3   Az európai kiválóság továbbfejlesztése a tengeri gazdaság terén

| 2.3.1 | stratégia előterjesztése azzal kapcsolatosan, hogy az Európai Unió a globális versenyben hogyan fogja megtartani és kiterjeszteni piaci részesedését az egyes tengeri gazdasági ágazatokban, szem előtt tartva a fenntarthatóságot, a költségeket és a technológiai tényezőket; |
| --- | --- |

2.3.1

stratégia előterjesztése azzal kapcsolatosan, hogy az Európai Unió a globális versenyben hogyan fogja megtartani és kiterjeszteni piaci részesedését az egyes tengeri gazdasági ágazatokban, szem előtt tartva a fenntarthatóságot, a költségeket és a technológiai tényezőket;

| 2.3.2 | annak részletes kidolgozása, hogy az egyes gazdasági ágazatok (például az energiaügy, a közlekedés, a turizmus, a halászat és a tengeri biotechnológia, valamint a hajógyártás) jelenleg milyen mértékben járulnak hozzá Európa versenyképességéhez és az innovációhoz, különös tekintettel a lisszaboni menetrendben lefektetett célokra és prioritásokra; |
| --- | --- |

2.3.2

annak részletes kidolgozása, hogy az egyes gazdasági ágazatok (például az energiaügy, a közlekedés, a turizmus, a halászat és a tengeri biotechnológia, valamint a hajógyártás) jelenleg milyen mértékben járulnak hozzá Európa versenyképességéhez és az innovációhoz, különös tekintettel a lisszaboni menetrendben lefektetett célokra és prioritásokra;

| 2.3.3 | részletes tudományos adatok bemutatása arról, hogy ezek a gazdasági ágazatok hozzájárulnak-e, és ha igen, milyen mértékben






  a. | az európai versenyképesség jövőbeni fokozásához; |
| --- | --- | --- |

2.3.3

részletes tudományos adatok bemutatása arról, hogy ezek a gazdasági ágazatok hozzájárulnak-e, és ha igen, milyen mértékben

a.

az európai versenyképesség jövőbeni fokozásához;

| b. | a több munkahely létrehozásához Európa jövőbeni munkaerőpiacán; |
| --- | --- |

b.

a több munkahely létrehozásához Európa jövőbeni munkaerőpiacán;

| c. | az erőforrások alkalmazásához, és az alkalmazás hatékonyságának növeléséhez; |
| --- | --- |

c.

az erőforrások alkalmazásához, és az alkalmazás hatékonyságának növeléséhez;

| d. | valamint ezen gazdasági ágazatok további integrációjához; |
| --- | --- |

d.

valamint ezen gazdasági ágazatok további integrációjához;

| 2.3.4 | az érintkezési felület további fejlesztésének ösztönzése a kutatási ágazat és az ipar között, különösen a tengerészeti klaszterek vonatkozásában. Az európai tengerészeti klasztert összefogó konferencia ideális fórumot kínálhat a tengerkutatók és az ipari szereplők rendszeres találkozójához; |
| --- | --- |

2.3.4

az érintkezési felület további fejlesztésének ösztönzése a kutatási ágazat és az ipar között, különösen a tengerészeti klaszterek vonatkozásában. Az európai tengerészeti klasztert összefogó konferencia ideális fórumot kínálhat a tengerkutatók és az ipari szereplők rendszeres találkozójához;

| 2.3.5 | a közlekedés szerepének erősítése a jövőbeni tengerpolitika keretében, tekintettel arra, hogy a szállítás az egyik legfontosabb és a legtöbb területet érintő tengeri tevékenység; |
| --- | --- |

2.3.5

a közlekedés szerepének erősítése a jövőbeni tengerpolitika keretében, tekintettel arra, hogy a szállítás az egyik legfontosabb és a legtöbb területet érintő tengeri tevékenység;

| 2.3.6 | a tengeri autópályák meghatározására irányuló elképzelés támogatása, annak szem előtt tartása mellett, hogy ez a nagyra törő projekt befejezésének évéig, 2010-ig növelni fogja a tengeri forgalmat az európai tengereken és óceánokon. Ezért az RB felkéri az Európai Bizottságot arra, hogy ösztönözze a tagállamokat a szennyezésekkel kapcsolatos környezetvédelmi ellenőrzés figyelmesebb végrehajtására a főbb tengeri utakon, és úgy gondolja, hogy az új GMES-technológia (globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés) alkalmazása hasznos lehet ezen a téren; |
| --- | --- |

2.3.6

a tengeri autópályák meghatározására irányuló elképzelés támogatása, annak szem előtt tartása mellett, hogy ez a nagyra törő projekt befejezésének évéig, 2010-ig növelni fogja a tengeri forgalmat az európai tengereken és óceánokon. Ezért az RB felkéri az Európai Bizottságot arra, hogy ösztönözze a tagállamokat a szennyezésekkel kapcsolatos környezetvédelmi ellenőrzés figyelmesebb végrehajtására a főbb tengeri utakon, és úgy gondolja, hogy az új GMES-technológia (globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés) alkalmazása hasznos lehet ezen a téren;

| 2.3.7 | a tengeri terminálok befejezésére irányuló erőfeszítések fokozása, kezdve azokkal, melyek nyilvánvalóan intermodálisak, szem előtt tartva, hogy a tengeri dimenziót érintő bizonyos TEN-T-projektek megvalósítása késik; |
| --- | --- |

2.3.7

a tengeri terminálok befejezésére irányuló erőfeszítések fokozása, kezdve azokkal, melyek nyilvánvalóan intermodálisak, szem előtt tartva, hogy a tengeri dimenziót érintő bizonyos TEN-T-projektek megvalósítása késik;

| 2.3.8 | a kikötői infrastruktúrák és a közlekedési kapcsolatok javítása a szigetekkel; a legkülső régiók bevonásához szükséges intézkedések meghatározása és végrehajtása; annak biztosítása, hogy a szigetek hozzáférhessenek a kontinentális piacokhoz, garantálva, hogy a tengeri teher- és személyszállítási szolgáltatások gyakorisága és költségei is elfogadhatók legyenek mind a sziget és a kontinens, mind pedig az egyazon szigetcsoporthoz tartozó szigetek között; valamint a másodlagos hálózatok fejlesztésének olyan módon történő felgyorsítása, hogy a szigetek és különösen a legkülső régiók teljes mértékben, késedelem nélkül csatlakozhassanak a tengeri autópályákhoz; |
| --- | --- |

2.3.8

a kikötői infrastruktúrák és a közlekedési kapcsolatok javítása a szigetekkel; a legkülső régiók bevonásához szükséges intézkedések meghatározása és végrehajtása; annak biztosítása, hogy a szigetek hozzáférhessenek a kontinentális piacokhoz, garantálva, hogy a tengeri teher- és személyszállítási szolgáltatások gyakorisága és költségei is elfogadhatók legyenek mind a sziget és a kontinens, mind pedig az egyazon szigetcsoporthoz tartozó szigetek között; valamint a másodlagos hálózatok fejlesztésének olyan módon történő felgyorsítása, hogy a szigetek és különösen a legkülső régiók teljes mértékben, késedelem nélkül csatlakozhassanak a tengeri autópályákhoz;

| 2.3.9 | a tagállamokkal és a tengeri régiókkal közösen megkezdett munka folytatása a tengeri útvonalak javítása és fejlesztése, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a transzeurópai hálózatok részeként megfelelő figyelemben részesüljenek; |
| --- | --- |

2.3.9

a tagállamokkal és a tengeri régiókkal közösen megkezdett munka folytatása a tengeri útvonalak javítása és fejlesztése, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a transzeurópai hálózatok részeként megfelelő figyelemben részesüljenek;

| 2.3.10 | tanulmány készítése a közös európai zászló bevezetésének előnyeiről és hátrányairól; |
| --- | --- |

2.3.10

tanulmány készítése a közös európai zászló bevezetésének előnyeiről és hátrányairól;

| 2.3.11 | a stratégiai kikötők szerepének megerősítése, ami elsődleges fontosságú a jövőbeni tengerpolitika kialakítása tekintetében; ezzel párhuzamosan egy tanulmány megrendelése a fő és a másodlagos kikötők közötti kapcsolatokról, valamint bizonyos kikötői tevékenységek kisebb központokba történő áthelyezésének és decentralizálásának lehetőségeiről; |
| --- | --- |

2.3.11

a stratégiai kikötők szerepének megerősítése, ami elsődleges fontosságú a jövőbeni tengerpolitika kialakítása tekintetében; ezzel párhuzamosan egy tanulmány megrendelése a fő és a másodlagos kikötők közötti kapcsolatokról, valamint bizonyos kikötői tevékenységek kisebb központokba történő áthelyezésének és decentralizálásának lehetőségeiről;

| 2.3.12 | az európai tengerészeti szakiskolák hálózatának kiépítése a tengerészek képzésének és oktatásának javítására és szakmai életutak meghatározása annak érdekében, hogy Európa professzionális és képzett munkaerővel rendelkezzen; valamint javaslat előterjesztése az egész életen át tartó tanulással kapcsolatosan az összes tengerhez kötődő ágazatban, nem csak a tengeren dolgozókra vonatkozóan; |
| --- | --- |

2.3.12

az európai tengerészeti szakiskolák hálózatának kiépítése a tengerészek képzésének és oktatásának javítására és szakmai életutak meghatározása annak érdekében, hogy Európa professzionális és képzett munkaerővel rendelkezzen; valamint javaslat előterjesztése az egész életen át tartó tanulással kapcsolatosan az összes tengerhez kötődő ágazatban, nem csak a tengeren dolgozókra vonatkozóan;

| 2.3.13 | a foglalkoztatásra és a munkakörülményekre vonatkozó, egész Európában érvényes minimumszabályok létrehozásának és betartatásának biztosítása a tengeri szállítás és az egyéb tengerészeti ágazatok területén, és a visszaélések megelőzése; |
| --- | --- |

2.3.13

a foglalkoztatásra és a munkakörülményekre vonatkozó, egész Európában érvényes minimumszabályok létrehozásának és betartatásának biztosítása a tengeri szállítás és az egyéb tengerészeti ágazatok területén, és a visszaélések megelőzése;

| 2.3.14 | új keret kialakítása az EU-n belüli fenntartható tengeri turizmusra irányuló összehangolt megközelítés megvalósítására, szem előtt tartva, hogy a tengeri turizmus a tengeri gazdaság egyik legfontosabb eleme, melyben kiváló növekedési lehetőségek rejlenek, viszont részben hozzájárul a partok erősebb szennyezéséhez, az erőforrások nem fenntartható felhasználásához és a part menti ökológiai helyzet rosszabbodásához is; |
| --- | --- |

2.3.14

új keret kialakítása az EU-n belüli fenntartható tengeri turizmusra irányuló összehangolt megközelítés megvalósítására, szem előtt tartva, hogy a tengeri turizmus a tengeri gazdaság egyik legfontosabb eleme, melyben kiváló növekedési lehetőségek rejlenek, viszont részben hozzájárul a partok erősebb szennyezéséhez, az erőforrások nem fenntartható felhasználásához és a part menti ökológiai helyzet rosszabbodásához is;

| 2.3.15 | a tengeri szélfarmok további fejlesztésének elősegítése az EU-ban, azaz olyan projektek támogatása, melyek megoldásokat nyújtanak a nemzeti, regionális és helyi szint sokféle felelősségi köréből adódó nehézségekre, különös tekintettel a kábelekre vagy a kombinált használatra (például szélturbinák és kagylófarmok); |
| --- | --- |

2.3.15

a tengeri szélfarmok további fejlesztésének elősegítése az EU-ban, azaz olyan projektek támogatása, melyek megoldásokat nyújtanak a nemzeti, regionális és helyi szint sokféle felelősségi köréből adódó nehézségekre, különös tekintettel a kábelekre vagy a kombinált használatra (például szélturbinák és kagylófarmok);

| 2.3.16 | rövid időn belül javaslat előterjesztése az új technológiai áttörésekre vonatkozóan az egyéb megújuló óceáni energiaforrások (például az árapály vagy az óceánok áramlásai) terén, melyek olyan tevékenységi területek, ahol az EU globális szintű stratégiai vezető szerepre tehetne szert; |
| --- | --- |

2.3.16

rövid időn belül javaslat előterjesztése az új technológiai áttörésekre vonatkozóan az egyéb megújuló óceáni energiaforrások (például az árapály vagy az óceánok áramlásai) terén, melyek olyan tevékenységi területek, ahol az EU globális szintű stratégiai vezető szerepre tehetne szert;

| 2.3.17 | a hagyományos tengeri energiaforrásokkal (például az olajjal és a gázzal) kapcsolatos kitermelési tevékenységek szabályozása megfelelően meghatározott környezetbiztonsági szabványok alapján, és az ilyen tevékenységek hatékony ellenőrzése; |
| --- | --- |

2.3.17

a hagyományos tengeri energiaforrásokkal (például az olajjal és a gázzal) kapcsolatos kitermelési tevékenységek szabályozása megfelelően meghatározott környezetbiztonsági szabványok alapján, és az ilyen tevékenységek hatékony ellenőrzése;

| 2.3.18 | forgatókönyvek készítése az esetlegesen szükséges part menti védelmi intézkedésekkel kapcsolatosan, a tengerszint-emelkedés és a változó időjárási feltételek különböző előrejelzéseire támaszkodva; figyelembe kellene venni a már meglévő forgatókönyveket, például a Watt-tengeri fórum keretében készítettet; |
| --- | --- |

2.3.18

forgatókönyvek készítése az esetlegesen szükséges part menti védelmi intézkedésekkel kapcsolatosan, a tengerszint-emelkedés és a változó időjárási feltételek különböző előrejelzéseire támaszkodva; figyelembe kellene venni a már meglévő forgatókönyveket, például a Watt-tengeri fórum keretében készítettet;

| 2.3.19 | a közös halállomány (különösen a vándorló fajok) fenntartható hasznosítására irányuló nemzetközi egyezmények elősegítése; |
| --- | --- |

2.3.19

a közös halállomány (különösen a vándorló fajok) fenntartható hasznosítására irányuló nemzetközi egyezmények elősegítése;

| 2.3.20 | olyan horgonyzási rendszerek kifejlesztésére irányuló kutatási projektek beindítása, amelyek a különösen értékes területeken megakadályozzák a tengeri fű (Posidonia oceanica) mezőinek tönkretételét; |
| --- | --- |

2.3.20

olyan horgonyzási rendszerek kifejlesztésére irányuló kutatási projektek beindítása, amelyek a különösen értékes területeken megakadályozzák a tengeri fű (Posidonia oceanica) mezőinek tönkretételét;

| 2.3.21 | olyan part menti igazgatási struktúra létrehozása a tengeren dolgozók számára, mely integrálja a környezetvédelmi felügyelet, határellenőrzés, tengeri mentőszolgálatok, halászati felügyelet, orvosi segítségnyújtás, polgári védelem feladatait; |
| --- | --- |

2.3.21

olyan part menti igazgatási struktúra létrehozása a tengeren dolgozók számára, mely integrálja a környezetvédelmi felügyelet, határellenőrzés, tengeri mentőszolgálatok, halászati felügyelet, orvosi segítségnyújtás, polgári védelem feladatait;

2.4   Őrizzük meg a tengeri környezetet a jövő generációk számára!

| 2.4.1 | annak bemutatása, hogy miképpen lehet a meglévő környezetet eredményesen megvédeni és helyreállítani, valamint közös európai szintű környezetvédelmi kritériumok meghatározása és végrehajtása, illetve a part menti és nyílt tengeri ökoszisztémák és élőhelyek minőségének biztosítása; |
| --- | --- |

2.4.1

annak bemutatása, hogy miképpen lehet a meglévő környezetet eredményesen megvédeni és helyreállítani, valamint közös európai szintű környezetvédelmi kritériumok meghatározása és végrehajtása, illetve a part menti és nyílt tengeri ökoszisztémák és élőhelyek minőségének biztosítása;

| 2.4.2 | annak további tisztázása, hogy a tengeri környezetre vonatkozó tematikus stratégiát és a tengervédelmi stratégiáról szóló irányelvet miképpen építik majd be a jövőbeni átfogó tengerpolitikába, szem előtt tartva a Régiók Bizottsága által javasolt felülvizsgált időkereteket. A lehető legmagasabb fokú hatékonyság érdekében az időkereteket más fontos közösségi programokkal is össze kell hangolni, mint például a strukturális és mezőgazdasági alapokkal; |
| --- | --- |

2.4.2

annak további tisztázása, hogy a tengeri környezetre vonatkozó tematikus stratégiát és a tengervédelmi stratégiáról szóló irányelvet miképpen építik majd be a jövőbeni átfogó tengerpolitikába, szem előtt tartva a Régiók Bizottsága által javasolt felülvizsgált időkereteket. A lehető legmagasabb fokú hatékonyság érdekében az időkereteket más fontos közösségi programokkal is össze kell hangolni, mint például a strukturális és mezőgazdasági alapokkal;

| 2.4.3 | a tengeri régiók koordinálása és segítése a tengeri területek transzregionális és/vagy transznacionális védett területekké való nyilvánításában, illetve a meglévő környezet hatékony védelmének meghatározásában, különösen a radioaktív szennyezés, a hajók által okozott szennyezés (főként a kipufogógázok kibocsátása és a ballasztvíz tengerbe engedése, mivel az utóbbi révén nem honos fajok kerülhetnek a tengerbe), valamint a „Habitat” irányelvben említett különösen értékes tengeri élőhelyeken az emberi tevékenységek által előidézett károk jelentős mértékű csökkentését célzó konkrét javaslatok kidolgozásával; a part menti és nyílt tengeri ökoszisztémák és élőhelyek minőségének biztosítására irányuló erőfeszítések támogatása, szem előtt tartva azt a jelentős hatást is, amelyet a gazdasági tevékenység gyakorol a tengeri környezetre, különösen a tápanyagok tengerbe történő kibocsátásával; |
| --- | --- |

2.4.3

a tengeri régiók koordinálása és segítése a tengeri területek transzregionális és/vagy transznacionális védett területekké való nyilvánításában, illetve a meglévő környezet hatékony védelmének meghatározásában, különösen a radioaktív szennyezés, a hajók által okozott szennyezés (főként a kipufogógázok kibocsátása és a ballasztvíz tengerbe engedése, mivel az utóbbi révén nem honos fajok kerülhetnek a tengerbe), valamint a „Habitat” irányelvben említett különösen értékes tengeri élőhelyeken az emberi tevékenységek által előidézett károk jelentős mértékű csökkentését célzó konkrét javaslatok kidolgozásával; a part menti és nyílt tengeri ökoszisztémák és élőhelyek minőségének biztosítására irányuló erőfeszítések támogatása, szem előtt tartva azt a jelentős hatást is, amelyet a gazdasági tevékenység gyakorol a tengeri környezetre, különösen a tápanyagok tengerbe történő kibocsátásával;

| 2.4.4 | annak részletes kidolgozása, hogy a környezetbarát technológia mely területeken és hogyan válthatja fel a standard technológiákat, illetve az ezen változásokat bátorító és megkönnyítő pénzügyi ösztönzők és támogatási programok biztosítása; |
| --- | --- |

2.4.4

annak részletes kidolgozása, hogy a környezetbarát technológia mely területeken és hogyan válthatja fel a standard technológiákat, illetve az ezen változásokat bátorító és megkönnyítő pénzügyi ösztönzők és támogatási programok biztosítása;

| 2.4.5 | fokozottabb nyomás gyakorlása és jogi szankciók bevezetése azokkal szemben, akik nem tesznek eleget a jogi kötelezettségeknek és normáknak, különösen a tengerbe történő illegális hulladéklerakás, az illegális halászat, illetve a személyek vagy javak illegális szállítása vonatkozásában; |
| --- | --- |

2.4.5

fokozottabb nyomás gyakorlása és jogi szankciók bevezetése azokkal szemben, akik nem tesznek eleget a jogi kötelezettségeknek és normáknak, különösen a tengerbe történő illegális hulladéklerakás, az illegális halászat, illetve a személyek vagy javak illegális szállítása vonatkozásában;

| 2.4.6 | a tengeri utak biztonságának javítása, illetve annak a lehetőségnek a megvizsgálása, hogy az olajszállító tartályhajók és más, veszélyes rakományt szállító hajók esetében kötelezővé váljon-e a révkalauzolás, valamint a keskeny tengeri átjárók vonatkozásában általánosan kötelező révkalauzolás kerüljön-e bevezetésre; |
| --- | --- |

2.4.6

a tengeri utak biztonságának javítása, illetve annak a lehetőségnek a megvizsgálása, hogy az olajszállító tartályhajók és más, veszélyes rakományt szállító hajók esetében kötelezővé váljon-e a révkalauzolás, valamint a keskeny tengeri átjárók vonatkozásában általánosan kötelező révkalauzolás kerüljön-e bevezetésre;

| 2.4.7 | az olajjal szennyezett víz fogadására hivatott kikötői infrastruktúrák korszerűsítését vagy javítását célzó kezdeményezések támogatása, az olaj tengeri szállításával és kezelésével kapcsolatos technológiai újítások elősegítése, egyúttal az invazív egzotikus fajok behurcolásának megelőzése; |
| --- | --- |

2.4.7

az olajjal szennyezett víz fogadására hivatott kikötői infrastruktúrák korszerűsítését vagy javítását célzó kezdeményezések támogatása, az olaj tengeri szállításával és kezelésével kapcsolatos technológiai újítások elősegítése, egyúttal az invazív egzotikus fajok behurcolásának megelőzése;

| 2.4.8 | a hosszú távon vándorló fajok kereskedelmi érdekű halállományainak megőrzésére irányuló nemzetközi egyezmények támogatása és ösztönzése, tudatában annak, hogy a kizárólag a közösségi halászflottákra vonatkozó megőrzési intézkedések nem eredményeznek jelentős hatást e halállományok védelme szempontjából; |
| --- | --- |

2.4.8

a hosszú távon vándorló fajok kereskedelmi érdekű halállományainak megőrzésére irányuló nemzetközi egyezmények támogatása és ösztönzése, tudatában annak, hogy a kizárólag a közösségi halászflottákra vonatkozó megőrzési intézkedések nem eredményeznek jelentős hatást e halállományok védelme szempontjából;

| 2.4.9 | az európai védett tengeri területekből álló hálózat, valamint egy elsősorban az Európai Unió tagállamai és a szomszédos országok közötti megfigyelő hálózat kialakításának előmozdítása, az igazgatás területén a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok cseréjének elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

2.4.9

az európai védett tengeri területekből álló hálózat, valamint egy elsősorban az Európai Unió tagállamai és a szomszédos országok közötti megfigyelő hálózat kialakításának előmozdítása, az igazgatás területén a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok cseréjének elősegítése érdekében;

| 2.4.10 | a hajók ballasztvizének kezelésével kapcsolatos előírások kidolgozását célzó kezdeményezések támogatása, a ballasztvíz révén ugyanis nem honos fajok jelenhetnek meg, amelyek esetleg hátrányosan befolyásolják a tengeri biodiverzitást; |
| --- | --- |

2.4.10

a hajók ballasztvizének kezelésével kapcsolatos előírások kidolgozását célzó kezdeményezések támogatása, a ballasztvíz révén ugyanis nem honos fajok jelenhetnek meg, amelyek esetleg hátrányosan befolyásolják a tengeri biodiverzitást;

2.5   Finanszírozási és jogi eszközök

| 2.5.1 | katalógus elkészítése a meglévő európai szintű tengerpolitikai egyedi finanszírozási eszközökről, így a strukturális alapokról, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap szabályozásairól, az Európai Halászati Alapról, az egész életen át tartó tanulást elősegítő alapról, vagy a 7. közösségi kutatási és fejlesztési keretprogramról; ezen eszközök hatékonyságának értékelése és annak meghatározása, hogy nem szorulnak-e egyszerűsítésre vagy nem kellene-e nagyobb nyilvánosságot kapniuk; |
| --- | --- |

2.5.1

katalógus elkészítése a meglévő európai szintű tengerpolitikai egyedi finanszírozási eszközökről, így a strukturális alapokról, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap szabályozásairól, az Európai Halászati Alapról, az egész életen át tartó tanulást elősegítő alapról, vagy a 7. közösségi kutatási és fejlesztési keretprogramról; ezen eszközök hatékonyságának értékelése és annak meghatározása, hogy nem szorulnak-e egyszerűsítésre vagy nem kellene-e nagyobb nyilvánosságot kapniuk;

| 2.5.2 | összefoglaló készítése a tengerészeti ágazatban az Európai Bizottság által már finanszírozott projektekről; |
| --- | --- |

2.5.2

összefoglaló készítése a tengerészeti ágazatban az Európai Bizottság által már finanszírozott projektekről;

| 2.5.3 | az integrált megközelítés nagyobb mértékű figyelembe vétele a jövőbeni finanszírozási rendszerek esetében (2014-től kezdődően); |
| --- | --- |

2.5.3

az integrált megközelítés nagyobb mértékű figyelembe vétele a jövőbeni finanszírozási rendszerek esetében (2014-től kezdődően);

| 2.5.4 | annak a lehetőségnek a megvizsgálása, hogy az EU pénzügyi rendszerének felülvizsgálatával létrehozható-e egy egységes egyszerűsített rendszer, mely minden, vagy a legtöbb tengeri vonatkozású kérdést összefogja egy európai part menti és szigeti alap keretében; |
| --- | --- |

2.5.4

annak a lehetőségnek a megvizsgálása, hogy az EU pénzügyi rendszerének felülvizsgálatával létrehozható-e egy egységes egyszerűsített rendszer, mely minden, vagy a legtöbb tengeri vonatkozású kérdést összefogja egy európai part menti és szigeti alap keretében;

| 2.5.5 | az olyan, válságban lévő, azonban különleges biológiai, környezeti és építészeti értékekkel rendelkező területek pénzügyi támogatása, amelyek gazdasága erősen függ a tengerhez kötődő tevékenységektől; |
| --- | --- |

2.5.5

az olyan, válságban lévő, azonban különleges biológiai, környezeti és építészeti értékekkel rendelkező területek pénzügyi támogatása, amelyek gazdasága erősen függ a tengerhez kötődő tevékenységektől;

| 2.5.6 | a meglévő uniós jogi keretrendszer tengerpolitikai szempontból történő felülvizsgálata, a politikák integrációs potenciáljában a szűk keresztmetszetek és a hiányzó kapcsolatok problémájának kezelése, és a meglévő jogi keretrendszer jobb szabályozása; |
| --- | --- |

2.5.6

a meglévő uniós jogi keretrendszer tengerpolitikai szempontból történő felülvizsgálata, a politikák integrációs potenciáljában a szűk keresztmetszetek és a hiányzó kapcsolatok problémájának kezelése, és a meglévő jogi keretrendszer jobb szabályozása;

| 2.5.7 | olyan, kiemelkedő környezeti és kulturális értékekkel rendelkező területek felderítése és ad hoc pénzügyi eszközök segítségével való támogatása, amelyekre jellemző a part menti, kisipari jellegű halászat túlsúlya, amelyhez olykor kisüzemi gazdálkodás társul, és ahol a meglévő pénzügyi eszközök nem alkalmazhatók, mivel a területen működő kisvállalatok nem teljesítik az előírt gazdasági és méretbeli követelményeket; |
| --- | --- |

2.5.7

olyan, kiemelkedő környezeti és kulturális értékekkel rendelkező területek felderítése és ad hoc pénzügyi eszközök segítségével való támogatása, amelyekre jellemző a part menti, kisipari jellegű halászat túlsúlya, amelyhez olykor kisüzemi gazdálkodás társul, és ahol a meglévő pénzügyi eszközök nem alkalmazhatók, mivel a területen működő kisvállalatok nem teljesítik az előírt gazdasági és méretbeli követelményeket;

| 2.5.8 | pénzügyi eszközök bevezetése a part menti területek és a szigetek azon intézkedésekből adódó költségeinek enyhítésére, amelyek az Európai Unió általános érdekét szolgálják, különösen a kábítószer- és az emberkereskedelem, az illegális bevándorlás és a tengeri környezet szennyezése elleni küzdelem, valamint a kizárólagos gazdasági övezetek felügyelete vonatkozásában; |
| --- | --- |

2.5.8

pénzügyi eszközök bevezetése a part menti területek és a szigetek azon intézkedésekből adódó költségeinek enyhítésére, amelyek az Európai Unió általános érdekét szolgálják, különösen a kábítószer- és az emberkereskedelem, az illegális bevándorlás és a tengeri környezet szennyezése elleni küzdelem, valamint a kizárólagos gazdasági övezetek felügyelete vonatkozásában;

| 2.5.9 | további nemzetközi együttműködés kialakítása és a nemzetközi jog végrehajtása az UNCLOS alapján; |
| --- | --- |

2.5.9

további nemzetközi együttműködés kialakítása és a nemzetközi jog végrehajtása az UNCLOS alapján;

2.6   A tengeri terület integrálása a szigetekkel, a hátországgal, a periférikus és a legkülső régiókkal

| 2.6.1 | annak a feltérképezése a szigetek specifikus helyzetének kiemelésével, hogy a területrendezés és a parti övezetek integrált kezelése miképpen alkalmazható sikerrel az ágazati politikák integrációjának támogatására olyan területeken, melyek különböző hasznosításúak; |
| --- | --- |

2.6.1

annak a feltérképezése a szigetek specifikus helyzetének kiemelésével, hogy a területrendezés és a parti övezetek integrált kezelése miképpen alkalmazható sikerrel az ágazati politikák integrációjának támogatására olyan területeken, melyek különböző hasznosításúak;

| 2.6.2 | a szárazföldi INSPIRE Területi Információs Rendszerhez hasonló, erős földrajzi vonatkozású eszköz kidolgozása a tengeri ágazat számára; |
| --- | --- |

2.6.2

a szárazföldi INSPIRE Területi Információs Rendszerhez hasonló, erős földrajzi vonatkozású eszköz kidolgozása a tengeri ágazat számára;

| 2.6.3 | sürgető szükség van egy Európai Parti Őrség Szolgálat felállítására, a különböző tengeri régiókkal együttműködve a sajátos igények meghatározására; |
| --- | --- |

2.6.3

sürgető szükség van egy Európai Parti Őrség Szolgálat felállítására, a különböző tengeri régiókkal együttműködve a sajátos igények meghatározására;

| 2.6.4 | annak a meghatározása, hogy hogyan lehet az EU pénzügyi eszközeinek jobb felhasználásával (i) rövid távon azon tagállamokat vagy régiókat segíteni, amelyeket közvetlenül érint az egyre növekvő illegális bevándorlási hullám, (ii) hosszabb távon pedig a harmadik országokat segíteni egy olyan politikai és gazdasági fejlettségi szint elérésében, amely már visszatartja állampolgáraikat attól, hogy illegális úton az EU területére lépjenek. Ebben az összefüggésben támogatja az Európai Parlament költségvetési bizottságának egy olyan ügynökség felállítására vonatkozó javaslatát, amely kifejezetten az illegális migrációval, illetve harmadik országok állampolgárainak menedékkérésével kapcsolatos kérdésekkel foglalkozna, és székhelye Máltán volna; |
| --- | --- |

2.6.4

annak a meghatározása, hogy hogyan lehet az EU pénzügyi eszközeinek jobb felhasználásával (i) rövid távon azon tagállamokat vagy régiókat segíteni, amelyeket közvetlenül érint az egyre növekvő illegális bevándorlási hullám, (ii) hosszabb távon pedig a harmadik országokat segíteni egy olyan politikai és gazdasági fejlettségi szint elérésében, amely már visszatartja állampolgáraikat attól, hogy illegális úton az EU területére lépjenek. Ebben az összefüggésben támogatja az Európai Parlament költségvetési bizottságának egy olyan ügynökség felállítására vonatkozó javaslatát, amely kifejezetten az illegális migrációval, illetve harmadik országok állampolgárainak menedékkérésével kapcsolatos kérdésekkel foglalkozna, és székhelye Máltán volna;

| 2.6.5 | a nemzeti hatóságokon túlmenően a helyi és regionális önkormányzatok határozottabb támogatása az új bevándorlók problémáinak kezelésében – amint azok már területükre léptek; |
| --- | --- |

2.6.5

a nemzeti hatóságokon túlmenően a helyi és regionális önkormányzatok határozottabb támogatása az új bevándorlók problémáinak kezelésében – amint azok már területükre léptek;

| 2.6.6 | a belföldi dimenzió, valamint a belső, a part menti és a tengeri területek, a belvizek és folyók közötti interakciók figyelembe vétele, ily módon láthatóvá téve a már meglévő különböző kapcsolódási pontokat; |
| --- | --- |

2.6.6

a belföldi dimenzió, valamint a belső, a part menti és a tengeri területek, a belvizek és folyók közötti interakciók figyelembe vétele, ily módon láthatóvá téve a már meglévő különböző kapcsolódási pontokat;

| 2.6.7 | a hajóbiztonságra vonatkozó legszigorúbb követelmények továbbfejlesztésének és megvalósításának biztosítása az európai vizeken annak érdekében, hogy elkerülhetőek legyenek a hajóbalesetek a nyílt tengeren, a part menti területeken és a kikötőkben; |
| --- | --- |

2.6.7

a hajóbiztonságra vonatkozó legszigorúbb követelmények továbbfejlesztésének és megvalósításának biztosítása az európai vizeken annak érdekében, hogy elkerülhetőek legyenek a hajóbalesetek a nyílt tengeren, a part menti területeken és a kikötőkben;

| 2.6.8 | programok és intézkedések kidolgozása kifejezetten a legkülső régiók és a szigetek vonatkozásában, tekintettel azok sajátos körülményeire és nehézségeire, különösen az olyan tevékenységterületeken mint






  a. | a halászati ipar megőrzése, a tartalékok fenntartható kezelése és felhasználása, halászflották felújítására és korszerűsítésére irányuló intézkedések elfogadása, valamint a kisléptékű és part menti halászatot célzó fellépések előmozdítása révén; |
| --- | --- | --- |

2.6.8

programok és intézkedések kidolgozása kifejezetten a legkülső régiók és a szigetek vonatkozásában, tekintettel azok sajátos körülményeire és nehézségeire, különösen az olyan tevékenységterületeken mint

a.

a halászati ipar megőrzése, a tartalékok fenntartható kezelése és felhasználása, halászflották felújítására és korszerűsítésére irányuló intézkedések elfogadása, valamint a kisléptékű és part menti halászatot célzó fellépések előmozdítása révén;

| b. | az idegenforgalmi gazdasági ág erősítése a tengeri turizmus alternatíváját jelentő színvonalas és fenntartható tevékenységek révén, amelyek segítenek úrrá lenni a szezonalitáson, többek között ilyen lehet a kulturális turizmus, a hajózási turizmus, a szociálturizmus vagy a falusi turizmus; |
| --- | --- |

b.

az idegenforgalmi gazdasági ág erősítése a tengeri turizmus alternatíváját jelentő színvonalas és fenntartható tevékenységek révén, amelyek segítenek úrrá lenni a szezonalitáson, többek között ilyen lehet a kulturális turizmus, a hajózási turizmus, a szociálturizmus vagy a falusi turizmus;

| c. | és a kapcsolódó környezeti nyomások kezelése és ellenőrzése környezeti kezelési tervek végrehajtása révén, a szigetek tengerparti környezetének és vizeik minőségének megőrzése, valamint a hulladékkezelés megoldása céljával; |
| --- | --- |

c.

és a kapcsolódó környezeti nyomások kezelése és ellenőrzése környezeti kezelési tervek végrehajtása révén, a szigetek tengerparti környezetének és vizeik minőségének megőrzése, valamint a hulladékkezelés megoldása céljával;

| d. | valamint a kommunikációs és szállítási kapcsolatok javítása a szárazfölddel; |
| --- | --- |

d.

valamint a kommunikációs és szállítási kapcsolatok javítása a szárazfölddel;

| 2.6.9 | az Európa óceánjain és tengerein történő egyre több visszaélést megfékező rövid és középtávú stratégiák kidolgozása, nem utolsósorban az Európába irányuló illegális emberkereskedelem vonatkozásában; |
| --- | --- |

2.6.9

az Európa óceánjain és tengerein történő egyre több visszaélést megfékező rövid és középtávú stratégiák kidolgozása, nem utolsósorban az Európába irányuló illegális emberkereskedelem vonatkozásában;

| 2.6.10 | a szigeti régiók eltérő külső fekvéséből adódó tényleges hátrányok elemzése, és a tengeri forgalomra vonatkozó politikai intézkedések meghatározása a kohézió elve alapján annak érdekében, hogy ezek a régiók jobban integrálódhassanak az európai térségbe; |
| --- | --- |

2.6.10

a szigeti régiók eltérő külső fekvéséből adódó tényleges hátrányok elemzése, és a tengeri forgalomra vonatkozó politikai intézkedések meghatározása a kohézió elve alapján annak érdekében, hogy ezek a régiók jobban integrálódhassanak az európai térségbe;

| 2.6.11 | gyakorlati tapasztalatok elősegítése a part menti területek integrált irányításával, amely lehetővé teszi a különböző igazgatási szintek közötti koordináció szervezeti struktúráinak és eljárásainak kiépítését és támogatását, valamint a part menti területekre vonatkozó döntéshozatalban való társadalmi részvétel kiépítését; |
| --- | --- |

2.6.11

gyakorlati tapasztalatok elősegítése a part menti területek integrált irányításával, amely lehetővé teszi a különböző igazgatási szintek közötti koordináció szervezeti struktúráinak és eljárásainak kiépítését és támogatását, valamint a part menti területekre vonatkozó döntéshozatalban való társadalmi részvétel kiépítését;

2.7   Lakossági tudatosság és tengeri örökség

| 2.7.1 | arra vonatkozó javaslat elkészítése, hogy a közvélemény figyelmét szisztematikusan és folyamatosan ráirányítsák a tengerrel kapcsolatos ügyekre, ideértve a közös európai tengeri hagyományok, kultúra és identitás szempontjait is; |
| --- | --- |

2.7.1

arra vonatkozó javaslat elkészítése, hogy a közvélemény figyelmét szisztematikusan és folyamatosan ráirányítsák a tengerrel kapcsolatos ügyekre, ideértve a közös európai tengeri hagyományok, kultúra és identitás szempontjait is;

| 2.7.2 | javaslat előterjesztése arra vonatkozóan, hogy a tengeri dimenzió miképpen integrálható a közelgő Kultúrák közötti párbeszéd európai évébe (2008); |
| --- | --- |

2.7.2

javaslat előterjesztése arra vonatkozóan, hogy a tengeri dimenzió miképpen integrálható a közelgő Kultúrák közötti párbeszéd európai évébe (2008);

| 2.7.3 | a közfigyelem fokozottabb felkeltése céljából módszeres stratégia kidolgozása a modern tengerpolitika tárgyában annak érdekében, hogy az jobban beépüljön a közgondolkodásba, és annak biztosítása, hogy ez a stratégia eredményesen meg is valósuljon. |
| --- | --- |

2.7.3

a közfigyelem fokozottabb felkeltése céljából módszeres stratégia kidolgozása a modern tengerpolitika tárgyában annak érdekében, hogy az jobban beépüljön a közgondolkodásba, és annak biztosítása, hogy ez a stratégia eredményesen meg is valósuljon.

Kelt Brüsszelben, 2007. február 13-án.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Michel DELEBARRE

---

(1)  HL C 310., 2004.12.16., 1. o.

1

(2)  COM(2005) 12 final.

2

(3)  CdR 84/2005.

3

(4)  CdR 46/2006.

4

(5)  HL L 148., 2002.6.6., 24. o.

5

---

| 30.6.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 146/27 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 146/27

---

Régiók Bizottsága vélemény – Európai Technológiai Intézet

(2007/C 146/04)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | azt javasolja, hogy az ETI irányítási struktúráit olyan módon alakítsák ki, hogy az ETI napi működéséhez szükséges függetlenségének igénye egyensúlyban legyen a tagállamoknak és az uniós intézményeknek azzal az igényével, hogy képesek legyenek az EU érdekeinek megőrzésére, például a tagállamokat képviselő bizottság által ötévenként elvégzett felülvizsgálat által. |
| --- | --- |

—

azt javasolja, hogy az ETI irányítási struktúráit olyan módon alakítsák ki, hogy az ETI napi működéséhez szükséges függetlenségének igénye egyensúlyban legyen a tagállamoknak és az uniós intézményeknek azzal az igényével, hogy képesek legyenek az EU érdekeinek megőrzésére, például a tagállamokat képviselő bizottság által ötévenként elvégzett felülvizsgálat által.

| — | sajnálatát fejezi ki, hogy az új jogalkotási javaslat nem javasol elegendő új finanszírozási forrást a kutatóközösségek számára. kitart amellett, hogy a kutatásra jelenleg rendelkezésre álló uniós finanszírozási források helyett e kezdeményezést elsősorban magánforrásokból kellene finanszírozni, és világos mechanizmusokkal kellene biztosítani; A tudományos és innovációs társulásokat arra kellene ösztönözni, hogy idővel pénzügyileg fenntarthatóvá váljanak, és költségvetéseiket teljesítményük tükrében rendszeresen felül kellene vizsgálni; |
| --- | --- |

—

sajnálatát fejezi ki, hogy az új jogalkotási javaslat nem javasol elegendő új finanszírozási forrást a kutatóközösségek számára. kitart amellett, hogy a kutatásra jelenleg rendelkezésre álló uniós finanszírozási források helyett e kezdeményezést elsősorban magánforrásokból kellene finanszírozni, és világos mechanizmusokkal kellene biztosítani; A tudományos és innovációs társulásokat arra kellene ösztönözni, hogy idővel pénzügyileg fenntarthatóvá váljanak, és költségvetéseiket teljesítményük tükrében rendszeresen felül kellene vizsgálni;

| — | azt ajánlja, hogy az ETI a kezdeti szakaszban ne bocsásson ki saját „oklevelet”, hanem hozzon létre egy olyan minősítést vagy védjegyet, melyet egy-egy tudományos és innovációs társuláshoz tartozó partneregyetem ad ki; |
| --- | --- |

—

azt ajánlja, hogy az ETI a kezdeti szakaszban ne bocsásson ki saját „oklevelet”, hanem hozzon létre egy olyan minősítést vagy védjegyet, melyet egy-egy tudományos és innovációs társuláshoz tartozó partneregyetem ad ki;

| — | azt ajánlja, hogy a tudományos és innovációs társulásokkal alkotott partnerségek kiválasztása során vegyék figyelembe a társulásoknak az oktatás, a kutatás és az innováció területén való kimagasló teljesítményét, illetve igazolt potenciálját kimagasló teljesítmény nyújtására. Arra kéri az Európai Bizottságot, hogy határozza meg ezeknek a követelményeknek a mérési módját; |
| --- | --- |

—

azt ajánlja, hogy a tudományos és innovációs társulásokkal alkotott partnerségek kiválasztása során vegyék figyelembe a társulásoknak az oktatás, a kutatás és az innováció területén való kimagasló teljesítményét, illetve igazolt potenciálját kimagasló teljesítmény nyújtására. Arra kéri az Európai Bizottságot, hogy határozza meg ezeknek a követelményeknek a mérési módját;

| — | azt ajánlja, hogy az ETI kapjon utasítást arra, hogy azokat a tudományos és innovációs társulási alkalmazásokat értékelje magasra, amelyek strukturált kutatási közösségekkel folytatnak erős partneri együttműködést, illetve saját regionális, illetve helyi önkormányzataikhoz kötődnek. A kkv-kat kifejezetten mint lehetséges partnerszervezeteket kell szerepeltetni. |
| --- | --- |

—

azt ajánlja, hogy az ETI kapjon utasítást arra, hogy azokat a tudományos és innovációs társulási alkalmazásokat értékelje magasra, amelyek strukturált kutatási közösségekkel folytatnak erős partneri együttműködést, illetve saját regionális, illetve helyi önkormányzataikhoz kötődnek. A kkv-kat kifejezetten mint lehetséges partnerszervezeteket kell szerepeltetni.

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel a „További lépések az Európai Technológiai Intézet létrehozása felé” című, az Európai Tanácshoz intézett európai bizottsági közleményre (COM(2006) 276 final),

tekintettel az Európai Technológiai Intézet létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó európai bizottsági javaslatra (COM(2006) 604 final – 2006/0197 (COD)),

tekintettel az Európai Bizottság 2006. június 8-án hozott határozatára, amely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének első bekezdése alapján kikéri a Régiók Bizottsága véleményét e tárgyban,

tekintettel Elnökségének 2006. április 25-i határozatára, amely szerint a „Kultúra, oktatás és kutatás” szakbizottságot megbízza e vélemény kidolgozásával,

tekintettel „Az egyetemek korszerűsítési programjának megvalósítása: oktatás, kutatás és innováció” című, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek szóló európai bizottsági közleményre (COM(2006) 208 final),

tekintettel véleményére a következő tárgyban: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007-2013)” (COM(2005) 119 final – 2005/0043 (COD) – 2005/0044 (CNS)) (CdR 155/2005 fin) (1),

tekintettel véleményére a következő tárgyban: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007-2013) létrehozásáról” (COM(2005) 121 final – 2005/0050 (COD)) (CdR 155/2005 fin) (2),

tekintettel véleményére a következő tárgyban: „A Bizottság közleménye: Európa szellemi tőkéjének mozgósítása: tegyük lehetővé az egyetemek teljes körű hozzájárulását a lisszaboni stratégiához!” (COM(2005) 152 final – CdR 154/2005 fin) (3),

tekintettel „A növekedésre és a foglalkoztatásra vonatkozó megújított partnerség végrehajtása – A tudás jelképének fejlődése: az Európai Technológiai Intézet” című, az Európai Tanácsnak szóló európai bizottsági közleményre (COM(2006) 77 final),

tekintettel az Európai Tanács tavaszi ülése számára készített, „Közös munkával a növekedésért és a munkahelyekért – A lisszaboni stratégia új kezdete” című európai bizottsági közleményre (COM(2005) 24 final),

tekintettel az Európai Tanács 2006. március 23-24-i és 2006. június 15-16-i, brüsszeli üléseinek az Európai Technológiai Intézettel kapcsolatos elnökségi következtetéseire,

tekintettel a „Kultúra, oktatás és kutatás” szakbizottság 2006. szeptember 28-án elfogadott véleménytervezetére (CdR 273/2006 rev. 1., előadó: Keith Walters, Cambridgeshire megyei tanácsának tagja (UK/EPP));

mivel:

| (1) | Az Európai Bizottságnak az Európai Technológiai Intézet (ETI) létrehozásának témájában készült második közleménye és a rendeletre tett javaslat valódi előrelépést jelent. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottságnak az Európai Technológiai Intézet (ETI) létrehozásának témájában készült második közleménye és a rendeletre tett javaslat valódi előrelépést jelent.

| (2) | Bár az EU összes kutatási intézete közvetlenül nem tud részt venni az ETI-ben, törekvésük arra, hogy tudományos és innovációs társulások által a részévé váljanak, kedvező irányban fogja megváltoztatni a kutatási környezetet azáltal, hogy megerősíti az oktatás, a kutatás és innováció tudásháromszögét. |
| --- | --- |

(2)

Bár az EU összes kutatási intézete közvetlenül nem tud részt venni az ETI-ben, törekvésük arra, hogy tudományos és innovációs társulások által a részévé váljanak, kedvező irányban fogja megváltoztatni a kutatási környezetet azáltal, hogy megerősíti az oktatás, a kutatás és innováció tudásháromszögét.

| (3) | A tudásháromszög megerősítése, és különösképpen az üzleti és a kutatási ágazat közötti erős partnerségek kialakítása jelentős mértékben hozzá fog járulni az EU versenyképességének növeléséhez. |
| --- | --- |

(3)

A tudásháromszög megerősítése, és különösképpen az üzleti és a kutatási ágazat közötti erős partnerségek kialakítása jelentős mértékben hozzá fog járulni az EU versenyképességének növeléséhez.

| (4) | Javulhat a kiegyensúlyozott regionális fejlődés, ha az ETI tudományos és innovációs társulásai, melyek az üzleti szférával együttműködő legjobb kutatócsoportokat gyűjtik össze, közösen dolgoznak a helyi és regionális gazdasági fejlesztési szervekkel, |
| --- | --- |

(4)

Javulhat a kiegyensúlyozott regionális fejlődés, ha az ETI tudományos és innovációs társulásai, melyek az üzleti szférával együttműködő legjobb kutatócsoportokat gyűjtik össze, közösen dolgoznak a helyi és regionális gazdasági fejlesztési szervekkel,

a 2007. február 13-14-én tartott 68. plenáris ülésén (a február 13-i ülésnapon) elfogadta az alábbi véleményt:

1.   Általános nézetek

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1.1 | üdvözli e második közleményt, mivel pozitív hozzájárulásnak tekinti az Európai Technológiai Intézet (ETI) létrehozásáról szóló vitához, valamint a lisszaboni stratégia megvalósításához; |
| --- | --- |

1.1

üdvözli e második közleményt, mivel pozitív hozzájárulásnak tekinti az Európai Technológiai Intézet (ETI) létrehozásáról szóló vitához, valamint a lisszaboni stratégia megvalósításához;

| 1.2 | üdvözli az Európai Bizottság kiegyensúlyozott álláspontját a jogalkotási javaslattal összefüggésben, közte a „tudásközösségek”„tudományos és innovációs társulásokra” való cseréjét, és örömmel jegyzi meg, hogy a helyi és regionális önkormányzatok a tudományos és innovációs társulások lehetséges „partnerszervezeteiként” szerepelnek, ugyanakkor aggodalmának ad hangot néhány részlettel kapcsolatban; |
| --- | --- |

1.2

üdvözli az Európai Bizottság kiegyensúlyozott álláspontját a jogalkotási javaslattal összefüggésben, közte a „tudásközösségek”„tudományos és innovációs társulásokra” való cseréjét, és örömmel jegyzi meg, hogy a helyi és regionális önkormányzatok a tudományos és innovációs társulások lehetséges „partnerszervezeteiként” szerepelnek, ugyanakkor aggodalmának ad hangot néhány részlettel kapcsolatban;

| 1.3 | támogatja a tudásháromszög három oldala: az oktatás, a kutatás és az innováció közötti kapcsolatok megerősítésére irányuló kezdeményezést, valamint az Európában fellelhető ismert innovációs hiányosságok pótlására irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

1.3

támogatja a tudásháromszög három oldala: az oktatás, a kutatás és az innováció közötti kapcsolatok megerősítésére irányuló kezdeményezést, valamint az Európában fellelhető ismert innovációs hiányosságok pótlására irányuló javaslatot;

| 1.4 | megismétli azt a nézetet, mely szerint a sikeres kutatási és innovációs modelleket nem lehet tetszés szerint lemásolni, és ehelyett az EU-nak a kutatás, az innováció és az oktatás közötti erős kapcsolatok „legjobb gyakorlatainak” sikeres EU-n belüli modelljeire kellene építenie; |
| --- | --- |

1.4

megismétli azt a nézetet, mely szerint a sikeres kutatási és innovációs modelleket nem lehet tetszés szerint lemásolni, és ehelyett az EU-nak a kutatás, az innováció és az oktatás közötti erős kapcsolatok „legjobb gyakorlatainak” sikeres EU-n belüli modelljeire kellene építenie;

| 1.5 | elismeri az ETI jelentőségét abban, hogy bevonja a tudásháromszög összes fontos szereplőjét, a jelentősebb kutatócsoportokat, az ipart és az önkormányzatokat. Mindenáron el kell kerülni, hogy kétszintű rendszer jöjjön létre; |
| --- | --- |

1.5

elismeri az ETI jelentőségét abban, hogy bevonja a tudásháromszög összes fontos szereplőjét, a jelentősebb kutatócsoportokat, az ipart és az önkormányzatokat. Mindenáron el kell kerülni, hogy kétszintű rendszer jöjjön létre;

| 1.6 | elismeri, hogy vannak még problematikus kérdések a javaslat egyes elemeivel kapcsolatban; |
| --- | --- |

1.6

elismeri, hogy vannak még problematikus kérdések a javaslat egyes elemeivel kapcsolatban;

| 1.7 | sajnálatát fejezi ki, hogy az új jogalkotási javaslat nem javasol elegendő új finanszírozási forrást a kutatóközösségek számára, valamint hogy a javaslat nem tartalmaz konkrét mechanizmusokat a magánszférából származó finanszírozás biztosítására; |
| --- | --- |

1.7

sajnálatát fejezi ki, hogy az új jogalkotási javaslat nem javasol elegendő új finanszírozási forrást a kutatóközösségek számára, valamint hogy a javaslat nem tartalmaz konkrét mechanizmusokat a magánszférából származó finanszírozás biztosítására;

| 1.8 | kitart amellett, hogy a kutatásra jelenleg rendelkezésre álló finanszírozási források (FP és CIP) helyett e kezdeményezést elsősorban magánforrásokból kellene finanszírozni; |
| --- | --- |

1.8

kitart amellett, hogy a kutatásra jelenleg rendelkezésre álló finanszírozási források (FP és CIP) helyett e kezdeményezést elsősorban magánforrásokból kellene finanszírozni;

| 1.9 | hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok lényeges módon befolyásolják azon feltételeket, melyek mellett az innovációhoz vezető együttműködés kialakul; |
| --- | --- |

1.9

hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok lényeges módon befolyásolják azon feltételeket, melyek mellett az innovációhoz vezető együttműködés kialakul;

| 1.10 | emlékezteti az Európai Bizottságot, hogy a helyi és regionális önkormányzatok (különösképpen gazdasági partnerségeik) fontos szerepet játszanak a tudásháromszög három része közötti együttműködés feltételeinek kialakítása, mint például a klaszterek fejlesztése, az inkubátorok infrastruktúrája, valamint az iparból származó befektetések ösztönzése stb. terén; |
| --- | --- |

1.10

emlékezteti az Európai Bizottságot, hogy a helyi és regionális önkormányzatok (különösképpen gazdasági partnerségeik) fontos szerepet játszanak a tudásháromszög három része közötti együttműködés feltételeinek kialakítása, mint például a klaszterek fejlesztése, az inkubátorok infrastruktúrája, valamint az iparból származó befektetések ösztönzése stb. terén;

| 1.11 | továbbá emlékezteti az Európai Bizottságot arra, hogy a regionális és helyi önkormányzatok vannak a legalkalmasabb helyzetben arra, hogy a kkv-ket kutatási partnerségben való közreműködésre ösztönözzék, valamint, hogy a fennálló és a jövőbeli körülményeket, politikákat, a „vonzó” és a „kényszerítő” tényezőket stb. figyelembe véve regionális, illetve helyi környezetben sikeresnek ígérkező, az ipar és az egyetemek közötti partnerségeket támogassanak; |
| --- | --- |

1.11

továbbá emlékezteti az Európai Bizottságot arra, hogy a regionális és helyi önkormányzatok vannak a legalkalmasabb helyzetben arra, hogy a kkv-ket kutatási partnerségben való közreműködésre ösztönözzék, valamint, hogy a fennálló és a jövőbeli körülményeket, politikákat, a „vonzó” és a „kényszerítő” tényezőket stb. figyelembe véve regionális, illetve helyi környezetben sikeresnek ígérkező, az ipar és az egyetemek közötti partnerségeket támogassanak;

| 1.12 | hangsúlyozza emellett, hogy az ETI tevékenységének középpontjában az innovációnak, az ismeretek átadásának, valamint az alkalmazott kutatási projekteknek kell lenniük. |
| --- | --- |

1.12

hangsúlyozza emellett, hogy az ETI tevékenységének középpontjában az innovációnak, az ismeretek átadásának, valamint az alkalmazott kutatási projekteknek kell lenniük.

2.   Általános ajánlások

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 2.1 | azt javasolja, hogy az ETI egyesítse mind az EU világszinten elismert, kiváló egyetemeinek, kutatócsoportjainak és kutatóintézeteinek erősségeit, mind pedig az EU egyéb, olyan egyetemein és kutatóintézeteiben működő legjobb kutatócsoportok erősségeit, melyek kiválóvá válhatnak; |
| --- | --- |

2.1

azt javasolja, hogy az ETI egyesítse mind az EU világszinten elismert, kiváló egyetemeinek, kutatócsoportjainak és kutatóintézeteinek erősségeit, mind pedig az EU egyéb, olyan egyetemein és kutatóintézeteiben működő legjobb kutatócsoportok erősségeit, melyek kiválóvá válhatnak;

| 2.2 | ezért arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon együtt azokkal az egyetemekkel és kutatóintézetekkel, amelyek a tudásháromszög gyakorlati alkalmazásában már jelentős tapasztalatot szereztek. Ha az ETI-nek nem sikerül együttműködnie Európa legkiemelkedőbb egyetemeivel és kutatóintézeteivel, akkor ez globális megítélésére is kihat majd; |
| --- | --- |

2.2

ezért arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon együtt azokkal az egyetemekkel és kutatóintézetekkel, amelyek a tudásháromszög gyakorlati alkalmazásában már jelentős tapasztalatot szereztek. Ha az ETI-nek nem sikerül együttműködnie Európa legkiemelkedőbb egyetemeivel és kutatóintézeteivel, akkor ez globális megítélésére is kihat majd;

| 2.3 | ragaszkodik ahhoz, hogy a tudományos és innovációs társulások létrehozása lentről felfelé irányuló megközelítésen alapuljon, és kezdetben a kutatási és az üzleti ágazat közötti együttműködés már létező, kiváló példáit válasszák ki; |
| --- | --- |

2.3

ragaszkodik ahhoz, hogy a tudományos és innovációs társulások létrehozása lentről felfelé irányuló megközelítésen alapuljon, és kezdetben a kutatási és az üzleti ágazat közötti együttműködés már létező, kiváló példáit válasszák ki;

| 2.4 | örömmel jegyzi meg, hogy a tudományos és innovációs társulások kiválasztási eljárása nyitott, és lehetőséget biztosít az ígéretes kutatócsoportok számára ahhoz, hogy ETI-tagságra pályázhassanak. Minden egyetem és kutatóintézet (nagy és kicsi egyaránt) tudatában kell, hogy legyen annak, hogy ha a helyes struktúrákat, partnerségeket és politikákat alkalmazza, akkor a legjobb kutatócsoportjai az ETI aktív résztvevőivé válhatnak; Sajnálatát fejezi ki azonban, hogy az ehhez kapcsolódó legfontosabb kritérium, azaz „az oktatás és kutatás terén való kimagasló teljesítmény” nem tartalmaz konkrét hivatkozást a potenciálisan kimagasló teljesítményre is, és sürgeti az Európai Bizottságot, hogy pontosítsa, hogyan lesz a két feltétel elbírálva; |
| --- | --- |

2.4

örömmel jegyzi meg, hogy a tudományos és innovációs társulások kiválasztási eljárása nyitott, és lehetőséget biztosít az ígéretes kutatócsoportok számára ahhoz, hogy ETI-tagságra pályázhassanak. Minden egyetem és kutatóintézet (nagy és kicsi egyaránt) tudatában kell, hogy legyen annak, hogy ha a helyes struktúrákat, partnerségeket és politikákat alkalmazza, akkor a legjobb kutatócsoportjai az ETI aktív résztvevőivé válhatnak; Sajnálatát fejezi ki azonban, hogy az ehhez kapcsolódó legfontosabb kritérium, azaz „az oktatás és kutatás terén való kimagasló teljesítmény” nem tartalmaz konkrét hivatkozást a potenciálisan kimagasló teljesítményre is, és sürgeti az Európai Bizottságot, hogy pontosítsa, hogyan lesz a két feltétel elbírálva;

| 2.5 | úgy véli, hogy egy tudományos és innovációs társuláson belül a kutatási ágazat és a magánszektor közötti kapcsolat megerősítésének egyik módja a tudományos és innovációs társulások ösztönzése lehetne arra, hogy idővel pénzügyileg fenntarthatóvá váljanak, és kéri, hogy ez a megközelítés kerüljön be a jogalkotási javaslat rendelkezéseibe; |
| --- | --- |

2.5

úgy véli, hogy egy tudományos és innovációs társuláson belül a kutatási ágazat és a magánszektor közötti kapcsolat megerősítésének egyik módja a tudományos és innovációs társulások ösztönzése lehetne arra, hogy idővel pénzügyileg fenntarthatóvá váljanak, és kéri, hogy ez a megközelítés kerüljön be a jogalkotási javaslat rendelkezéseibe;

| 2.6 | nem ért egyet az Európai Bizottság azon javaslatával, hogy az ETI saját oklevelet bocsáthasson ki, és az oklevelekkel kapcsolatosan azt ajánlja, hogy az ETI a kezdeti szakaszban ne bocsásson ki saját „oklevelet”, hanem hozzon létre egy olyan minősítést vagy védjegyet, melyet egy tudományos és innovációs társuláshoz tartozó partneregyetem ad ki. Egyéb esetben fennáll annak kockázata, hogy az ETI oklevele miatt a vezető egyetemek elfordulnak az intézettől; |
| --- | --- |

2.6

nem ért egyet az Európai Bizottság azon javaslatával, hogy az ETI saját oklevelet bocsáthasson ki, és az oklevelekkel kapcsolatosan azt ajánlja, hogy az ETI a kezdeti szakaszban ne bocsásson ki saját „oklevelet”, hanem hozzon létre egy olyan minősítést vagy védjegyet, melyet egy tudományos és innovációs társuláshoz tartozó partneregyetem ad ki. Egyéb esetben fennáll annak kockázata, hogy az ETI oklevele miatt a vezető egyetemek elfordulnak az intézettől;

| 2.7 | javasolja, hogy az ETI kezdeti éveiben kizárólag olyan egyetemi képzési programokhoz adjon ki minősítést, melyek olyan konkrét elemeket tartalmaznak, mint például a szakmai gyakorlatok, az interdiszciplinaritás, a vállalkozói képzés stb.; |
| --- | --- |

2.7

javasolja, hogy az ETI kezdeti éveiben kizárólag olyan egyetemi képzési programokhoz adjon ki minősítést, melyek olyan konkrét elemeket tartalmaznak, mint például a szakmai gyakorlatok, az interdiszciplinaritás, a vállalkozói képzés stb.;

| 2.8 | ragaszkodik ahhoz, hogy a magánszektor megfelelő képviselete az igazgatótanácsban (melynek jogkörében kellene, hogy álljon az ETI stratégiai programjának meghatározása) biztosítva legyen; |
| --- | --- |

2.8

ragaszkodik ahhoz, hogy a magánszektor megfelelő képviselete az igazgatótanácsban (melynek jogkörében kellene, hogy álljon az ETI stratégiai programjának meghatározása) biztosítva legyen;

| 2.9 | azt javasolja, hogy az ETI irányítási struktúráit olyan módon alakítsák ki, hogy az ETI napi működéséhez szükséges függetlenségének igénye egyensúlyban legyen a tagállamoknak és az uniós intézményeknek azzal az igényével, hogy képesek legyenek az EU érdekeinek megőrzésére, például a tagállamokat képviselő bizottság által ötévenként elvégzett felülvizsgálat által. |
| --- | --- |

2.9

azt javasolja, hogy az ETI irányítási struktúráit olyan módon alakítsák ki, hogy az ETI napi működéséhez szükséges függetlenségének igénye egyensúlyban legyen a tagállamoknak és az uniós intézményeknek azzal az igényével, hogy képesek legyenek az EU érdekeinek megőrzésére, például a tagállamokat képviselő bizottság által ötévenként elvégzett felülvizsgálat által.

| 2.10 | felszólítja az Európai Bizottságot, hogy iránymutatásaiban adjon utasítást az igazgatótanácsnak arra, hogy a tudományos és innovációs társulások kiválasztásakor értékelje magasra azokat a tudományos és innovációs társulási alkalmazásokat, amelyek regionális, illetve helyi önkormányzatok bevonásával működő partneri együttműködésektől származnak, illetve amelyek az egyetemek, kutatóintézetek, valamint közép és hosszú távú kutatási programmal rendelkező vállalatok közti tudományos-technológiai együttműködést folytató strukturált kutatási közösségekkel rendelkeznek; |
| --- | --- |

2.10

felszólítja az Európai Bizottságot, hogy iránymutatásaiban adjon utasítást az igazgatótanácsnak arra, hogy a tudományos és innovációs társulások kiválasztásakor értékelje magasra azokat a tudományos és innovációs társulási alkalmazásokat, amelyek regionális, illetve helyi önkormányzatok bevonásával működő partneri együttműködésektől származnak, illetve amelyek az egyetemek, kutatóintézetek, valamint közép és hosszú távú kutatási programmal rendelkező vállalatok közti tudományos-technológiai együttműködést folytató strukturált kutatási közösségekkel rendelkeznek;

| 2.11 | emlékezteti az Európai Bizottságot arra, hogy a regionális és helyi önkormányzatok politikáik, valamint az infrastruktúrába irányuló befektetéseik révén meghatározó szerepet játszanak a klaszterek kialakítása terén, és így elősegítik a szoros együttműködést az egyetemek és az ipar között, |
| --- | --- |

2.11

emlékezteti az Európai Bizottságot arra, hogy a regionális és helyi önkormányzatok politikáik, valamint az infrastruktúrába irányuló befektetéseik révén meghatározó szerepet játszanak a klaszterek kialakítása terén, és így elősegítik a szoros együttműködést az egyetemek és az ipar között,

| 2.12 | javasolja, hogy az ETI sikerének megítéléséhez a kormányzótanács számára olyan célokat tűzzenek ki, melyek révén mérni lehet stratégiai irányultságát. A siker méréséhez tartozhatnának olyan mutatók, amelyek azt értékelnék, hogy az ETI mennyire képes „eladható” megoldásokat kínálni a kkv-k, a vállalkozások és az ipar előtt álló problémákra; |
| --- | --- |

2.12

javasolja, hogy az ETI sikerének megítéléséhez a kormányzótanács számára olyan célokat tűzzenek ki, melyek révén mérni lehet stratégiai irányultságát. A siker méréséhez tartozhatnának olyan mutatók, amelyek azt értékelnék, hogy az ETI mennyire képes „eladható” megoldásokat kínálni a kkv-k, a vállalkozások és az ipar előtt álló problémákra;

| 2.13 | hangsúlyozza, hogy nem szabad, hogy az Európai Bizottság figyelmét az ETI létrehozásával kapcsolatos erős és pozitív dinamika miatt kevesebb figyelem jusson az Európai Kutatási Tanács létrehozására, mely az alapvető kutatás fő mozgatórugója. Az ETI kormányzótanácsának minél szorosabb kapcsolatokat kellene kialakítania az Európai Kutatási Tanáccsal, és egymás kiegészítésére irányuló struktúrákat kellene létrehoznia a többszörös munkavégzés és bizonyos dolgok megkétszerezésének elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

2.13

hangsúlyozza, hogy nem szabad, hogy az Európai Bizottság figyelmét az ETI létrehozásával kapcsolatos erős és pozitív dinamika miatt kevesebb figyelem jusson az Európai Kutatási Tanács létrehozására, mely az alapvető kutatás fő mozgatórugója. Az ETI kormányzótanácsának minél szorosabb kapcsolatokat kellene kialakítania az Európai Kutatási Tanáccsal, és egymás kiegészítésére irányuló struktúrákat kellene létrehoznia a többszörös munkavégzés és bizonyos dolgok megkétszerezésének elkerülése érdekében;

| 2.14 | javasolja, hogy az ETI tudományos és innovációs társulásait fokozatosan, a tapasztalatokra építve alakítsák ki, és megfelelő módon dolgozzák át a struktúrákat minden egyes új közösség létrehozásakor. Örömmel jegyzi meg, hogy az Európai Bizottság 2013-ig 6 tudományos és innovációs társulás létrehozását irányozta elő; |
| --- | --- |

2.14

javasolja, hogy az ETI tudományos és innovációs társulásait fokozatosan, a tapasztalatokra építve alakítsák ki, és megfelelő módon dolgozzák át a struktúrákat minden egyes új közösség létrehozásakor. Örömmel jegyzi meg, hogy az Európai Bizottság 2013-ig 6 tudományos és innovációs társulás létrehozását irányozta elő;

| 2.15 | úgy véli, hogy az alábbi területek kulcsfontosságúak a tudományos és innovációs társulások létrehozásához és irányításához:






  — | felülvizsgálati eljárások és teljesítményértékelés: üdvözli a jogalkotási javaslatban az eredményközpontú paraméterekre vonatkozó javaslatot, sajnálatát fejezi ki ugyanakkor, hogy ezek meghatározása nem elég pontos, |
| --- | --- | --- |

2.15

úgy véli, hogy az alábbi területek kulcsfontosságúak a tudományos és innovációs társulások létrehozásához és irányításához:

—

felülvizsgálati eljárások és teljesítményértékelés: üdvözli a jogalkotási javaslatban az eredményközpontú paraméterekre vonatkozó javaslatot, sajnálatát fejezi ki ugyanakkor, hogy ezek meghatározása nem elég pontos,

| — | pénzügyi tevékenységek, illetve a finanszírozás fenntarthatósága: elutasítja az Európai Bizottság arra vonatkozó javaslatát, hogy a tudományos és innovációs társulások finanszírozását legnagyobb részben a már meglévő közösségi programokból, konkrétabban az EU kutatási programjainak lefölözésével kell biztosítani, |
| --- | --- |

—

pénzügyi tevékenységek, illetve a finanszírozás fenntarthatósága: elutasítja az Európai Bizottság arra vonatkozó javaslatát, hogy a tudományos és innovációs társulások finanszírozását legnagyobb részben a már meglévő közösségi programokból, konkrétabban az EU kutatási programjainak lefölözésével kell biztosítani,

| — | kapcsolatok az Európai Kutatási Tanács által támogatott kutatásokkal; |
| --- | --- |

—

kapcsolatok az Európai Kutatási Tanács által támogatott kutatásokkal;

| — | a regionális és helyi önkormányzatok és szervek szerepe: a tudományos és innovációs társulásoknak a regionális és helyi kapcsolataira nagy súlyt kell fektetni; |
| --- | --- |

—

a regionális és helyi önkormányzatok és szervek szerepe: a tudományos és innovációs társulásoknak a regionális és helyi kapcsolataira nagy súlyt kell fektetni;

| — | a kkv-k szerepe: azt ajánlja, hogy a jogalkotási javaslatban a kkv-k kifejezetten mint „lehetséges partnerszervezetek” szerepeljenek, és kéri, hogy az Európai Bizottság pontosítsa, hogyan vonhatók be a kkv-k a tudományos és innovációs társulásokba; |
| --- | --- |

—

a kkv-k szerepe: azt ajánlja, hogy a jogalkotási javaslatban a kkv-k kifejezetten mint „lehetséges partnerszervezetek” szerepeljenek, és kéri, hogy az Európai Bizottság pontosítsa, hogyan vonhatók be a kkv-k a tudományos és innovációs társulásokba;

| 2.16 | azt ajánlja, hogy a személyzeti kérdést rugalmas módon kezeljék annak érdekében, hogy az ETI a legjobb kutatócsoportokat foglalkoztathassa. A személyzeti kérdéssel kapcsolatosan pozitív előrelépésnek érzi a kettős foglalkoztatottság biztosítását; |
| --- | --- |

2.16

azt ajánlja, hogy a személyzeti kérdést rugalmas módon kezeljék annak érdekében, hogy az ETI a legjobb kutatócsoportokat foglalkoztathassa. A személyzeti kérdéssel kapcsolatosan pozitív előrelépésnek érzi a kettős foglalkoztatottság biztosítását;

| 2.17 | javasolja, hogy a tudományos és innovációs társulások a személyzetet munkaidejük egy bizonyos százalékában alkalmazzák a legkiemelkedőbb kutatócsoportok együttműködésének, valamint az ETI iránti elkötelezettségének elnyerése érdekében. A felső és az alsó határokat minden esetben külön határozhatják meg, és a tudományos és innovációs társulás fennállása során módosíthatók; |
| --- | --- |

2.17

javasolja, hogy a tudományos és innovációs társulások a személyzetet munkaidejük egy bizonyos százalékában alkalmazzák a legkiemelkedőbb kutatócsoportok együttműködésének, valamint az ETI iránti elkötelezettségének elnyerése érdekében. A felső és az alsó határokat minden esetben külön határozhatják meg, és a tudományos és innovációs társulás fennállása során módosíthatók;

| 2.18 | sürgeti az Európai Bizottságot, hogy az ETI-vel kapcsolatos jogalkotási javaslatának elkészítése során hangsúlyozza a helyi és regionális szervek fontos szerepét, mivel ezek alapvető támogatást fognak nyújtani konkrétan a tudományos és innovációs társulások számára, általánosságban pedig a tudásháromszög részei között fennálló hézagok terén. |
| --- | --- |

2.18

sürgeti az Európai Bizottságot, hogy az ETI-vel kapcsolatos jogalkotási javaslatának elkészítése során hangsúlyozza a helyi és regionális szervek fontos szerepét, mivel ezek alapvető támogatást fognak nyújtani konkrétan a tudományos és innovációs társulások számára, általánosságban pedig a tudásháromszög részei között fennálló hézagok terén.

3.   A Régiók Bizottságának a rendeletjavaslatra vonatkozó ajánlásai

1. ajánlás

(10) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Egy átfogó innovációs stratégiának az oktatást – amely gyakran hiányzó elem – egyaránt a stratégia szerves részeként kell támogatnia. Az ETI és a tudományos és innovációs társulások közötti megállapodásnak rendelkeznie kell arról is, hogy a tudományos és innovációs társulások által adományozott oklevelek és diplomák ETI-oklevelek és -diplomák legyenek. Az ETI-nek támogatnia kell az ETI-diplomák és -oklevelek tagállamok által való elismerését. Az ezirányú tevékenységeket a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv sérelme nélkül kell megvalósítani. | Egy átfogó innovációs stratégiának az oktatást – amely gyakran hiányzó elem – egyaránt a stratégia szerves részeként kell támogatnia. Az ETI és a tudományos és innovációs társulások közötti megállapodásnak rendelkeznie kell arról is, hogy a tudományos és innovációs társulások által adományozott oklevelek és diplomák ETI-védjeggyel ellátott oklevelek és diplomák legyenek. Az ETI-nek támogatnia kell az ETI-védjeggyel ellátott diplomák és oklevelek tagállamok által való elismerését. Az ez irányú tevékenységeket a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv sérelme nélkül kell megvalósítani. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Egy átfogó innovációs stratégiának az oktatást – amely gyakran hiányzó elem – egyaránt a stratégia szerves részeként kell támogatnia. Az ETI és a tudományos és innovációs társulások közötti megállapodásnak rendelkeznie kell arról is, hogy a tudományos és innovációs társulások által adományozott oklevelek és diplomák ETI-oklevelek és -diplomák legyenek. Az ETI-nek támogatnia kell az ETI-diplomák és -oklevelek tagállamok által való elismerését. Az ezirányú tevékenységeket a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv sérelme nélkül kell megvalósítani.

Egy átfogó innovációs stratégiának az oktatást – amely gyakran hiányzó elem – egyaránt a stratégia szerves részeként kell támogatnia. Az ETI és a tudományos és innovációs társulások közötti megállapodásnak rendelkeznie kell arról is, hogy a tudományos és innovációs társulások által adományozott oklevelek és diplomák ETI-védjeggyel ellátott oklevelek és diplomák legyenek. Az ETI-nek támogatnia kell az ETI-védjeggyel ellátott diplomák és oklevelek tagállamok által való elismerését. Az ez irányú tevékenységeket a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv sérelme nélkül kell megvalósítani.

Ez az ajánlás azt is magával vonja, hogy a javaslat teljes szövegében „ETI-oklevelek” helyett „ETI-védjeggyel ellátott oklevelek”-et kell írni.

Indokolás

A rendeletre tett javaslat hátterének magyarázatakor az Európai Bizottság kifejezett említést tesz az ETI-„védjegyről”, többek között a vállalkozói képességeket elősegítő képzést igazoló okleveleken. Bár ez ésszerű lenne, számos vezető egyetem számára az ETI-oklevél nem szükséges ahhoz, hogy az ETI elérje célját. Egy ilyen elemeket magában foglaló oklevél, melyet a tudományos és innovációs társulások egy vagy több partneregyeteme bocsát ki ETI-védjeggyel ellátva, ugyanazt a célt szolgálja.

2. ajánlás

5. cikk 2. bekezdés (a) pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 2.   Az ETI versenyeztetésen alapuló, nyílt és átlátható eljárás keretében – a részletes előírások és feltételek közzétételével – választja ki, hogy mely partnerségekből válhat tudományos és innovációs társulás.
  A partnerségek kiválasztása során különös figyelmet kell fordítani a következőkre:






  (a) | a partnerség jelenlegi és potenciális innovációs kapacitása, valamint az oktatás és a kutatás területén való kimagasló teljesítménye, |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

2.   Az ETI versenyeztetésen alapuló, nyílt és átlátható eljárás keretében – a részletes előírások és feltételek közzétételével – választja ki, hogy mely partnerségekből válhat tudományos és innovációs társulás.

A partnerségek kiválasztása során különös figyelmet kell fordítani a következőkre:

(a)

a partnerség jelenlegi és potenciális innovációs kapacitása, valamint az oktatás és a kutatás területén való kimagasló teljesítménye,

2.   Az ETI versenyeztetésen alapuló, nyílt és átlátható eljárás keretében – a részletes előírások és feltételek közzétételével – választja ki, hogy mely partnerségekből válhat tudományos és innovációs társulás.

A partnerségek kiválasztása során különös figyelmet kell fordítani a következőkre:

| (a) | a partnerség jelenlegi és potenciális innovációs kapacitása, valamint az oktatás és a kutatás területén való kimagasló teljesítménye, illetve igazolt potenciál kimagasló teljesítmény nyújtására; |
| --- | --- |

(a)

a partnerség jelenlegi és potenciális innovációs kapacitása, valamint az oktatás és a kutatás területén való kimagasló teljesítménye, illetve igazolt potenciál kimagasló teljesítmény nyújtására;

Indoklás

A vélemény 2.4. pontjával összhangban.

3. ajánlás

5. cikk 2. bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az ETI versenyeztetésen alapuló, nyílt és átlátható eljárás keretében – a részletes előírások és feltételek közzétételével – választja ki, hogy mely partnerségekből válhat tudományos és innovációs társulás.
  [...]
  A kiválasztás során figyelembe kell venni a következőket is:






  (a) | az ETI és annak céljai iránti elkötelezettséget bizonyító működési struktúra, |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az ETI versenyeztetésen alapuló, nyílt és átlátható eljárás keretében – a részletes előírások és feltételek közzétételével – választja ki, hogy mely partnerségekből válhat tudományos és innovációs társulás.

[...]

A kiválasztás során figyelembe kell venni a következőket is:

(a)

az ETI és annak céljai iránti elkötelezettséget bizonyító működési struktúra,

| (b) | dinamikus, rugalmas és vonzó munkakörnyezet biztosítására való alkalmasság, amely az innováció, a kutatás és az oktatás területén elismeri mind az egyéni, mind a csapatban elért eredményeket, |
| --- | --- |

(b)

dinamikus, rugalmas és vonzó munkakörnyezet biztosítására való alkalmasság, amely az innováció, a kutatás és az oktatás területén elismeri mind az egyéni, mind a csapatban elért eredményeket,

| (c) | oklevelek és diplomák adományozásának alapjául szolgáló követelmények, beleértve az Európai Felsőoktatási Térségre vonatkozó közösségi politika figyelembevétele érdekében tett intézkedéseket, különösen az összeegyeztethetőség, az átláthatóság, illetve az oklevelek és diplomák elismerése és minősége tekintetében, |
| --- | --- |

(c)

oklevelek és diplomák adományozásának alapjául szolgáló követelmények, beleértve az Európai Felsőoktatási Térségre vonatkozó közösségi politika figyelembevétele érdekében tett intézkedéseket, különösen az összeegyeztethetőség, az átláthatóság, illetve az oklevelek és diplomák elismerése és minősége tekintetében,

| (d) | a partnerség azon képessége, hogy a tevékenységi területén, illetve az innovációs palettán jelentkező változásokhoz alkalmazkodjon és azokat számon tartsa. |
| --- | --- |

(d)

a partnerség azon képessége, hogy a tevékenységi területén, illetve az innovációs palettán jelentkező változásokhoz alkalmazkodjon és azokat számon tartsa.

Az ETI versenyeztetésen alapuló, nyílt és átlátható eljárás keretében – a részletes előírások és feltételek közzétételével – választja ki, hogy mely partnerségekből válhat tudományos és innovációs társulás.

[...]

A kiválasztás során figyelembe kell venni a következőket is:

| (a) | az ETI és annak céljai iránti elkötelezettséget bizonyító működési struktúra, |
| --- | --- |

(a)

az ETI és annak céljai iránti elkötelezettséget bizonyító működési struktúra,

| (b) | dinamikus, rugalmas és vonzó munkakörnyezet biztosítására való alkalmasság, amely az innováció, a kutatás és az oktatás területén elismeri mind az egyéni, mind a csapatban elért eredményeket, |
| --- | --- |

(b)

dinamikus, rugalmas és vonzó munkakörnyezet biztosítására való alkalmasság, amely az innováció, a kutatás és az oktatás területén elismeri mind az egyéni, mind a csapatban elért eredményeket,

| (c) | oklevelek és diplomák adományozásának alapjául szolgáló követelmények, beleértve az Európai Felsőoktatási Térségre vonatkozó közösségi politika figyelembevétele érdekében tett intézkedéseket, különösen az összeegyeztethetőség, az átláthatóság, illetve az oklevelek és diplomák elismerése és minősége tekintetében, |
| --- | --- |

(c)

oklevelek és diplomák adományozásának alapjául szolgáló követelmények, beleértve az Európai Felsőoktatási Térségre vonatkozó közösségi politika figyelembevétele érdekében tett intézkedéseket, különösen az összeegyeztethetőség, az átláthatóság, illetve az oklevelek és diplomák elismerése és minősége tekintetében,

| (d) | a partnerség azon képessége, hogy a tevékenységi területén, illetve az innovációs palettán jelentkező változásokhoz alkalmazkodjon és azokat számon tartsa, |
| --- | --- |

(d)

a partnerség azon képessége, hogy a tevékenységi területén, illetve az innovációs palettán jelentkező változásokhoz alkalmazkodjon és azokat számon tartsa,

| (e) | a partnerség erőteljessége, ideértve a regionális és helyi önkormányzatokkal és testületekkel való kapcsolatát. |
| --- | --- |

(e)

a partnerség erőteljessége, ideértve a regionális és helyi önkormányzatokkal és testületekkel való kapcsolatát.

Indokolás

Ez az ajánlás a vélemény 2.10. pontjában foglalt gondolatot viszi tovább, amely sürgeti, hogy a tudományos és innovációs társulássá válás kérelmezésekor fel kelljen tüntetni a helyi és regionális önkormányzatokhoz fűződő kapcsolatot.

4. ajánlás

15. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 1.   Az ETI gondoskodik arról, hogy a tevékenységei, beleértve a tudományos és innovációs társulások által irányított tevékenységeket is folyamatos felügyelet alatt álljanak, és azokról időszakosan független értékelés készüljön annak érdekében, hogy mind a végeredmény legjobb minőségét, mind pedig a források leghatékonyabb felhasználását biztosítani lehessen. Az értékelés eredményét nyilvánosságra kell hozni.
  2.   E rendelet elfogadásától számított ötödik, majd azt követően minden negyedik évben a Bizottság értékelést tesz közzé az ETI-ről. Ennek alapját független, külső értékelés képezi, és azt vizsgálja, hogy az ETI hogyan teljesíti küldetését. Az értékelés kiterjed az ETI illetve a tudományos és innovációs társulások valamennyi tevékenységére, és vizsgálja az eredményességet, a fenntarthatóságot, a hatékonyságot és az általa folytatott tevékenységek relevanciáját, valamint a közösségi politikákhoz való viszonyát. Európai és nemzeti szinten egyaránt figyelembe veszi az érdekeltek szempontjait.
  [...] | 1.   Az ETI gondoskodik arról, hogy a tevékenységei, beleértve a tudományos és innovációs társulások által irányított tevékenységeket is folyamatos felügyelet alatt álljanak, és azokról időszakosan független értékelés készüljön annak érdekében, hogy mind a végeredmény legjobb minőségét, mind pedig a források leghatékonyabb felhasználását biztosítani lehessen. Az értékelés eredményét nyilvánosságra kell hozni.
  2.   E rendelet elfogadásától számított ötödik, majd azt követően minden negyedik évben a Bizottság értékelést tesz közzé az ETI-ről. Ennek alapját független, külső értékelés képezi, és azt vizsgálja, hogy az ETI hogyan teljesíti küldetését. Az értékelés kiterjed az ETI illetve a tudományos és innovációs társulások valamennyi tevékenységére, és vizsgálja az eredményességet, a fenntarthatóságot, a hatékonyságot és az általa folytatott tevékenységek relevanciáját, valamint a közösségi politikákhoz való viszonyát. Európai és nemzeti szinten egyaránt figyelembe veszi az érdekeltek szempontjait.
  3.   A tudományos és innovációs társulások költségvetését teljesítményük tükrében rendszeresen felül kellene vizsgálni. Általános szabályként a tudományos és innovációs társulásoknak nyújtott finanszírozást a projekt élettartamával párhuzamosan fokozatosan csökkenteni kellene és más finanszírozási móddal kellene kiváltani. Az ETI sikerének egyik legfontosabb mércéje az lesz, hogy mennyire lesz képes a külföldi beruházások számára vonzóvá tenni a tudományos és innovációs társulásokat.

  [...] |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

1.   Az ETI gondoskodik arról, hogy a tevékenységei, beleértve a tudományos és innovációs társulások által irányított tevékenységeket is folyamatos felügyelet alatt álljanak, és azokról időszakosan független értékelés készüljön annak érdekében, hogy mind a végeredmény legjobb minőségét, mind pedig a források leghatékonyabb felhasználását biztosítani lehessen. Az értékelés eredményét nyilvánosságra kell hozni.

2.   E rendelet elfogadásától számított ötödik, majd azt követően minden negyedik évben a Bizottság értékelést tesz közzé az ETI-ről. Ennek alapját független, külső értékelés képezi, és azt vizsgálja, hogy az ETI hogyan teljesíti küldetését. Az értékelés kiterjed az ETI illetve a tudományos és innovációs társulások valamennyi tevékenységére, és vizsgálja az eredményességet, a fenntarthatóságot, a hatékonyságot és az általa folytatott tevékenységek relevanciáját, valamint a közösségi politikákhoz való viszonyát. Európai és nemzeti szinten egyaránt figyelembe veszi az érdekeltek szempontjait.

[...]

1.   Az ETI gondoskodik arról, hogy a tevékenységei, beleértve a tudományos és innovációs társulások által irányított tevékenységeket is folyamatos felügyelet alatt álljanak, és azokról időszakosan független értékelés készüljön annak érdekében, hogy mind a végeredmény legjobb minőségét, mind pedig a források leghatékonyabb felhasználását biztosítani lehessen. Az értékelés eredményét nyilvánosságra kell hozni.

2.   E rendelet elfogadásától számított ötödik, majd azt követően minden negyedik évben a Bizottság értékelést tesz közzé az ETI-ről. Ennek alapját független, külső értékelés képezi, és azt vizsgálja, hogy az ETI hogyan teljesíti küldetését. Az értékelés kiterjed az ETI illetve a tudományos és innovációs társulások valamennyi tevékenységére, és vizsgálja az eredményességet, a fenntarthatóságot, a hatékonyságot és az általa folytatott tevékenységek relevanciáját, valamint a közösségi politikákhoz való viszonyát. Európai és nemzeti szinten egyaránt figyelembe veszi az érdekeltek szempontjait.

3.   A tudományos és innovációs társulások költségvetését teljesítményük tükrében rendszeresen felül kellene vizsgálni. Általános szabályként a tudományos és innovációs társulásoknak nyújtott finanszírozást a projekt élettartamával párhuzamosan fokozatosan csökkenteni kellene és más finanszírozási móddal kellene kiváltani. Az ETI sikerének egyik legfontosabb mércéje az lesz, hogy mennyire lesz képes a külföldi beruházások számára vonzóvá tenni a tudományos és innovációs társulásokat.

[...]

Kelt Brüsszelben, 2007. február 13-án.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Michel DELEBARRE

---

(1)  HL C 115., 2006.5.16., 17. o.

1

(2)  HL C 115., 2006.5.16., 20. o.

2

(3)  HL C 81., 2006.4.4., 16. o.

3

---

| 30.6.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 146/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 146/34

---

Régiók Bizottsága vélemény – A talajvédelemről szóló tematikus stratégia

(2007/C 146/05)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | úgy véli, hogy környezeti szempontból vannak még érvek a talajvédelmi politika európai szintű kidolgozása mellett. A talajszennyezés például összefügg az emberek és az állatok egészségével, és a talajvédelmi politika sokat tehet ezen a téren. Európai szintű figyelmet igényel továbbá az éghajlatváltozás, a talajromlás határokon átnyúló hatásai, az egyéb környezeti ágazatokra irányuló nyomás, valamint a Kiotói megállapodások, |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy környezeti szempontból vannak még érvek a talajvédelmi politika európai szintű kidolgozása mellett. A talajszennyezés például összefügg az emberek és az állatok egészségével, és a talajvédelmi politika sokat tehet ezen a téren. Európai szintű figyelmet igényel továbbá az éghajlatváltozás, a talajromlás határokon átnyúló hatásai, az egyéb környezeti ágazatokra irányuló nyomás, valamint a Kiotói megállapodások,

| — | úgy véli, hogy az irányelv, amely az Európai Bizottság által jelenleg javasolt formában eszköztárat határoz meg és segíti a tagállamok intézkedéseit, hozzájárulhat a közösségi fenntartható talajkezelés kialakításához. Ez azt jelenti, hogy az irányelvnek rugalmas jellegűnek kell lennie, |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy az irányelv, amely az Európai Bizottság által jelenleg javasolt formában eszköztárat határoz meg és segíti a tagállamok intézkedéseit, hozzájárulhat a közösségi fenntartható talajkezelés kialakításához. Ez azt jelenti, hogy az irányelvnek rugalmas jellegűnek kell lennie,

| — | aggodalmát fejezi ki az adminisztratív terhek miatt, amelyek – a helyi és regionális önkormányzatok számára – a veszélyeztetett területek azonosításából, az azok tízévenkénti felülvizsgálatára vonatkozó kötelezettségből (6. cikk) és a szennyezett területek jegyzékének felülvizsgálatára vonatkozó kötelezettségből (10. és 11. cikk) adódhatnak, |
| --- | --- |

—

aggodalmát fejezi ki az adminisztratív terhek miatt, amelyek – a helyi és regionális önkormányzatok számára – a veszélyeztetett területek azonosításából, az azok tízévenkénti felülvizsgálatára vonatkozó kötelezettségből (6. cikk) és a szennyezett területek jegyzékének felülvizsgálatára vonatkozó kötelezettségből (10. és 11. cikk) adódhatnak,

| — | azt szeretné, ha nem lennének konkrét kötelezettségek meghatározva az érintett önkormányzatok számára a szennyezett területek tényleges tisztítására és kezelésére vonatkozóan (13. cikk), |
| --- | --- |

—

azt szeretné, ha nem lennének konkrét kötelezettségek meghatározva az érintett önkormányzatok számára a szennyezett területek tényleges tisztítására és kezelésére vonatkozóan (13. cikk),

| — | szükségesnek tartja, hogy az Európai Bizottság útmutatóként összeállítsa a költséghatékony intézkedések listáját, amelyből a tagállamok ötletet meríthetnek intézkedéscsomagjaik összeállításához, saját megítélésük szerint. |
| --- | --- |

—

szükségesnek tartja, hogy az Európai Bizottság útmutatóként összeállítsa a költséghatékony intézkedések listáját, amelyből a tagállamok ötletet meríthetnek intézkedéscsomagjaik összeállításához, saját megítélésük szerint.

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel a talajvédelem kereteinek meghatározásáról, valamint a 2004/35/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre tett javaslatra (COM (2006) 232 final) és „A talajvédelemről szóló tematikus stratégia” című, a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett európai bizottsági közleményre (COM (2006) 231 final),

tekintettel az Európai Bizottság szeptember 22-i határozatára, amely szerint az EK-Szerződés 175. cikkének és 265. cikke első bekezdésének alapján kikéri a Régiók Bizottsága véleményét e tárgyban,

tekintettel Elnökségének 2006. április 25-i határozatára, amely szerint a „Fenntartható fejlődés” szakbizottságot megbízza e vélemény kidolgozásával,

tekintettel a tematikus talajvédelmi stratégiáról szóló közleményről kidolgozott, 2003. február 12-i véleményére (CdR 190/2002 fin. (1)),

tekintettel a „Fenntartható fejlődés” szakbizottság által 2006. november 27-én elfogadott véleménytervezetre (CdR 321/2006 rev. 1.); előadó: Cor Lamers (Houten település polgármestere, NL/EPP),

a 2007. február 13-14-én tartott 68. plenáris ülésén (a február 13-i ülésnapon) elfogadta az alábbi véleményt.

1.   A Régiók Bizottságának álláspontja

Általános megjegyzések

| 1.1 | A talaj létfontosságú életünk fenntartásához. Nélkülözhetetlen mint tápanyag- és vízforrás, körforgások szabályozója, számos organizmusnak otthont adó közeg és a földi élet alapja. Az ember és a természet számára is lényeges, hogy a talaj ezeket a funkciókat optimálisan és fenntarthatóan be tudja tölteni. |
| --- | --- |

1.1

A talaj létfontosságú életünk fenntartásához. Nélkülözhetetlen mint tápanyag- és vízforrás, körforgások szabályozója, számos organizmusnak otthont adó közeg és a földi élet alapja. Az ember és a természet számára is lényeges, hogy a talaj ezeket a funkciókat optimálisan és fenntarthatóan be tudja tölteni.

| 1.2 | A talajjal kapcsolatos problémákkal kisebb-nagyobb mértékben minden EU-tagállam szembesül. Egyértelmű, hogy Európa bizonyos részein jelentős, aggodalmat keltő degradációs folyamatok következtek be és fognak is még bekövetkezni. |
| --- | --- |

1.2

A talajjal kapcsolatos problémákkal kisebb-nagyobb mértékben minden EU-tagállam szembesül. Egyértelmű, hogy Európa bizonyos részein jelentős, aggodalmat keltő degradációs folyamatok következtek be és fognak is még bekövetkezni.

| 1.3 | A talaj nem mobil, az egyik tagállamban bekövetkező talajromlás azonban a határokon túl is éreztetheti a hatását; ezért az RB úgy véli, hogy a javaslat összhangban áll a szubszidiaritás elvével. Az RB ugyanakkor megállapítja, hogy mindössze kilenc tagállam dolgozott ki talajvédelmi politikát, ezek pedig általában csak bizonyos talajszennyezési szempontokra korlátozódnak. Az RB ezen túlmenően úgy véli, hogy környezetvédelmi szempontból vannak érvek a talajvédelmi politika európai szinten történő kidolgozása mellett. A talajszennyezés összefügg például az emberek és az állatok egészségével, és a talajvédelmi politika sokat tehet ezen a téren. Európai szintű figyelmet igényelnek továbbá az éghajlatváltozás, a talajromlás határokon átnyúló hatásai, az egyéb környezeti ágazatokra irányuló nyomás, valamint a Kiotói megállapodások. |
| --- | --- |

1.3

A talaj nem mobil, az egyik tagállamban bekövetkező talajromlás azonban a határokon túl is éreztetheti a hatását; ezért az RB úgy véli, hogy a javaslat összhangban áll a szubszidiaritás elvével. Az RB ugyanakkor megállapítja, hogy mindössze kilenc tagállam dolgozott ki talajvédelmi politikát, ezek pedig általában csak bizonyos talajszennyezési szempontokra korlátozódnak. Az RB ezen túlmenően úgy véli, hogy környezetvédelmi szempontból vannak érvek a talajvédelmi politika európai szinten történő kidolgozása mellett. A talajszennyezés összefügg például az emberek és az állatok egészségével, és a talajvédelmi politika sokat tehet ezen a téren. Európai szintű figyelmet igényelnek továbbá az éghajlatváltozás, a talajromlás határokon átnyúló hatásai, az egyéb környezeti ágazatokra irányuló nyomás, valamint a Kiotói megállapodások.

| 1.4 | A talajvédelmi politika nagyon összetett kérdés. Európában több mint 320 különböző talajfajta létezik, amelyeket többféle célra hasznosítanak. A talajnak például gazdasági, társadalmi, kulturális és ökológiai funkciói vannak, és hasznosítják a mezőgazdaságban, a természetben, beépítésre, valamint utak és gátak építésére. A talajt fenyegető veszélyek az egyes tagállamokban különfélék. Nagy eltérések tapasztalhatók a tagállamok, illetve a tagállamokon belül a különböző régiók között. Nagy különbségek léteznek a tagállamok által tett különféle intézkedések között is. E földrajzi különbségekhez hozzáadódnak az egyes európai régiók közötti éghajlatbeli eltérések. Ez összhangban van a regionális és helyi önkormányzatok felelősségi köreivel e téren a tagállamokban. |
| --- | --- |

1.4

A talajvédelmi politika nagyon összetett kérdés. Európában több mint 320 különböző talajfajta létezik, amelyeket többféle célra hasznosítanak. A talajnak például gazdasági, társadalmi, kulturális és ökológiai funkciói vannak, és hasznosítják a mezőgazdaságban, a természetben, beépítésre, valamint utak és gátak építésére. A talajt fenyegető veszélyek az egyes tagállamokban különfélék. Nagy eltérések tapasztalhatók a tagállamok, illetve a tagállamokon belül a különböző régiók között. Nagy különbségek léteznek a tagállamok által tett különféle intézkedések között is. E földrajzi különbségekhez hozzáadódnak az egyes európai régiók közötti éghajlatbeli eltérések. Ez összhangban van a regionális és helyi önkormányzatok felelősségi köreivel e téren a tagállamokban.

| 1.5 | E nagy különbségek és a közös szabványok kidolgozásával kapcsolatos nehézségek miatt az RB úgy véli, jelenleg nem lehetséges mennyiségi EU-szabványok elfogadása. Megítélése szerint azonban az Európai Bizottság által ismertetett stratégia kezdőlépés afelé, hogy a közeljövőben megállapodás szülessen a közös szabványokról. A talaj hatékony védelméhez egyéni esetekre szabott stratégia szükséges. A talaj olyan politikaterület, amelyet elsősorban helyi és regionális szinten kell tartalommal megtölteni. |
| --- | --- |

1.5

E nagy különbségek és a közös szabványok kidolgozásával kapcsolatos nehézségek miatt az RB úgy véli, jelenleg nem lehetséges mennyiségi EU-szabványok elfogadása. Megítélése szerint azonban az Európai Bizottság által ismertetett stratégia kezdőlépés afelé, hogy a közeljövőben megállapodás szülessen a közös szabványokról. A talaj hatékony védelméhez egyéni esetekre szabott stratégia szükséges. A talaj olyan politikaterület, amelyet elsősorban helyi és regionális szinten kell tartalommal megtölteni.

| 1.6 | A legtöbb tagállamban a helyi és a regionális önkormányzatok felelősek a talajvédelmi politikáért. A helyi és regionális önkormányzatoknak ezért fontos szerepet kell kapniuk az új talajpolitikai módszerek és intézkedések kidolgozása során. |
| --- | --- |

1.6

A legtöbb tagállamban a helyi és a regionális önkormányzatok felelősek a talajvédelmi politikáért. A helyi és regionális önkormányzatoknak ezért fontos szerepet kell kapniuk az új talajpolitikai módszerek és intézkedések kidolgozása során.

| 1.7 | A talaj témájában az Európai Unió támogató és ösztönző szerepet tölt be. Az európai jogalkotás elutasítandó, ha nem rugalmas és nem hagy elegendő mozgásteret a tagállamoknak. |
| --- | --- |

1.7

A talaj témájában az Európai Unió támogató és ösztönző szerepet tölt be. Az európai jogalkotás elutasítandó, ha nem rugalmas és nem hagy elegendő mozgásteret a tagállamoknak.

A stratégia céljai

| 1.8 | Az RB egyetért a stratégia célkitűzéseivel, és úgy véli, hogy fontos hozzájárulást jelentenek a rugalmas közösségi politikai kerethez a fenntartható talajkezelés terén. |
| --- | --- |

1.8

Az RB egyetért a stratégia célkitűzéseivel, és úgy véli, hogy fontos hozzájárulást jelentenek a rugalmas közösségi politikai kerethez a fenntartható talajkezelés terén.

| 1.9 | A célkitűzések leírásából az RB arra következtet, hogy a talajjal kapcsolatos folyamatokról rendelkezésre álló tudásra és a tagállamok részére kötelezően előírt erőfeszítésekre irányul a figyelem. A tagállamokat ösztönzik a talajdegradáció ellen történő fellépésre, de a veszélyeztetett területek meghatározását, a talajdegradációt csökkentő célkitűzéseket és az e célkitűzések elérésére szolgáló intézkedéseket a tagállamok maguk állapítják meg. Az RB támogatja ezt a megközelítést, mivel integrált, folyamatközpontú módon közelíti meg a talajproblematikát, valamint hangsúlyozza a talajproblematika helyi és regionális jellegét. |
| --- | --- |

1.9

A célkitűzések leírásából az RB arra következtet, hogy a talajjal kapcsolatos folyamatokról rendelkezésre álló tudásra és a tagállamok részére kötelezően előírt erőfeszítésekre irányul a figyelem. A tagállamokat ösztönzik a talajdegradáció ellen történő fellépésre, de a veszélyeztetett területek meghatározását, a talajdegradációt csökkentő célkitűzéseket és az e célkitűzések elérésére szolgáló intézkedéseket a tagállamok maguk állapítják meg. Az RB támogatja ezt a megközelítést, mivel integrált, folyamatközpontú módon közelíti meg a talajproblematikát, valamint hangsúlyozza a talajproblematika helyi és regionális jellegét.

A talajvédelem integrálása az uniós és nemzeti jogba

| 1.10 | A stratégia végrehajtásához a talaj szempontjából fontos minden európai jogi aktust és politikát szisztematikusan meg kell vizsgálni abban a tekintetben, hogy milyen mértékben járul hozzá a fenntartható talajvédelemhez a Közösség területén. Ahol ez a hozzájárulás elégtelen, ott ki kell igazítani a jogot és a politikát. Ehhez az Európai Bizottságnak rövid időn belül ki kell dolgozni a megfelelő megközelítés tervét. |
| --- | --- |

1.10

A stratégia végrehajtásához a talaj szempontjából fontos minden európai jogi aktust és politikát szisztematikusan meg kell vizsgálni abban a tekintetben, hogy milyen mértékben járul hozzá a fenntartható talajvédelemhez a Közösség területén. Ahol ez a hozzájárulás elégtelen, ott ki kell igazítani a jogot és a politikát. Ehhez az Európai Bizottságnak rövid időn belül ki kell dolgozni a megfelelő megközelítés tervét.

| 1.11 | A fenti okokból az RB úgy véli, hogy a stratégiában erősebb kapcsolatot kell teremteni a hatodik környezeti program keretében kidolgozandó más stratégiákkal, különösen a peszticidekre, a hulladékra és újrafelhasználásra, a felszíni vizekre és a talajvízre vonatkozó stratégiákkal. |
| --- | --- |

1.11

A fenti okokból az RB úgy véli, hogy a stratégiában erősebb kapcsolatot kell teremteni a hatodik környezeti program keretében kidolgozandó más stratégiákkal, különösen a peszticidekre, a hulladékra és újrafelhasználásra, a felszíni vizekre és a talajvízre vonatkozó stratégiákkal.

A legjobb gyakorlatok és a talajjal kapcsolatos folyamatokról való ismeretek

| 1.12 | Az RB szerint a tájékoztatás és a kommunikáció lényeges a fenntartható talajkezelés elérése érdekében. Be kell vonni a fenntarthatóság szempontjából a talajt fenyegető problémákat és a lehetséges esélyeket is. |
| --- | --- |

1.12

Az RB szerint a tájékoztatás és a kommunikáció lényeges a fenntartható talajkezelés elérése érdekében. Be kell vonni a fenntarthatóság szempontjából a talajt fenyegető problémákat és a lehetséges esélyeket is.

| 1.13 | Nagy különbségek vannak a tagállamok által tett intézkedések között (ld. az 1.4. pontot). Az RB úgy véli, hogy a talaj minősége az Európai Unióban gyakorlati, hatékony módon javítható, ha a talajpolitikát folytató tagállamok ismereteket adnak át a többi tagállamnak. Az RB amellett foglal állást, hogy a kidolgozott talajpolitikával rendelkező tagállamok szakértelmük megosztása révén tapasztalatokat nyújthatnak az átfogó, talajt érintő szabályozással nem rendelkező tagállamok felé. |
| --- | --- |

1.13

Nagy különbségek vannak a tagállamok által tett intézkedések között (ld. az 1.4. pontot). Az RB úgy véli, hogy a talaj minősége az Európai Unióban gyakorlati, hatékony módon javítható, ha a talajpolitikát folytató tagállamok ismereteket adnak át a többi tagállamnak. Az RB amellett foglal állást, hogy a kidolgozott talajpolitikával rendelkező tagállamok szakértelmük megosztása révén tapasztalatokat nyújthatnak az átfogó, talajt érintő szabályozással nem rendelkező tagállamok felé.

| 1.14 | Az RB nagy jelentőséget tulajdonít egy nyílt kommunikációs platform létrehozásának, amelynek keretében információcsere lehetséges a „legjobb gyakorlatokról” a talaj megfelelő védelmének fényében. A talaj változatossága a felhasználható eszközök széles skáláját igényli, amelyek a gyakorlatban már bizonyították alkalmasságukat. |
| --- | --- |

1.14

Az RB nagy jelentőséget tulajdonít egy nyílt kommunikációs platform létrehozásának, amelynek keretében információcsere lehetséges a „legjobb gyakorlatokról” a talaj megfelelő védelmének fényében. A talaj változatossága a felhasználható eszközök széles skáláját igényli, amelyek a gyakorlatban már bizonyították alkalmasságukat.

Az új talajvédelmi keretirányelv

| 1.15 | Az irányelv célja, hogy feltérképezze a talajdegradációt az EU-ban, és támpontokat nyújt ennek egységes, átlátható módon való megtételéhez. A tagállamok maguk határozzák meg, hogy egy területet veszélyeztetettnek nyilvánítanak-e, milyen intézkedések szükségesek és milyen határidővel. |
| --- | --- |

1.15

Az irányelv célja, hogy feltérképezze a talajdegradációt az EU-ban, és támpontokat nyújt ennek egységes, átlátható módon való megtételéhez. A tagállamok maguk határozzák meg, hogy egy területet veszélyeztetettnek nyilvánítanak-e, milyen intézkedések szükségesek és milyen határidővel.

| 1.16 | Az RB úgy véli, hogy az irányelv, amely az Európai Bizottság által jelenleg javasolt formában eszköztárat határoz meg és segíti a tagállamok intézkedéseit, hozzájárulhat a közösségi fenntartható talajkezelés kialakításához. Az irányelvnek nem szabad bonyolultabbá tennie vagy akadályoznia a létező, jól működő nemzeti talajpolitikát. Ez azt jelenti, hogy a jelenlegi irányelvnek rugalmas jellegűnek kell lennie és nem tartalmazhat minőségi és mennyiségi normákat. Az intézkedések megvalósítása önkéntes alapon kell, hogy történjen, ösztönző és tanácsadó rendszerek révén. Emellett a fölösleges bürokrácia elkerülése érdekében nem szabad, hogy megnövekedjen a dokumentációs igény. A jelenlegi bizottsági javaslatokat pedig nem szabad felhívásnak tekinteni az EU jelentős irányító szerepére. |
| --- | --- |

1.16

Az RB úgy véli, hogy az irányelv, amely az Európai Bizottság által jelenleg javasolt formában eszköztárat határoz meg és segíti a tagállamok intézkedéseit, hozzájárulhat a közösségi fenntartható talajkezelés kialakításához. Az irányelvnek nem szabad bonyolultabbá tennie vagy akadályoznia a létező, jól működő nemzeti talajpolitikát. Ez azt jelenti, hogy a jelenlegi irányelvnek rugalmas jellegűnek kell lennie és nem tartalmazhat minőségi és mennyiségi normákat. Az intézkedések megvalósítása önkéntes alapon kell, hogy történjen, ösztönző és tanácsadó rendszerek révén. Emellett a fölösleges bürokrácia elkerülése érdekében nem szabad, hogy megnövekedjen a dokumentációs igény. A jelenlegi bizottsági javaslatokat pedig nem szabad felhívásnak tekinteni az EU jelentős irányító szerepére.

| 1.17 | Az RB úgy véli, hogy elsődleges jelentőséget kell tulajdonítani a tagállami felelősségnek a környezeti normák elérésére a tulajdonos, illetve a talajszennyezés okozója felelősségének bevonásával. Tisztázni kell tehát, hogy a „szennyező fizet” elv alkalmazása esetén nemcsak a szennyező vonható felelősségre, hanem mások is. Az RB hangsúlyozza, hogy nemzeti szinten kell szabályozni, hogy ki tartható felelősnek a végső vizsgálat alapján. |
| --- | --- |

1.17

Az RB úgy véli, hogy elsődleges jelentőséget kell tulajdonítani a tagállami felelősségnek a környezeti normák elérésére a tulajdonos, illetve a talajszennyezés okozója felelősségének bevonásával. Tisztázni kell tehát, hogy a „szennyező fizet” elv alkalmazása esetén nemcsak a szennyező vonható felelősségre, hanem mások is. Az RB hangsúlyozza, hogy nemzeti szinten kell szabályozni, hogy ki tartható felelősnek a végső vizsgálat alapján.

| 1.18 | Az RB aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az irányelvvel szembeni konkrét követelmények kidolgozásához, különösen a talajszennyezéssel kapcsolatos kockázatelemzés kritériumainak meghatározására vonatkozóan, az 1999/468/EK határozatnak megfelelően bizottságot kell felállítani (komitológia). Ebben az esetben olyan eljárást kell választani, amely figyelembe veszi minden érintett érdekeit és biztosítja megfelelő részvételüket. |
| --- | --- |

1.18

Az RB aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az irányelvvel szembeni konkrét követelmények kidolgozásához, különösen a talajszennyezéssel kapcsolatos kockázatelemzés kritériumainak meghatározására vonatkozóan, az 1999/468/EK határozatnak megfelelően bizottságot kell felállítani (komitológia). Ebben az esetben olyan eljárást kell választani, amely figyelembe veszi minden érintett érdekeit és biztosítja megfelelő részvételüket.

Adminisztratív terhek

| 1.19 | Az irányelv 16. cikke számos jelentéstételi kötelezettséget ír elő, amelyet elsősorban helyi és regionális önkormányzatoknak kell teljesíteniük. Az RB szerint ennek nem szabadna aránytalan adminisztratív terhelést rónia a településekre és régiókra. Ebben az összefüggésben meg kell említeni, hogy a jelentésekre fordított figyelmet, emberi és pénzügyi eszközöket nem lehet ugyanakkor a talajdegradáció megelőzésére is fordítani, pedig a talajdegradáció csökkentésének kellene az előtérben állnia. |
| --- | --- |

1.19

Az irányelv 16. cikke számos jelentéstételi kötelezettséget ír elő, amelyet elsősorban helyi és regionális önkormányzatoknak kell teljesíteniük. Az RB szerint ennek nem szabadna aránytalan adminisztratív terhelést rónia a településekre és régiókra. Ebben az összefüggésben meg kell említeni, hogy a jelentésekre fordított figyelmet, emberi és pénzügyi eszközöket nem lehet ugyanakkor a talajdegradáció megelőzésére is fordítani, pedig a talajdegradáció csökkentésének kellene az előtérben állnia.

| 1.20 | Az RB egyetért a talajpolitikának az ágazati politikákba való külső integrációjával és az összes kormányzati szinten történő szabályozással (3. cikk). Ha az ágazati politikák végrehajtásáról van szó, tartózkodással kell szemlélni a meglévő adatok alapján végzett kötelező ellenőrzések (talajvizsgálatok) bevezetését. Az ellenőrzés csak a talaj veszélyeztetése esetén lényeges. Mivel a politika már jelenleg is keretmeghatározó jellegű, a talaj vizsgálata a végrehajtás során általában szükségtelen. Bonyolultabb és összetettebb helyzetekben már jelenleg is kötelező a környezeti hatástanulmány elvégzése. |
| --- | --- |

1.20

Az RB egyetért a talajpolitikának az ágazati politikákba való külső integrációjával és az összes kormányzati szinten történő szabályozással (3. cikk). Ha az ágazati politikák végrehajtásáról van szó, tartózkodással kell szemlélni a meglévő adatok alapján végzett kötelező ellenőrzések (talajvizsgálatok) bevezetését. Az ellenőrzés csak a talaj veszélyeztetése esetén lényeges. Mivel a politika már jelenleg is keretmeghatározó jellegű, a talaj vizsgálata a végrehajtás során általában szükségtelen. Bonyolultabb és összetettebb helyzetekben már jelenleg is kötelező a környezeti hatástanulmány elvégzése.

| 1.21 | Az RB aggodalmát fejezi ki az adminisztratív terhek miatt, amelyek – a helyi és regionális önkormányzatok számára – a veszélyeztetett területek azonosításából, tízévenkénti felülvizsgálati kötelezettségükből (6. cikk) és a szennyezett területek jegyzékének felülvizsgálatából (10. és 11. cikk) adódnak. |
| --- | --- |

1.21

Az RB aggodalmát fejezi ki az adminisztratív terhek miatt, amelyek – a helyi és regionális önkormányzatok számára – a veszélyeztetett területek azonosításából, tízévenkénti felülvizsgálati kötelezettségükből (6. cikk) és a szennyezett területek jegyzékének felülvizsgálatából (10. és 11. cikk) adódnak.

| 1.22 | Az RB megállapítja, hogy az irányelvtervezet számos felmérési és jelentési kötelezettséget határoz meg, valamint előírásokat tartalmaz olyan tervek és programok létrehozásához, amelyek stratégiai környezeti vizsgálatra kötelezettek lehetnek, és mindez jelentős többletterhet eredményez a végrehajtás során. Az uniós szabályozásból messzemenően ki kell hagyni a jelentési kötelezettségeket, valamint a stratégiai környezeti vizsgálatra kötelezett terveket és programokat. |
| --- | --- |

1.22

Az RB megállapítja, hogy az irányelvtervezet számos felmérési és jelentési kötelezettséget határoz meg, valamint előírásokat tartalmaz olyan tervek és programok létrehozásához, amelyek stratégiai környezeti vizsgálatra kötelezettek lehetnek, és mindez jelentős többletterhet eredményez a végrehajtás során. Az uniós szabályozásból messzemenően ki kell hagyni a jelentési kötelezettségeket, valamint a stratégiai környezeti vizsgálatra kötelezett terveket és programokat.

| 1.23 | Az RB azt az álláspontot képviseli, hogy a nyilvánosság részvételének a környezetvédelmi tájékoztatásról szóló irányelvben szabályozott esetekre kellene korlátozódnia. |
| --- | --- |

1.23

Az RB azt az álláspontot képviseli, hogy a nyilvánosság részvételének a környezetvédelmi tájékoztatásról szóló irányelvben szabályozott esetekre kellene korlátozódnia.

Intézkedéscsomagok a talajdegradációs folyamatok ellen

| 1.24 | Az RB azt szeretné, ha nem lennének konkrét kötelezettségek meghatározva az érintett önkormányzatok számára a szennyezett területek tényleges tisztítására és kezelésére vonatkozóan (13. cikk). Az önkormányzatok biztosítják, hogy a tisztítás ténylegesen megtörténik. Bizonyos kérdéseket az adott tagállamban hatályos jog és szabályozás, valamint az adott helyi talajhelyzet függvényében kell szemlélni. Mindenképpen továbbra is az említett hatóságok felelősek a szennyezett területek kezeléséért. |
| --- | --- |

1.24

Az RB azt szeretné, ha nem lennének konkrét kötelezettségek meghatározva az érintett önkormányzatok számára a szennyezett területek tényleges tisztítására és kezelésére vonatkozóan (13. cikk). Az önkormányzatok biztosítják, hogy a tisztítás ténylegesen megtörténik. Bizonyos kérdéseket az adott tagállamban hatályos jog és szabályozás, valamint az adott helyi talajhelyzet függvényében kell szemlélni. Mindenképpen továbbra is az említett hatóságok felelősek a szennyezett területek kezeléséért.

| 1.25 | Az RB elégedett a funkciónak megfelelő helyreállítással (1.1. és 13.2. cikk). Az intézkedéseket a talaj (jelenlegi) használatától függően határozzák meg. |
| --- | --- |

1.25

Az RB elégedett a funkciónak megfelelő helyreállítással (1.1. és 13.2. cikk). Az intézkedéseket a talaj (jelenlegi) használatától függően határozzák meg.

| 1.26 | A hatásvizsgálat említi, hogy a talajdegradáció csökkenésére irányuló intézkedések társadalmi szempontból bőségesen megtérülnek. Az RB egyetért ezzel a következtetéssel, de megjegyzi, hogy ennek eléréséhez először be kell ruházni a talajba. A tapasztalat azt mutatja, hogy a talaj-helyreállítási projektek végrehajtása főként a településeken és a régiókban gyakran a pénzügyi források hiánya miatt stagnál. |
| --- | --- |

1.26

A hatásvizsgálat említi, hogy a talajdegradáció csökkenésére irányuló intézkedések társadalmi szempontból bőségesen megtérülnek. Az RB egyetért ezzel a következtetéssel, de megjegyzi, hogy ennek eléréséhez először be kell ruházni a talajba. A tapasztalat azt mutatja, hogy a talaj-helyreállítási projektek végrehajtása főként a településeken és a régiókban gyakran a pénzügyi források hiánya miatt stagnál.

| 1.27 | A talaj állapotáról szóló jelentés bevezetését (12. cikk) az RB európai támogatásnak tekinti a szennyezett talajú területek azonosításához, mivel a jelentés egyrészt hozzájárul a szennyezett területek jegyzékének naprakészen tartásához, másrészt a más tagállamokból érkező telekvásárlókat átlátható módon információval látja el és ezzel gazdasági károktól óvja meg őket. Ez gyakorlatilag kiegészíti a 4. cikkben említett „a szennyező fizet” elvet. |
| --- | --- |

1.27

A talaj állapotáról szóló jelentés bevezetését (12. cikk) az RB európai támogatásnak tekinti a szennyezett talajú területek azonosításához, mivel a jelentés egyrészt hozzájárul a szennyezett területek jegyzékének naprakészen tartásához, másrészt a más tagállamokból érkező telekvásárlókat átlátható módon információval látja el és ezzel gazdasági károktól óvja meg őket. Ez gyakorlatilag kiegészíti a 4. cikkben említett „a szennyező fizet” elvet.

| 1.28 | Az RB úgy véli, hogy a talajfunkciók megőrzését célzó intézkedések meghatározása során a társadalmi és gazdasági aspektusok mellett biztonsági szempontokra és az archeológiai, geológiai és geomorfológiai örökségre is figyelmet kell fordítani (8. cikk). |
| --- | --- |

1.28

Az RB úgy véli, hogy a talajfunkciók megőrzését célzó intézkedések meghatározása során a társadalmi és gazdasági aspektusok mellett biztonsági szempontokra és az archeológiai, geológiai és geomorfológiai örökségre is figyelmet kell fordítani (8. cikk).

| 1.29 | Az RB úgy véli, hogy az Európai Bizottság a szennyezett területek helyreállítására szolgáló nemzeti finanszírozási modellekre irányuló követelése (13. cikk) nem veszi kellőképpen figyelembe a már létező specifikus regionális (finanszírozási) modelleket, amelyek az eddigi gyakorlatban már beváltak. Az erre a területre vonatkozó európai uniós előírások félő, hogy inkább akadályt jelentenek. |
| --- | --- |

1.29

Az RB úgy véli, hogy az Európai Bizottság a szennyezett területek helyreállítására szolgáló nemzeti finanszírozási modellekre irányuló követelése (13. cikk) nem veszi kellőképpen figyelembe a már létező specifikus regionális (finanszírozási) modelleket, amelyek az eddigi gyakorlatban már beváltak. Az erre a területre vonatkozó európai uniós előírások félő, hogy inkább akadályt jelentenek.

Legjobb gyakorlatok

| 1.30 | Az RB szerint az Európai Bizottság javaslatának egyik sarokköve egy információcserére szolgáló platform létrehozása (17. cikk). A helyi és regionális önkormányzatoknak – gyakorlati tudásukra és megszerzett tapasztalataikra tekintettel – aktívan részt kellene venniük ezen a platformon. |
| --- | --- |

1.30

Az RB szerint az Európai Bizottság javaslatának egyik sarokköve egy információcserére szolgáló platform létrehozása (17. cikk). A helyi és regionális önkormányzatoknak – gyakorlati tudásukra és megszerzett tapasztalataikra tekintettel – aktívan részt kellene venniük ezen a platformon.

2.   A Régiók Bizottsága ajánlásai

| 2.1 | Az RB szükségesnek tartja, hogy az Európai Bizottság útmutatóként összeállítsa a költséghatékony intézkedések listáját, amelyből a tagállamok ötletet meríthetnek intézkedéscsomagjaik összeállításához saját megítélésük szerint. Azok a tagállamok, amelyek még nem folytatnak talajvédelmi politikát, vagy éppen most dolgozzák ki azt, csak akkor végezhetnek eredményes munkát, ha elegendő ismerettel rendelkeznek. |
| --- | --- |

2.1

Az RB szükségesnek tartja, hogy az Európai Bizottság útmutatóként összeállítsa a költséghatékony intézkedések listáját, amelyből a tagállamok ötletet meríthetnek intézkedéscsomagjaik összeállításához saját megítélésük szerint. Azok a tagállamok, amelyek még nem folytatnak talajvédelmi politikát, vagy éppen most dolgozzák ki azt, csak akkor végezhetnek eredményes munkát, ha elegendő ismerettel rendelkeznek.

| 2.2 | Az RB azt javasolja, hogy ne legyen kiterjesztett európai jelentéstételi kötelezettség, hanem ehelyett a tagállamok saját jelentési rendszerüket alkalmazhassák, az Európai Bizottság pedig hozzáférhessen ezekhez az információkhoz (16. cikk). |
| --- | --- |

2.2

Az RB azt javasolja, hogy ne legyen kiterjesztett európai jelentéstételi kötelezettség, hanem ehelyett a tagállamok saját jelentési rendszerüket alkalmazhassák, az Európai Bizottság pedig hozzáférhessen ezekhez az információkhoz (16. cikk).

| 2.3 | A veszélyeztetett területek kijelölése kisebb adminisztratív terheléssel nagyon célzottan történhet, amennyiben előzőleg alkalmazható lenne egy gyors ellenőrzés annak kiderítésére, mely veszélyek nem jöhetnek szóba az érintett tagállamban a talaj (egyes részei) esetében (6. cikk). A veszélyeztetett területek felülvizsgálata és a szennyezett területek jegyzéke esetében szükségtelen a teljes felülvizsgálat. Elegendő lehet az ellenőrzési adatok alapján végzett aktualizálás. |
| --- | --- |

2.3

A veszélyeztetett területek kijelölése kisebb adminisztratív terheléssel nagyon célzottan történhet, amennyiben előzőleg alkalmazható lenne egy gyors ellenőrzés annak kiderítésére, mely veszélyek nem jöhetnek szóba az érintett tagállamban a talaj (egyes részei) esetében (6. cikk). A veszélyeztetett területek felülvizsgálata és a szennyezett területek jegyzéke esetében szükségtelen a teljes felülvizsgálat. Elegendő lehet az ellenőrzési adatok alapján végzett aktualizálás.

| 2.4 | Az RB az Európai Bizottság tematikus stratégiában bejelentett vizsgálati menetrendjének további konkretizálása, valamint a prioritások és az ütemezés meghatározása mellett foglal állást. Az éghajlatváltozásnak a talajra gyakorolt következményeire elsődleges fontossággal kell felhívni a figyelmet. Köztudott, hogy az éghajlatváltozás a szerves anyagok gyorsabb lebomlásához vezet(het). A szerves anyagoknak a talaj működésében betöltött igen fontos szerepét tekintve az éghajlatváltozás jelentős következményekhez vezethet a fenntartható talajkezelés szempontjából. |
| --- | --- |

2.4

Az RB az Európai Bizottság tematikus stratégiában bejelentett vizsgálati menetrendjének további konkretizálása, valamint a prioritások és az ütemezés meghatározása mellett foglal állást. Az éghajlatváltozásnak a talajra gyakorolt következményeire elsődleges fontossággal kell felhívni a figyelmet. Köztudott, hogy az éghajlatváltozás a szerves anyagok gyorsabb lebomlásához vezet(het). A szerves anyagoknak a talaj működésében betöltött igen fontos szerepét tekintve az éghajlatváltozás jelentős következményekhez vezethet a fenntartható talajkezelés szempontjából.

1. ajánlás

1. cikk

| A bizottsági javaslat szövege | Az RB által javasolt módosítás |
| --- | --- |
| 1. | Ezen irányelv létrehozza a talajvédelem és a talajnak a következő környezeti, gazdasági, társadalmi és kulturális funkciók betöltésére vonatkozó képességei megőrzésének keretrendszerét:






  (a) | biomassza-termelés, a mezőgazdaságban és az erdőgazdálkodásban egyaránt; |

A bizottsági javaslat szövege

Az RB által javasolt módosítás

1.

Ezen irányelv létrehozza a talajvédelem és a talajnak a következő környezeti, gazdasági, társadalmi és kulturális funkciók betöltésére vonatkozó képességei megőrzésének keretrendszerét:

(a)

biomassza-termelés, a mezőgazdaságban és az erdőgazdálkodásban egyaránt;

| (b) | a tápanyagok, az anyagok és a víz raktározása, szűrése és átalakítása; |
| --- | --- |

(b)

a tápanyagok, az anyagok és a víz raktározása, szűrése és átalakítása;

| (c) | a biológiai sokféleség alapja, úgymint élőhely, fajok és génállomány; |
| --- | --- |

(c)

a biológiai sokféleség alapja, úgymint élőhely, fajok és génállomány;

| (d) | az emberek és az emberi tevékenységek fizikai és kulturális környezete; |
| --- | --- |

(d)

az emberek és az emberi tevékenységek fizikai és kulturális környezete;

| (e) | nyersanyagforrás; |
| --- | --- |

(e)

nyersanyagforrás;

| (f) | szénforrás; |
| --- | --- |

(f)

szénforrás;

| (g) | geológiai és archeológiai örökség hordozója. |
| --- | --- |

(g)

geológiai és archeológiai örökség hordozója.

Ezért ez az irányelv intézkedéseket állapít meg mind a természetes módon létrejövő, mind sokrétű emberi tevékenység által okozott, a talajnak a fent említett funkciók betöltésére vonatkozó képességét aláásó talajromlási folyamatok megelőzése céljából. Ezen intézkedések között szerepel e folyamatok hatásainak csökkentése, valamint a megromlott állapotú talajoknak legalább az aktuális és tervezett használattal konzisztens működőképesség szintjére való helyreállítása.

| 1. | Ezen irányelv létrehozza a talajvédelem és a talajnak adott esetben a következő környezeti, gazdasági, társadalmi és kulturális funkciók betöltésére vonatkozó képességei megőrzésének keretrendszerét:






  (a) | biomassza-termelés, a mezőgazdaságban és az erdőgazdálkodásban egyaránt; |
| --- | --- | --- |

1.

Ezen irányelv létrehozza a talajvédelem és a talajnak adott esetben a következő környezeti, gazdasági, társadalmi és kulturális funkciók betöltésére vonatkozó képességei megőrzésének keretrendszerét:

(a)

biomassza-termelés, a mezőgazdaságban és az erdőgazdálkodásban egyaránt;

| (b) | a tápanyagok, az anyagok és a víz raktározása, szűrése és átalakítása; |
| --- | --- |

(b)

a tápanyagok, az anyagok és a víz raktározása, szűrése és átalakítása;

| (c) | a biológiai sokféleség alapja, úgymint élőhely, fajok és génállomány; |
| --- | --- |

(c)

a biológiai sokféleség alapja, úgymint élőhely, fajok és génállomány;

| (d) | az emberek és az emberi tevékenységek fizikai és kulturális környezete; |
| --- | --- |

(d)

az emberek és az emberi tevékenységek fizikai és kulturális környezete;

| (e) | nyersanyagforrás; |
| --- | --- |

(e)

nyersanyagforrás;

| (f) | szénforrás; |
| --- | --- |

(f)

szénforrás;

| (g) | geológiai, geomorfológiai és archeológiai örökség hordozója. |
| --- | --- |

(g)

geológiai, geomorfológiai és archeológiai örökség hordozója.

Ezért ez az irányelv intézkedéseket állapít meg mind a természetes módon létrejövő, mind a sokrétű emberi tevékenység által okozott, a talajnak a fent említett funkciók betöltésére vonatkozó képességét aláásó talajromlási folyamatok megelőzése céljából. Ezen intézkedések között szerepel e folyamatok hatásainak csökkentése, valamint a megromlott állapotú talajoknak legalább az aktuális és tervezett használattal konzisztens működőképesség szintjére való helyreállítása.

Indokolás

A cikk egyértelművé teszi, hogy a funkciónak megfelelő cselekvésről van szó. A jelenlegi megfogalmazás úgy értelmezhető, hogy a talaj az összes említett funkciót egyszerre töltheti be.

A geológiai és archeológiai örökség mellett a talaj a geomorfológiai örökséget is őrzi. Geomorfológia alatt a talajnak a tájban való megjelenési formáját értjük. Ahol ez a megjelenési forma különleges értéket jelent, ott figyelmet kell fordítani megőrzésére.

2. ajánlás

3. cikk

| A bizottsági javaslat szövege | Az RB által javasolt módosítás |
| --- | --- |
| A talajromlási folyamatokat esetlegesen súlyosbító vagy csökkentő ágazati szakpolitikák kialakításakor a tagállamoknak azonosítaniuk, jellemezniük és értékelniük kell az ilyen politikáknak a talajromlási folyamatokra gyakorolt hatását, különösen a regionális és városi területrendezés, a közlekedés, az energia, a mezőgazdaság, a vidékfejlesztés, az erdőgazdálkodás, a nyersanyag-kitermelés, a kereskedelem és az ipar, a termékpolitika, a turizmus, az éghajlatváltozás, a környezet, a természet és a táj szakpolitikáinak területén.
  A tagállamok ezeket az eredményeket nyilvánosságra hozzák. | A talajromlási folyamatokat esetlegesensúlyosbító vagy csökkentő ágazati szakpolitikák kialakításakor a tagállamoknak azonosítaniuk, ésjellemezniük és értékelniük kell az ilyen politikáknak a talajromlási folyamatokra gyakorolt hatását, különösen a regionális és városi területrendezés, a közlekedés, az energia, a mezőgazdaság, a vidékfejlesztés, az erdőgazdálkodás, a nyersanyag-kitermelés, a kereskedelem és az ipar, a termékpolitika, a turizmus, az éghajlatváltozás, a környezet, a természet és a táj szakpolitikáinak területén.
  A tagállamok ezeket az eredményeket nyilvánosságra hozzák.

  Az Európai Bizottságnak a közösségi politika és jogalkotás kialakít
  ása során a külső integrációt kell alkalmaznia a talaj tárgyában. |

A bizottsági javaslat szövege

Az RB által javasolt módosítás

A talajromlási folyamatokat esetlegesen súlyosbító vagy csökkentő ágazati szakpolitikák kialakításakor a tagállamoknak azonosítaniuk, jellemezniük és értékelniük kell az ilyen politikáknak a talajromlási folyamatokra gyakorolt hatását, különösen a regionális és városi területrendezés, a közlekedés, az energia, a mezőgazdaság, a vidékfejlesztés, az erdőgazdálkodás, a nyersanyag-kitermelés, a kereskedelem és az ipar, a termékpolitika, a turizmus, az éghajlatváltozás, a környezet, a természet és a táj szakpolitikáinak területén.

A tagállamok ezeket az eredményeket nyilvánosságra hozzák.

A talajromlási folyamatokat esetlegesensúlyosbító vagy csökkentő ágazati szakpolitikák kialakításakor a tagállamoknak azonosítaniuk, ésjellemezniük és értékelniük kell az ilyen politikáknak a talajromlási folyamatokra gyakorolt hatását, különösen a regionális és városi területrendezés, a közlekedés, az energia, a mezőgazdaság, a vidékfejlesztés, az erdőgazdálkodás, a nyersanyag-kitermelés, a kereskedelem és az ipar, a termékpolitika, a turizmus, az éghajlatváltozás, a környezet, a természet és a táj szakpolitikáinak területén.

A tagállamok ezeket az eredményeket nyilvánosságra hozzák.

Az Európai Bizottságnak a közösségi politika és jogalkotás kialakít
  ása során a külső integrációt kell alkalmaznia a talaj tárgyában.

Indokolás

Az RB meg van elégedve a külső politikák integrálásával a 3. cikkben leírtak szerint. Ugyanakkor úgy véli, hogy ennek nemcsak a tagállamok, hanem az EU számára is kötelezőnek kellene lennie.

3. ajánlás

6. cikk

| A bizottsági javaslat szövege | Az RB által javasolt módosítás |
| --- | --- |
| 1.   Az [átültetés időpontját] követő öt éven belül a tagállamoknak nemzeti területükön a megfelelő szinten azonosítaniuk kell azokat a területeket, amelyekkel kapcsolatban döntő bizonyíték áll rendelkezésre arra vonatkozóan, illetve jogosan merül fel annak gyanúja, hogy az alábbiakban felsorolt talajromlási folyamatok közül egy vagy több már megjelent, vagy a közeljövőben valószínűleg megjelenik (a továbbiakban: veszélyeztetett területek):






  (a) | víz- vagy szélerózió; |

A bizottsági javaslat szövege

Az RB által javasolt módosítás

1.   Az [átültetés időpontját] követő öt éven belül a tagállamoknak nemzeti területükön a megfelelő szinten azonosítaniuk kell azokat a területeket, amelyekkel kapcsolatban döntő bizonyíték áll rendelkezésre arra vonatkozóan, illetve jogosan merül fel annak gyanúja, hogy az alábbiakban felsorolt talajromlási folyamatok közül egy vagy több már megjelent, vagy a közeljövőben valószínűleg megjelenik (a továbbiakban: veszélyeztetett területek):

(a)

víz- vagy szélerózió;

| (b) | a szerves anyagok csökkenése, amelyet a talaj szervesanyag-tartalmának folyamatosan csökkenő tendenciája okoz, ha figyelmen kívül hagyjuk a le nem bomlott növényi és állati hulladékokat, részleges bomlástermékeiket és a talaj-biomasszát; |
| --- | --- |

(b)

a szerves anyagok csökkenése, amelyet a talaj szervesanyag-tartalmának folyamatosan csökkenő tendenciája okoz, ha figyelmen kívül hagyjuk a le nem bomlott növényi és állati hulladékokat, részleges bomlástermékeiket és a talaj-biomasszát;

| (c) | a térfogatsűrűség növekedése és a talaj porozitásának csökkenése révén létrejövő tömörödés; |
| --- | --- |

(c)

a térfogatsűrűség növekedése és a talaj porozitásának csökkenése révén létrejövő tömörödés;

| (e) | az oldható sók talajban való felhalmozódása révén kialakuló szikesedés; |
| --- | --- |

(e)

az oldható sók talajban való felhalmozódása révén kialakuló szikesedés;

| (f) | a lejtés, a talaj és a kőzet mérsékelten gyors vagy gyors mozgása által okozott földcsuszamlások. |
| --- | --- |

(f)

a lejtés, a talaj és a kőzet mérsékelten gyors vagy gyors mozgása által okozott földcsuszamlások.

A veszélyeztetett területek azonosítása céljából a tagállamok kötelesek valamennyi talajromlási folyamat tekintetében alkalmazni legalább az I. mellékletben felsorolt elemeket, és kötelesek figyelembe venni e folyamatok hatásait az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására és az elsivatagosodásra.

2.   Az (1) bekezdés értelmében azonosított veszélyeztetett területek jegyzékét nyilvánosságra kell hozni, és legalább tízévenként felül kell vizsgálni.

1.   Az [átültetés időpontját] követő öt éven belül a tagállamoknak nemzeti területükön a megítélésük szerint megfelelő kormányzati, valamint földrajzi szinten azonosítaniuk kell azokat a területeket, amelyekkel kapcsolatban döntő bizonyíték áll rendelkezésre arra vonatkozóan, illetve jogosan merül fel annak gyanúja, hogy az alábbiakban felsorolt talajromlási folyamatok közül egy vagy több már megjelent, vagy a közeljövőben valószínűleg megjelenik (a továbbiakban: veszélyeztetett területek):

| (a) | víz- vagy szélerózió; |
| --- | --- |

(a)

víz- vagy szélerózió;

| (b) | a szerves anyagok csökkenése, amelyet a talaj szervesanyag-tartalmának folyamatosan csökkenő tendenciája okoz, ha figyelmen kívül hagyjuk a le nem bomlott növényi és állati hulladékokat, részleges bomlástermékeiket és a talaj-biomasszát; |
| --- | --- |

(b)

a szerves anyagok csökkenése, amelyet a talaj szervesanyag-tartalmának folyamatosan csökkenő tendenciája okoz, ha figyelmen kívül hagyjuk a le nem bomlott növényi és állati hulladékokat, részleges bomlástermékeiket és a talaj-biomasszát;

| (c) | a térfogatsűrűség növekedése és a talaj porozitásának csökkenése révén létrejövő tömörödés; |
| --- | --- |

(c)

a térfogatsűrűség növekedése és a talaj porozitásának csökkenése révén létrejövő tömörödés;

| (e) | az oldható sók talajban való felhalmozódása révén kialakuló szikesedés; |
| --- | --- |

(e)

az oldható sók talajban való felhalmozódása révén kialakuló szikesedés;

| (f) | a lejtés, a talaj és a kőzet mérsékelten gyors vagy gyors mozgása által okozott földcsuszamlások. |
| --- | --- |

(f)

a lejtés, a talaj és a kőzet mérsékelten gyors vagy gyors mozgása által okozott földcsuszamlások.

A veszélyeztetett területek azonosítása céljából a tagállamok kötelesek valamennyi talajromlási folyamat tekintetében egy gyors ellenőrzést végezni annak kiderítésére, mely folyamatok nem lényegesek az érintett tagállamban a talaj (egyes részei) esetében. A többi talajromlási folyamatra vonatkozóan listát kell készíteni az esetleges veszélyeztetett területekről. A veszélyeztetett területek végleges kijelölése a potenciálisan veszélyeztetett te
  rületek jegyzékének közelebbi vizsgálata révén történik, és ehhez alkalmazni kell legalább az I. mellékletben felsorolt elemeket, és kötelező
  sek figyelembe venni e folyamatok hatásait az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására és az elsivatagosodásra.

2.   Az (1) bekezdés értelmében azonosított veszélyeztetett területek jegyzékét nyilvánosságra kell hozni, és legalább tízévenként felül kell vizsgálni
  aktualizálni.

Indokolás

1. bekezdés: A tagállamok maguk határozzák meg, milyen kormányzati szintről és földrajzi egységből indulnak ki a veszélyeztetett területek kijelölésekor. A veszélyeztetett területeken hozandó intézkedésekről való döntés és a megfelelők kiválasztása a tagállamok saját politikai döntése. A veszélyeztetett területek kijelölése előtt gyors ellenőrzést kell végezni, amely alapján kizárhatók bizonyos kérdések. A további vizsgálatnak okkal kell bekövetkeznie. Az első ellenőrzés alapján az I. mellékletben felsorolt elemek segítségével történhet meg a veszélyeztetett területek pontosabb kijelölése. Példaként említhetjük a szerves anyagokkal foglalkozó részt. A mezőgazdasági területeken parcellánként változik a szervesanyag-tartalom (heterogén területek). A szervesanyag-tartalom lassan pótlódik, gyakran parcellaszinten, ezt pedig elsősorban megfelelő mezőgazdasági hasznosítással, környezetvédelmi feltételességgel (cross compliance) lehet szabályozni.

2. bekezdés: Az Európai Bizottság által javasolt „felül kell vizsgálni” kifejezés azt sugallja, hogy tízévenként teljes vizsgálatot kell végezni. Fontosabb, hogy a tagállamok jó ellenőrzési rendszerrel rendelkezzenek, amelynek segítségével tízévenként aktualizálni tudják a veszélyeztetett területek jegyzékét.

4. ajánlás

8. cikk

| A bizottsági javaslat szövege | Az RB által javasolt módosítás |
| --- | --- |
| 1.   Az 1. cikk (1) bekezdésében említett talajfunkciók megőrzése céljából a tagállamok a megfelelő szinten intézkedési programokat készítenek a 6. cikk alapján azonosított veszélyeztetett területek tekintetében; a programok magukban foglalják legalább a kockázatcsökkentési célokat, a célok eléréséhez szükséges megfelelő intézkedéseket, ezen intézkedések végrehajtásának menetrendjét és az intézkedések finanszírozását szolgáló magán- vagy állami juttatások költségelőirányzatát.
  2.   Az intézkedési programok (1) bekezdés szerinti elkészítése és felülvizsgálata során a tagállamok kellő figyelmet fordítanak a tervezett intézkedések szociális és gazdasági hatásaira.
  A tagállamok kötelesek biztosítani az intézkedések költséghatékonyságát, műszaki megvalósíthatóságát, és az intézkedések bevezetése előtt költség-haszon elemzéseket tartalmazó hatásvizsgálatokat végeznek.
  Az intézkedéscsomagokban a tagállamoknak jelezniük kell, hogyan kívánják végrehajtani az intézkedéseket, és azok milyen módon járulnak hozzá a kitűzött környezetvédelmi célokhoz.
  3.   Ha egy területet több különböző talajromlási folyamat veszélyeztet egyidejűleg, a tagállamok elfogadhatnak olyan egyedi programot, amelyben valamennyi azonosított veszély tekintetében meghatározzák a megfelelő kockázatcsökkentési célokat és a célok eléréséhez szükséges lépéseket.
  4.   Az intézkedési programokat az [átültetés időpontját] követő hét éven belül el kell készíteni, és végrehajtásukat legkésőbb az említett időpontot követő nyolc éven belül meg kell kezdeni.
  Az intézkedési programokat nyilvánosságra kell hozni, és legalább öt évenként felül kell vizsgálni. | 1.   Az 1. cikk (1) bekezdésében említett talajfunkciók megőrzése céljából a tagállamok a megítélésük szerint megfelelő kormányzati és földrajzi szinten intézkedési programokat készítenek a 6. cikk alapján azonosított veszélyeztetett területek tekintetében; a programok magukban foglalják legalább a kockázatcsökkentési célokat, a célok eléréséhez szükséges megfelelő intézkedéseket, ezen intézkedések végrehajtásának menetrendjét és az intézkedések finanszírozását szolgáló magán- vagy állami juttatások költségelőirányzatát.
  2.   Az intézkedési programok (1) bekezdés szerinti elkészítése és felülvizsgálata során a tagállamok kellő figyelmet fordítanak a tervezett intézkedések szociális és gazdasági hatásaira, valamint a biztonságra és az archeológiai, geomorfológiai és geológiai örökségre gyakorolt hatásaikra.

  A tagállamok kötelesek biztosítani az intézkedések költséghatékonyságát, műszaki megvalósíthatóságát, és az intézkedések bevezetése előtt költség-haszon elemzéseket tartalmazó hatásvizsgálatokat végeznek.

  Az intézkedéscsomagokban a tagállamoknak jelezniük kell, hogyan kívánják végrehajtani az intézkedéseket, és azok milyen módon járulnak hozzá a kitűzött környezetvédelmi célokhoz.
  3.   Ha egy területet több különböző talajromlási folyamat veszélyeztet egyidejűleg, a tagállamok elfogadhatnak olyan egyedi programot, amelyben valamennyi azonosított veszély tekintetében meghatározzák a megfelelő kockázatcsökkentési célokat és a célok eléréséhez szükséges lépéseket.
  4.   Az intézkedési programokat az [átültetés időpontját] követő hét
  a 17. cikk 2. pontjában említett útmutató megjelenését követő
  három
  öt éven belül el kell készíteni, és végrehajtásukat legkésőbb az említett időpontot követő nyolc
  négy éven belül meg kell kezdeni.
  Az intézkedési programokat nyilvánosságra kell hozni, és legalább öt évenként felül kell vizsgálni. |

A bizottsági javaslat szövege

Az RB által javasolt módosítás

1.   Az 1. cikk (1) bekezdésében említett talajfunkciók megőrzése céljából a tagállamok a megfelelő szinten intézkedési programokat készítenek a 6. cikk alapján azonosított veszélyeztetett területek tekintetében; a programok magukban foglalják legalább a kockázatcsökkentési célokat, a célok eléréséhez szükséges megfelelő intézkedéseket, ezen intézkedések végrehajtásának menetrendjét és az intézkedések finanszírozását szolgáló magán- vagy állami juttatások költségelőirányzatát.

2.   Az intézkedési programok (1) bekezdés szerinti elkészítése és felülvizsgálata során a tagállamok kellő figyelmet fordítanak a tervezett intézkedések szociális és gazdasági hatásaira.

A tagállamok kötelesek biztosítani az intézkedések költséghatékonyságát, műszaki megvalósíthatóságát, és az intézkedések bevezetése előtt költség-haszon elemzéseket tartalmazó hatásvizsgálatokat végeznek.

Az intézkedéscsomagokban a tagállamoknak jelezniük kell, hogyan kívánják végrehajtani az intézkedéseket, és azok milyen módon járulnak hozzá a kitűzött környezetvédelmi célokhoz.

3.   Ha egy területet több különböző talajromlási folyamat veszélyeztet egyidejűleg, a tagállamok elfogadhatnak olyan egyedi programot, amelyben valamennyi azonosított veszély tekintetében meghatározzák a megfelelő kockázatcsökkentési célokat és a célok eléréséhez szükséges lépéseket.

4.   Az intézkedési programokat az [átültetés időpontját] követő hét éven belül el kell készíteni, és végrehajtásukat legkésőbb az említett időpontot követő nyolc éven belül meg kell kezdeni.

Az intézkedési programokat nyilvánosságra kell hozni, és legalább öt évenként felül kell vizsgálni.

1.   Az 1. cikk (1) bekezdésében említett talajfunkciók megőrzése céljából a tagállamok a megítélésük szerint megfelelő kormányzati és földrajzi szinten intézkedési programokat készítenek a 6. cikk alapján azonosított veszélyeztetett területek tekintetében; a programok magukban foglalják legalább a kockázatcsökkentési célokat, a célok eléréséhez szükséges megfelelő intézkedéseket, ezen intézkedések végrehajtásának menetrendjét és az intézkedések finanszírozását szolgáló magán- vagy állami juttatások költségelőirányzatát.

2.   Az intézkedési programok (1) bekezdés szerinti elkészítése és felülvizsgálata során a tagállamok kellő figyelmet fordítanak a tervezett intézkedések szociális és gazdasági hatásaira, valamint a biztonságra és az archeológiai, geomorfológiai és geológiai örökségre gyakorolt hatásaikra.

A tagállamok kötelesek biztosítani az intézkedések költséghatékonyságát, műszaki megvalósíthatóságát, és az intézkedések bevezetése előtt költség-haszon elemzéseket tartalmazó hatásvizsgálatokat végeznek.

Az intézkedéscsomagokban a tagállamoknak jelezniük kell, hogyan kívánják végrehajtani az intézkedéseket, és azok milyen módon járulnak hozzá a kitűzött környezetvédelmi célokhoz.

3.   Ha egy területet több különböző talajromlási folyamat veszélyeztet egyidejűleg, a tagállamok elfogadhatnak olyan egyedi programot, amelyben valamennyi azonosított veszély tekintetében meghatározzák a megfelelő kockázatcsökkentési célokat és a célok eléréséhez szükséges lépéseket.

4.   Az intézkedési programokat az [átültetés időpontját] követő hét
  a 17. cikk 2. pontjában említett útmutató megjelenését követő
  három
  öt éven belül el kell készíteni, és végrehajtásukat legkésőbb az említett időpontot követő nyolc
  négy éven belül meg kell kezdeni.

Az intézkedési programokat nyilvánosságra kell hozni, és legalább öt évenként felül kell vizsgálni.

Indokolás

2. bekezdés: Az RB szerint túl szűk a szociális és gazdasági hatásokra való korlátozás. Fontosak a biztonsági, valamint a geomorfológiai, geológiai és archeológiai következmények is.

Az intézkedéseket a tagállamok maguk finanszírozzák. Ezért szükségtelen, hogy egy európai irányelv költséghatékony intézkedések megtételét ajánlja a tagállamoknak.

4. bekezdés: A bizottsági dokumentum az irányelv hatályba lépésének idejéből indul ki. Mielőtt azonban a nemzeti kormányzatok, a helyi és regionális önkormányzatok intézkedéseket tudnak hozni és végrehajtani, elegendő ismerettel kell rendelkezniük az ezzel kapcsolatos lehetőségekről. A költséghatékony intézkedések útmutatója, amelyről az önkormányzatok összeállíthatják politikájukat, ehhez szükséges feltétel (lásd a 9. és 10. ajánlást is). Ez lényeges többletértéket jelent az Európai Bizottság számára. Az RB ezért úgy véli, hogy az útmutató megjelenésének dátuma jobb kiindulópontot jelent.

5. ajánlás

10. cikk

| A bizottsági javaslat szövege | Az RB által javasolt módosítás |
| --- | --- |
| 1.   A 11. cikkben megfogalmazott eljárással összhangban a tagállamok azonosítják a nemzeti területükön található olyan területeket, ahol emberi tevékenység következményeként veszélyes anyag jelenléte mutatható ki olyan mértékben, amely a tagállamok szerint jelentősen veszélyezteti az emberi egészséget és a környezetet (a továbbiakban: szennyezett területek).
  A kockázatot a földterület jelenlegi és tervezett használatának figyelembevételével kell értékelni.
  2.   A tagállamok létrehozzák a szennyezett területek nemzeti jegyzékét (a továbbiakban: jegyzék). A jegyzéket nyilvánosságra kell hozni, és legalább ötévente felül kell vizsgálni. | 1.   A 11. cikkben megfogalmazott eljárással összhangban a tagállamok azonosítják a nemzeti területükön található olyan területeket, ahol emberi tevékenység következményeként veszélyes anyag jelenléte mutatható ki olyan mértékben, amely a tagállamok szerint jelentősen veszélyezteti az emberi egészséget és a környezetet (a továbbiakban: szennyezett területek).
  A kockázatot a földterület jelenlegi és tervezett használatának figyelembevételével kell értékelni.
  2.   A tagállamok létrehozzák a szennyezett területek nemzeti jegyzékét (a továbbiakban: jegyzék). A jegyzéket nyilvánosságra kell hozni, és szükség esetén ötévenként aktualizálni
  legalább ötévente felül kell vizsgálni. |

A bizottsági javaslat szövege

Az RB által javasolt módosítás

1.   A 11. cikkben megfogalmazott eljárással összhangban a tagállamok azonosítják a nemzeti területükön található olyan területeket, ahol emberi tevékenység következményeként veszélyes anyag jelenléte mutatható ki olyan mértékben, amely a tagállamok szerint jelentősen veszélyezteti az emberi egészséget és a környezetet (a továbbiakban: szennyezett területek).

A kockázatot a földterület jelenlegi és tervezett használatának figyelembevételével kell értékelni.

2.   A tagállamok létrehozzák a szennyezett területek nemzeti jegyzékét (a továbbiakban: jegyzék). A jegyzéket nyilvánosságra kell hozni, és legalább ötévente felül kell vizsgálni.

1.   A 11. cikkben megfogalmazott eljárással összhangban a tagállamok azonosítják a nemzeti területükön található olyan területeket, ahol emberi tevékenység következményeként veszélyes anyag jelenléte mutatható ki olyan mértékben, amely a tagállamok szerint jelentősen veszélyezteti az emberi egészséget és a környezetet (a továbbiakban: szennyezett területek).

A kockázatot a földterület jelenlegi és tervezett használatának figyelembevételével kell értékelni.

2.   A tagállamok létrehozzák a szennyezett területek nemzeti jegyzékét (a továbbiakban: jegyzék). A jegyzéket nyilvánosságra kell hozni, és szükség esetén ötévenként aktualizálni
  legalább ötévente felül kell vizsgálni.

Indokolás

Az Európai Bizottság által használt „felül kell vizsgálni” kifejezés azt sugallja, hogy ötévenként teljes vizsgálatot kell végezni. Fontosabb, hogy a tagállamok jó ellenőrzési rendszerrel rendelkezzenek, amelynek segítségével ötévenként aktualizálni tudják a veszélyeztetett területek jegyzékét.

6. ajánlás

11. cikk

| A bizottsági javaslat szövege | Az RB által javasolt módosítás |
| --- | --- |
| 1.   Az egyes tagállamok kijelölik a szennyezett területek azonosításáért felelős illetékes hatóságot.
  2.   Az [átültetés időpontját] követő öt éven belül az illetékes hatóságok azonosítják legalább azokat a területeket, ahol a II. mellékletben említett potenciálisan talajszennyező tevékenységek zajlanak vagy zajlottak a múltban.
  E célból figyelembe kell venni a II. melléklet 2. pontjában említett tevékenységeket a 96/61/EK tanácsi irányelv I. mellékletében meghatározott küszöbértékektől függetlenül, kivéve a 2003/361/EK bizottsági ajánlás melléklete 2. cikkének 3. pontjában meghatározott mikrovállalkozások által végzett tevékenységek, valamint az állatállomány neveléséhez kapcsolódó tevékenységek esetében.
  Az azonosítást rendszeres időközönként felül kell vizsgálni.
  3.   Az alábbi menetrendnek megfelelően az illetékes hatóságok megmérik a (2) bekezdésnek megfelelően azonosított területeken a veszélyes anyagok szintjét, továbbá ahol a szint arra enged következtetni, hogy a szennyezés jelentősen veszélyezteti az emberi egészséget és a környezetet, helyszíni kockázatfelmérést végeznek e területekkel kapcsolatban:






  (a) | az [átültetés időpontját] követő öt éven belül a területek legalább 10%-án; |

A bizottsági javaslat szövege

Az RB által javasolt módosítás

1.   Az egyes tagállamok kijelölik a szennyezett területek azonosításáért felelős illetékes hatóságot.

2.   Az [átültetés időpontját] követő öt éven belül az illetékes hatóságok azonosítják legalább azokat a területeket, ahol a II. mellékletben említett potenciálisan talajszennyező tevékenységek zajlanak vagy zajlottak a múltban.

E célból figyelembe kell venni a II. melléklet 2. pontjában említett tevékenységeket a 96/61/EK tanácsi irányelv I. mellékletében meghatározott küszöbértékektől függetlenül, kivéve a 2003/361/EK bizottsági ajánlás melléklete 2. cikkének 3. pontjában meghatározott mikrovállalkozások által végzett tevékenységek, valamint az állatállomány neveléséhez kapcsolódó tevékenységek esetében.

Az azonosítást rendszeres időközönként felül kell vizsgálni.

3.   Az alábbi menetrendnek megfelelően az illetékes hatóságok megmérik a (2) bekezdésnek megfelelően azonosított területeken a veszélyes anyagok szintjét, továbbá ahol a szint arra enged következtetni, hogy a szennyezés jelentősen veszélyezteti az emberi egészséget és a környezetet, helyszíni kockázatfelmérést végeznek e területekkel kapcsolatban:

(a)

az [átültetés időpontját] követő öt éven belül a területek legalább 10%-án;

| (b) | az [átültetés időpontját] követő 15 éven belül a területek legalább 60%-án; |
| --- | --- |

(b)

az [átültetés időpontját] követő 15 éven belül a területek legalább 60%-án;

| (c) | a fennmaradó területek esetében az [átültetés időpontját] követő 25 éven belül. |
| --- | --- |

(c)

a fennmaradó területek esetében az [átültetés időpontját] követő 25 éven belül.

1.   Az egyes tagállamok kijelölik a szennyezett területek azonosításáért felelős illetékes hatóságot.

2.   Az [átültetés időpontját] követő öt éven belül az illetékes hatóságok azonosítják legalább azokat a területeket, ahol a II. mellékletben említett potenciálisan talajszennyező tevékenységek zajlanak vagy zajlottak a múltban.

E célból figyelembe kell venni a II. melléklet 2. pontjában említett tevékenységeket a 96/61/EK tanácsi irányelv I. mellékletében meghatározott küszöbértékektől függetlenül, kivéve a 2003/361/EK bizottsági ajánlás melléklete 2. cikkének 3. pontjában meghatározott mikrovállalkozások által végzett tevékenységek, valamint az állatállomány neveléséhez kapcsolódó tevékenységek esetében.

Az azonosítást rendszeres időközönként felül kell vizsgálni
  aktualizálni kell.

3.   Az alábbi menetrendnek megfelelően az illetékes hatóságoknak
  megmérik a (2) bekezdésnek megfelelően azonosított területeken a veszélyes anyagok szintjét,
  kell gondoskodniuk arról, hogy a 2. bekezdésben leírtnak megfelel
  ő módon azonosított területeken felmérjék a szennyezés helyzetét, továbbá ahol a szint arra enged következtetni, hogy a szennyezés jelentősen veszélyezteti az emberi egészséget és a környezetet, helyszíni kockázatfelmérést végeznek e területekkel kapcsolatban:

| (a) | az [átültetés időpontját] követő öt éven belül a területek legalább 10%-án; |
| --- | --- |

(a)

az [átültetés időpontját] követő öt éven belül a területek legalább 10%-án;

| (b) | az [átültetés időpontját] követő 15 éven belül a területek legalább 60%-án; |
| --- | --- |

(b)

az [átültetés időpontját] követő 15 éven belül a területek legalább 60%-án;

| (c) | a fennmaradó területek esetében az [átültetés időpontját] követő 25 éven belül. |
| --- | --- |

(c)

a fennmaradó területek esetében az [átültetés időpontját] követő 25 éven belül.

Indokolás

Az illetékes szervek felelősek a szennyezett területek, illetve a közegészségre és a környezetre jelentett esetleges veszélyek feltérképezéséért. Ez nem jelenti azt, hogy az illetékes szerveknek maguknak kell elvégezni a vizsgálatokat az adott területeken. Általában elsősorban a szennyezőtől, tulajdonostól vagy használótól várják el a szennyezés felmérését. Ha senki nem vonható felelősségre a szennyezésért, az illetékes szervek dönthetnek úgy, hogy maguk végzik a vizsgálatot.

7. ajánlás

12. cikk

| A bizottsági javaslat szövege | Az RB által javasolt módosítás |
| --- | --- |
| 2.   A talaj állapotáról szóló jelentést a tagállam által kijelölt jogosult szerv vagy személy adja ki. Ez legalább a következő információkat tartalmazza:






  (a) | a területre vonatkozó, hivatalos nyilvántartás alapján rendelkezésre álló háttér-információ; |

A bizottsági javaslat szövege

Az RB által javasolt módosítás

2.   A talaj állapotáról szóló jelentést a tagállam által kijelölt jogosult szerv vagy személy adja ki. Ez legalább a következő információkat tartalmazza:

(a)

a területre vonatkozó, hivatalos nyilvántartás alapján rendelkezésre álló háttér-információ;

| (b) | a talajban található veszélyes anyagok koncentrációját meghatározó vegyi elemzés, azokra az anyagokra korlátozva, amelyek a területen zajló potenciálisan szennyező tevékenységhez kapcsolódnak; |
| --- | --- |

(b)

a talajban található veszélyes anyagok koncentrációját meghatározó vegyi elemzés, azokra az anyagokra korlátozva, amelyek a területen zajló potenciálisan szennyező tevékenységhez kapcsolódnak;

| (c) | az a koncentrációszint, amelynek esetében feltételezni lehet, hogy a szóban forgó veszélyes anyagok jelentős mértékben veszélyeztetik az emberi egészséget vagy a környezetet. |
| --- | --- |

(c)

az a koncentrációszint, amelynek esetében feltételezni lehet, hogy a szóban forgó veszélyes anyagok jelentős mértékben veszélyeztetik az emberi egészséget vagy a környezetet.

2.   A talaj állapotáról szóló jelentést a tagállam által kijelölt jogosult szerv vagy személy adja ki. Ez legalább a következő információkat tartalmazza:

| (a) | a területre vonatkozó, hivatalos nyilvántartás alapján rendelkezésre álló háttér-információ; |
| --- | --- |

(a)

a területre vonatkozó, hivatalos nyilvántartás alapján rendelkezésre álló háttér-információ;

| (b) | a talajban található veszélyes anyagok koncentrációját meghatározó vegyi elemzés, azokra az anyagokra korlátozva, amelyek a területen zajló potenciálisan szennyező tevékenységhez kapcsolódnak; |
| --- | --- |

(b)

a talajban található veszélyes anyagok koncentrációját meghatározó vegyi elemzés, azokra az anyagokra korlátozva, amelyek a területen zajló potenciálisan szennyező tevékenységhez kapcsolódnak;

| (c) | az a koncentrációszint, amelynek esetében feltételezni lehet, hogy a szóban forgó veszélyes anyagok jelentős mértékben veszélyeztetik az emberi egészséget vagy a környezetet, figyelembe véve az adott tagállamban folytatott kockázatkezelési és talaj-helyreállítási politikát és a talajjal kapcsolatos speciális helyi körülményeket. |
| --- | --- |

(c)

az a koncentrációszint, amelynek esetében feltételezni lehet, hogy a szóban forgó veszélyes anyagok jelentős mértékben veszélyeztetik az emberi egészséget vagy a környezetet, figyelembe véve az adott tagállamban folytatott kockázatkezelési és talaj-helyreállítási politikát és a talajjal kapcsolatos speciális helyi körülményeket.

Indokolás

A 2. bekezdés (c) pontja azt sugallja, hogy létezik egy jegyzék, amelyből kiderül, milyen koncentrációszint veszélyes. Az RB szerint az emberi egészségre vagy a környezetre jelentett esetleges kockázatok a terület használatától függenek. A használat ezenkívül változhat a terület eladása következtében.

Amennyiben a talaj állapotáról szóló jelentésben a terület lehetséges kockázatait is meg akarják említeni, akkor kockázati elemzést kell végezni, amelyben foglalkozni kell a terület jelenlegi és jóváhagyott jövőbeli használatával is.

A talaj állapotáról szóló jelentésben mozgásteret kell hagyni az adatok értelmezésének is, az adott tagállamban folytatott kockázat- és talaj-helyreállítási politikát figyelembe véve.

8. ajánlás

13. cikk

| A bizottsági javaslat szövege | Az RB által javasolt módosítás |
| --- | --- |
| 13. cikk
  Helyreállítás
  1.   A tagállamok biztosítják, hogy a jegyzékeikbe felvett szennyezett területeket helyreállítják.
  2.   A helyreállítás magában foglalja a szennyeződések eltávolítását, kezelését, elszigetelését vagy csökkentését célzó tevékenységeket, hogy a szennyezett terület – figyelembe véve a talaj jelenlegi és tervezett használatát – többé ne jelentsen veszélyt az emberi egészségre vagy a környezetre.
  3.   A tagállamok megfelelő mechanizmusokat alakítanak ki azon szennyezett területek helyreállításának finanszírozására, amelyek esetében a szennyező ismeretlen, a szennyezésért nem vonható felelősségre a nemzeti vagy közösségi jogszabályok alapján, illetve nem kényszeríthető a rehabilitáció költségeinek fedezésére a szennyező fizet elv alapján. | 13. cikk
  Helyreállítás
  1.   A tagállamok biztosítják, hogy a jegyzékeikbe felvett szennyezett területeket helyreállítják.
  2.   A helyreállítás magában foglalja a szennyeződések eltávolítását, kezelését, elszigetelését vagy csökkentését célzó tevékenységeket, hogy a szennyezett terület – figyelembe véve a talaj jelenlegi és tervezett használatát – többé ne jelentsen veszélyt az emberi egészségre vagy a környezetre.

  3.   A tényleges helyreállítás megkezdése előtt megengedhető az átmeneti intézkedések megtétele, amennyiben ezek célja, hogy ne legyen lehetséges a szennyező anyagokkal való érintkezés, ezek megfelelően megalapozottak és nem húzódnak el túlságosan hosszú ideig.
  4.   A tagállamok megfelelő mechanizmusokat alakítanak ki azon szennyezett területek helyreállításának finanszírozására, amelyek esetében a szennyező ismeretlen, a szennyezésért nem vonható felelősségre a nemzeti vagy közösségi jogszabályok alapján, illetve nem kényszeríthető a rehabilitáció költségeinek fedezésére a szennyező fizet elv alapján. A rendelkezésre álló EU-forrásokat fel lehet használni a helyreállítás finanszírozására. |

A bizottsági javaslat szövege

Az RB által javasolt módosítás

13. cikk

Helyreállítás

1.   A tagállamok biztosítják, hogy a jegyzékeikbe felvett szennyezett területeket helyreállítják.

2.   A helyreállítás magában foglalja a szennyeződések eltávolítását, kezelését, elszigetelését vagy csökkentését célzó tevékenységeket, hogy a szennyezett terület – figyelembe véve a talaj jelenlegi és tervezett használatát – többé ne jelentsen veszélyt az emberi egészségre vagy a környezetre.

3.   A tagállamok megfelelő mechanizmusokat alakítanak ki azon szennyezett területek helyreállításának finanszírozására, amelyek esetében a szennyező ismeretlen, a szennyezésért nem vonható felelősségre a nemzeti vagy közösségi jogszabályok alapján, illetve nem kényszeríthető a rehabilitáció költségeinek fedezésére a szennyező fizet elv alapján.

13. cikk

Helyreállítás

1.   A tagállamok biztosítják, hogy a jegyzékeikbe felvett szennyezett területeket helyreállítják.

2.   A helyreállítás magában foglalja a szennyeződések eltávolítását, kezelését, elszigetelését vagy csökkentését célzó tevékenységeket, hogy a szennyezett terület – figyelembe véve a talaj jelenlegi és tervezett használatát – többé ne jelentsen veszélyt az emberi egészségre vagy a környezetre.

3.   A tényleges helyreállítás megkezdése előtt megengedhető az átmeneti intézkedések megtétele, amennyiben ezek célja, hogy ne legyen lehetséges a szennyező anyagokkal való érintkezés, ezek megfelelően megalapozottak és nem húzódnak el túlságosan hosszú ideig.

4.   A tagállamok megfelelő mechanizmusokat alakítanak ki azon szennyezett területek helyreállításának finanszírozására, amelyek esetében a szennyező ismeretlen, a szennyezésért nem vonható felelősségre a nemzeti vagy közösségi jogszabályok alapján, illetve nem kényszeríthető a rehabilitáció költségeinek fedezésére a szennyező fizet elv alapján. A rendelkezésre álló EU-forrásokat fel lehet használni a helyreállítás finanszírozására.

Indokolás

A tényleges talaj-helyreállítási intézkedéseket, amennyiben ez környezeti-higiéniai szempontból megengedhető, el kell halasztani, ha más tevékenységekkel, például területrendezéssel, építési tervezéssel együtt költséghatékonyabban kivitelezhetők. Ebben az esetben átmeneti biztonsági intézkedéseket kell tenni.

9. ajánlás

16. cikk

| A bizottsági javaslat szövege | Az RB által javasolt módosítás |
| --- | --- |
| 1.   A tagállamok az [átültetés időpontját] követő nyolc éven belül és ezt követően minden ötödik évben a Bizottság rendelkezésére bocsátják a következő információkat:






  (a) | az 5. cikk értelmében tett kezdeményezések összegzését; |

A bizottsági javaslat szövege

Az RB által javasolt módosítás

1.   A tagállamok az [átültetés időpontját] követő nyolc éven belül és ezt követően minden ötödik évben a Bizottság rendelkezésére bocsátják a következő információkat:

(a)

az 5. cikk értelmében tett kezdeményezések összegzését;

| (b) | a 6. cikk (1) bekezdése értelmében meghatározott veszélyeztetett területeket; |
| --- | --- |

(b)

a 6. cikk (1) bekezdése értelmében meghatározott veszélyeztetett területeket;

| (c) | a kockázatok 7. cikk szerinti azonosításakor használt módszereket; |
| --- | --- |

(c)

a kockázatok 7. cikk szerinti azonosításakor használt módszereket;

| (d) | a 8. cikk alapján elfogadott intézkedési programokat, valamint a talajromlási folyamatok kockázatának és előfordulásának csökkentését irányzó intézkedések hatékonyságának értékelését; |
| --- | --- |

(d)

a 8. cikk alapján elfogadott intézkedési programokat, valamint a talajromlási folyamatok kockázatának és előfordulásának csökkentését irányzó intézkedések hatékonyságának értékelését;

| (e) | a 11. cikk (2) és (3) bekezdése szerinti azonosítás eredményét és a szennyezett területeknek a 10. cikk (2) bekezdése értelmében létrehozott jegyzékét; |
| --- | --- |

(e)

a 11. cikk (2) és (3) bekezdése szerinti azonosítás eredményét és a szennyezett területeknek a 10. cikk (2) bekezdése értelmében létrehozott jegyzékét;

| (f) | a 14. cikk értelmében elfogadott nemzeti rehabilitációs stratégiát; |
| --- | --- |

(f)

a 14. cikk értelmében elfogadott nemzeti rehabilitációs stratégiát;

| (g) | a nyilvánosság figyelmének felhívása érdekében a 15. cikk alapján tett kezdeményezések összegzését. |
| --- | --- |

(g)

a nyilvánosság figyelmének felhívása érdekében a 15. cikk alapján tett kezdeményezések összegzését.

1.   A tagállamok az [átültetés időpontját] követő nyolc éven belül és ezt követően minden ötödik évben hozzáférést biztosítanak a Bizottság számára
  rendelkezésére bocsátják
  azokhoz az adatokhoz, amelyekből a következő információkat állapíthatja meg:

| (a) | az 5. cikk értelmében tett kezdeményezések összegzését; |
| --- | --- |

(a)

az 5. cikk értelmében tett kezdeményezések összegzését;

| (a
  b) | a 6. cikk (1) bekezdése értelmében meghatározott veszélyeztetett területeket; |
| --- | --- |

(a
  b)

a 6. cikk (1) bekezdése értelmében meghatározott veszélyeztetett területeket;

| (b
  c) | a kockázatok 7. cikk szerinti azonosításakor használt módszereket; |
| --- | --- |

(b
  c)

a kockázatok 7. cikk szerinti azonosításakor használt módszereket;

| (d) | a 8. cikk alapján elfogadott intézkedési programokat, valamint a talajromlási folyamatok kocká
  zatának és előfordulásának csökkentését irányzó intézkedések hatékonyságának értékelését; |
| --- | --- |

(d)

a 8. cikk alapján elfogadott intézkedési programokat, valamint a talajromlási folyamatok kocká
  zatának és előfordulásának csökkentését irányzó intézkedések hatékonyságának értékelését;

| (c
  e) | a 11. cikk (2) és (3) bekezdése szerinti azonosítás eredményét és a szennyezett területeknek a 10. cikk (2) bekezdése értelmében létrehozott jegyzékét; |
| --- | --- |

(c
  e)

a 11. cikk (2) és (3) bekezdése szerinti azonosítás eredményét és a szennyezett területeknek a 10. cikk (2) bekezdése értelmében létrehozott jegyzékét;

| (f) | a 14. cikk értelmében elfogadott nemzeti rehabilitációs stratégiát; |
| --- | --- |

(f)

a 14. cikk értelmében elfogadott nemzeti rehabilitációs stratégiát;

| (g) | a nyilvánosság figyelmének felhívása érdekében a 15. cikk alapján tett kezdeményezések összegzését. |
| --- | --- |

(g)

a nyilvánosság figyelmének felhívása érdekében a 15. cikk alapján tett kezdeményezések összegzését.

2.   A tagállamok a 17. cikk 2. bekezdésében említett útmutató összeállításától számí
  tott három éven belül és ezt követően minden ötödik évben hozzáférést biztosítanak a Bizottság számára azokhoz az adatokhoz, amelyekből a következő információkat állapíthatja meg:

| (a) | az 5. cikk értelmében tett kezdeményezések összegzését; |
| --- | --- |

(a)

az 5. cikk értelmében tett kezdeményezések összegzését;

| (b) | a 8. cikk
  alapján elfogadott intézkedési programokat, valamint a talajromlási folyamatok kockázatának és előfordulásának csökkentését irányzó intézkedések hatékonyságának értékelését; |
| --- | --- |

(b)

a 8. cikk
  alapján elfogadott intézkedési programokat, valamint a talajromlási folyamatok kockázatának és előfordulásának csökkentését irányzó intézkedések hatékonyságának értékelését;

| (c) | a 14. cikk értelmében elfogadott nemzeti helyreállítási stratégiát; |
| --- | --- |

(c)

a 14. cikk értelmében elfogadott nemzeti helyreállítási stratégiát;

| (d) | a nyilvánosság figyelmének felhívása érdekében a 15. cikk alapján tett kezdeményezések összegzését. |
| --- | --- |

(d)

a nyilvánosság figyelmének felhívása érdekében a 15. cikk alapján tett kezdeményezések összegzését.

3.   A tagállamok az 1. és 2. bekezdésben említett adatok rendelkezésre bocsátásához saját rendszerüket használhatják.

Indokolás

Ez a cikk számos jelentéstételi kötelezettséget ír elő, amelyet elsősorban helyi és regionális önkormányzatoknak kell teljesíteniük. Az RB szerint ez egyenlőtlen adminisztratív terhelést jelent a települések és régiók számára. Az RB ezért azt javasolja, hogy a tagállamok használhassák saját jelentéstételi rendszerüket, az Európai Bizottság pedig hozzáférhessen ezekhez az információkhoz. Az Európai Bizottság által javasolt szöveg az a, b, c, d, e, f és g pontokban foglalt információkat ugyanúgy írja le. A kért információkat ezen irányelv hatályba lépése után nyolc éven belül kell rendelkezésre bocsátani. Az RB tovább szeretné csoportosítani az információtípusokat, és ehhez a következő menetrendet szeretné meghatározni:

| 1. | a tagállamok azonosítják a veszélyeztetett területeket, és jegyzéket készítenek róluk (lásd a bizottsági szöveg b, c és e pontját); |
| --- | --- |

1.

a tagállamok azonosítják a veszélyeztetett területeket, és jegyzéket készítenek róluk (lásd a bizottsági szöveg b, c és e pontját);

| 2. | az Európai Bizottság a 17. cikkben javasoltaknak megfelelően összeállítja az útmutatót (ld. a 10. ajánlást); |
| --- | --- |

2.

az Európai Bizottság a 17. cikkben javasoltaknak megfelelően összeállítja az útmutatót (ld. a 10. ajánlást);

| 3. | a tagállamok összeállítják intézkedéscsomagjukat (lásd a bizottsági szöveg a, d, f és g pontját). |
| --- | --- |

3.

a tagállamok összeállítják intézkedéscsomagjukat (lásd a bizottsági szöveg a, d, f és g pontját).

A tagállamok csak akkor tudnak intézkedéscsomagot összeállítani és intézkedéseket tenni, ha elegendő tudás és belátás birtokában vannak a talajvédelem témájában. A tudás tehát nélkülözhetetlen előfeltétele a bizottsági szöveg a, d, f és g pontjában foglalt kötelezettségeknek. A víz keretirányelv és a levegőminőséggel kapcsolatos európai jogalkotás tapasztalatai azt mutatják, fontos, hogy az Európai Bizottság kötelezve legyen a minden ismeretet, lehetséges megoldást és a „legjobb gyakorlatokat” tartalmazó útmutató kidolgozására, mielőtt a tagállamok kötelesek intézkedéscsomagjaik meghatározására. Ez érvényes például a bizottsági szöveg 1. (a) pontjára, amely a lezáródásról szól. A lezáródást csökkentő vagy megelőző intézkedések nem eléggé egyértelműek. Megoldások a területrendezés, az építéstechnika és a pénzügyi keretek terén találhatók.

10. ajánlás

17. cikk

| A bizottsági javaslat szövege | Az RB által javasolt módosítás |
| --- | --- |
| A [hatályba lépést] követő egy éven belül a Bizottság egy platformot állít fel a tagállamok és az érintett felek között zajló, a 6. cikk szerinti veszélyes területek azonosítását és a szennyezett területek kockázatértékelésének jelenleg használatos vagy fejlesztés alatt álló módszereit érintő információcsere céljából. | 1.   A [hatályba lépést] követő egy éven belül a Bizottság egy platformot állít fel a tagállamok és az érintett felek között zajló, a 6. cikk szerinti veszélyes területek azonosítását és a szennyezett területek kockázatértékelésének jelenleg használatos vagy fejlesztés alatt álló módszereit érintő információcsere céljából.

  2.   Az Európai Bizottság ezen irányelv hatályba lépését követő három éven belül fogja elvégezni a talajvédelmi tematikus stratégiában meghirdetett, az irányelv átültetésének stratégiájával kapcsolatos tevékenységeket. A tevékenységek céljai többek között a következők:








  (a) | olyan költséghatékony intézkedések áttekintő útmutatójának összeállítása, amelyeket a tagállamok saját belátásuk szerint tehetnek meg; |

A bizottsági javaslat szövege

Az RB által javasolt módosítás

A [hatályba lépést] követő egy éven belül a Bizottság egy platformot állít fel a tagállamok és az érintett felek között zajló, a 6. cikk szerinti veszélyes területek azonosítását és a szennyezett területek kockázatértékelésének jelenleg használatos vagy fejlesztés alatt álló módszereit érintő információcsere céljából.

1.   A [hatályba lépést] követő egy éven belül a Bizottság egy platformot állít fel a tagállamok és az érintett felek között zajló, a 6. cikk szerinti veszélyes területek azonosítását és a szennyezett területek kockázatértékelésének jelenleg használatos vagy fejlesztés alatt álló módszereit érintő információcsere céljából.

2.   Az Európai Bizottság ezen irányelv hatályba lépését követő három éven belül fogja elvégezni a talajvédelmi tematikus stratégiában meghirdetett, az irányelv átültetésének stratégiájával kapcsolatos tevékenységeket. A tevékenységek céljai többek között a következők:

(a)

olyan költséghatékony intézkedések áttekintő útmutatójának összeállítása, amelyeket a tagállamok saját belátásuk szerint tehetnek meg;

| (b) | a „legjobb gyakorlatok” útmutatójának összeállítása, amelyek csökkentik a talaj lezáródásának negatív hatásait. |
| --- | --- |

(b)

a „legjobb gyakorlatok” útmutatójának összeállítása, amelyek csökkentik a talaj lezáródásának negatív hatásait.

3.   Amennyiben az e cikk 1. bekezdésében említett információcsere alapján szükség mutatkozik a talajszennyezés kockázatelemzési módszereinek összehangolására, az Euró
  pai Bizottságnak – összhangban az EK-Szerződés 251. cikkével – a talajszennyezési kockázatelemzés ügyében közös kritériumokat kell elfogadnia.

Indokolás

2. bekezdés: A tematikus talajvédelmi stratégiában az Európai Bizottság tevékenységeket javasol a „legjobb gyakorlatok” ismertetésére. Az Európai Bizottság szerint a 25 tagállamból kilenc dolgozott ki talajvédelmi politikát. Az európai talajvédelmi stratégia sikere érdekében létfontosságú, hogy a nemzeti kormányok, a regionális és helyi önkormányzatok intézkedéseket tegyenek. A költséghatékony intézkedések útmutatója, amelyről az önkormányzatok összeállíthatják politikájukat, ehhez lényeges feltétel (lásd a 9. ajánlást is).

3. bekezdés: A bizottsági javaslatban ez a szöveg a 18. cikk 2. bekezdésében szerepel. A komitológiai eljárás (lásd a 11. ajánlást) és a legjobb gyakorlatok összeállításának fontossága miatt azonban ezt a rendelkezést a 17. cikkben helyeztük el.

11. ajánlás

18. cikk

| A bizottsági javaslat szövege | Az RB által javasolt módosítás |
| --- | --- |
| 2.   Amennyiben a 17. cikkben említett információcsere alapján szükség mutatkozik a talajszennyezés kockázat-elemzési módszereinek összehangolására, a Bizottságnak a talajszennyezési kockázatelemzés ügyében közös kritériumokat kell elfogadnia a 19. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően. | 2.   Amennyiben a 17. cikkben említett információcsere alapján szükség mutatkozik a talajszennyezés kockázat-elemzési módszereinek összehangolására, a Bizottságnak
  a talajszennyezési kockázatelemzés ügyében közös kritériumokat kell elfogadnia a 19. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően. |

A bizottsági javaslat szövege

Az RB által javasolt módosítás

2.   Amennyiben a 17. cikkben említett információcsere alapján szükség mutatkozik a talajszennyezés kockázat-elemzési módszereinek összehangolására, a Bizottságnak a talajszennyezési kockázatelemzés ügyében közös kritériumokat kell elfogadnia a 19. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően.

2.   Amennyiben a 17. cikkben említett információcsere alapján szükség mutatkozik a talajszennyezés kockázat-elemzési módszereinek összehangolására, a Bizottságnak
  a talajszennyezési kockázatelemzés ügyében közös kritériumokat kell elfogadnia a 19. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően.

Indokolás

Az RB úgy véli, hogy a talajszennyezés közösségi kockázatelemzési módszereinek megállapítása lényeges lehet az emberek, állatok és növények Közösségen belüli azonos szintű védelméhez. Az Európai Bizottság az ilyen döntések esetében a komitológiai eljárás alkalmazását javasolja. A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy egy ilyen döntésnek lényeges vonatkozásai vannak az uniós talajvédelmi politika hatókörére nézve. A regionális és helyi önkormányzatoknak részt kell venniük az ilyen döntésekben. Ezért javasoljuk, hogy a megfelelő döntés maradjon a 17. cikkben említett fórumé, az Európai Parlament és a Miniszterek Tanácsa pedig egy további határozatot hozzon.

12. ajánlás

21. cikk

| A bizottsági javaslat szövege | Az RB által javasolt módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság legkésőbb [a hatályba lépés után 15 évvel] felülvizsgálja ezt az irányelvet és – amennyiben helyénvaló – javasolja a szükséges módosításokat. | A Bizottság legkésőbb [a hatályba lépés
  a 17. cikk 2. bekezdésében említett útmutatók közzététele után 15 évvel] felülvizsgálja ezt az irányelvet és – amennyiben helyénvaló – javasolja a szükséges módosításokat. |

A bizottsági javaslat szövege

Az RB által javasolt módosítás

A Bizottság legkésőbb [a hatályba lépés után 15 évvel] felülvizsgálja ezt az irányelvet és – amennyiben helyénvaló – javasolja a szükséges módosításokat.

A Bizottság legkésőbb [a hatályba lépés
  a 17. cikk 2. bekezdésében említett útmutatók közzététele után 15 évvel] felülvizsgálja ezt az irányelvet és – amennyiben helyénvaló – javasolja a szükséges módosításokat.

Indokolás

A bizottsági dokumentum az irányelv hatályba lépésének idejéből indul ki. Az európai talajvédelmi stratégia sikere érdekében létfontosságú, hogy a nemzeti kormányok, a regionális és helyi önkormányzatok megtegyék az intézkedéseket. A helyi és regionális önkormányzatok csak akkor tudják kidolgozni politikájukat, ha rendelkezésükre áll a költséghatékony intézkedések útmutatója (lásd a 9. és 10. ajánlást is). Az RB ezért úgy véli, jobb kiindulópont az útmutatók közzététele, vagyis az az időpont, amikor a tagállamok elegendő ismerettel rendelkeznek az intézkedések megtételéhez.

13. ajánlás

II. Melléklet

| A bizottsági javaslat szövege | Az RB által javasolt módosítás |
| --- | --- |
| II. MELLÉKLET
  A potenciálisan talajszennyező tevékenységek listája






  1. | Olyan létesítmények, ahol veszélyes anyagok a 96/82/EK tanácsi irányelv (Seveso) I. melléklete 2. oszlopának 1. és 2. részében jelzett mennyiséggel megegyező vagy azt meghaladó mennyiségben vannak vagy voltak jelen. |

A bizottsági javaslat szövege

Az RB által javasolt módosítás

II. MELLÉKLET

A potenciálisan talajszennyező tevékenységek listája

1.

Olyan létesítmények, ahol veszélyes anyagok a 96/82/EK tanácsi irányelv (Seveso) I. melléklete 2. oszlopának 1. és 2. részében jelzett mennyiséggel megegyező vagy azt meghaladó mennyiségben vannak vagy voltak jelen.

| 2. | A 96/61/EK tanácsi irányelv I. mellékletében felsorolt tevékenységek. |
| --- | --- |

2.

A 96/61/EK tanácsi irányelv I. mellékletében felsorolt tevékenységek.

| 3. | Repülőterek. |
| --- | --- |

3.

Repülőterek.

| 4. | Kikötők. |
| --- | --- |

4.

Kikötők.

| 5. | Volt katonai létesítmények. |
| --- | --- |

5.

Volt katonai létesítmények.

| 6. | Benzin- és üzemanyagtöltő állomások. |
| --- | --- |

6.

Benzin- és üzemanyagtöltő állomások.

| 7. | Vegytisztítók. |
| --- | --- |

7.

Vegytisztítók.

| 8. | A 96/82/EK tanácsi irányelv hatálya alá nem tartozó bányászati létesítmények, ideértve a 2006/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározott ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítményeket. |
| --- | --- |

8.

A 96/82/EK tanácsi irányelv hatálya alá nem tartozó bányászati létesítmények, ideértve a 2006/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározott ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítményeket.

| 9. | Az 1999/31/EK tanácsi irányelvben meghatározott hulladéklerakók. |
| --- | --- |

9.

Az 1999/31/EK tanácsi irányelvben meghatározott hulladéklerakók.

| 10. | Szennyvíztisztító telepek. |
| --- | --- |

10.

Szennyvíztisztító telepek.

| 11. | Veszélyes anyagok szállítására használt vezetékek. |
| --- | --- |

11.

Veszélyes anyagok szállítására használt vezetékek.

II. MELLÉKLET

A potenciálisan talajszennyező tevékenységek listája

| 1. | Olyan létesítmények, ahol veszélyes anyagok a 96/82/EK tanácsi irányelv (Seveso) I. melléklete 2. oszlopának 1. és 2. részében jelzett mennyiséggel megegyező vagy azt meghaladó mennyiségben vannak vagy voltak jelen. |
| --- | --- |

1.

Olyan létesítmények, ahol veszélyes anyagok a 96/82/EK tanácsi irányelv (Seveso) I. melléklete 2. oszlopának 1. és 2. részében jelzett mennyiséggel megegyező vagy azt meghaladó mennyiségben vannak vagy voltak jelen.

| 2. | A 96/61/EK tanácsi irányelv I. mellékletében felsorolt tevékenységek. |
| --- | --- |

2.

A 96/61/EK tanácsi irányelv I. mellékletében felsorolt tevékenységek.

| 3. | Repülőterek. |
| --- | --- |

3.

Repülőterek.

| 4. | Kikötők. |
| --- | --- |

4.

Kikötők.

| 5. | Volt katonai létesítmények. |
| --- | --- |

5.

Volt katonai létesítmények.

| 6. | Benzin- és üzemanyagtöltő állomások. |
| --- | --- |

6.

Benzin- és üzemanyagtöltő állomások.

| 7. | Vegytisztítók. |
| --- | --- |

7.

Vegytisztítók.

| 8. | A 96/82/EK tanácsi irányelv hatálya alá nem tartozó bányászati létesítmények, ideértve a 2006/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározott ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítményeket. |
| --- | --- |

8.

A 96/82/EK tanácsi irányelv hatálya alá nem tartozó bányászati létesítmények, ideértve a 2006/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározott ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítményeket.

| 9. | Az 1999/31/EK tanácsi irányelvben meghatározott hulladéklerakók. |
| --- | --- |

9.

Az 1999/31/EK tanácsi irányelvben meghatározott hulladéklerakók.

| 10. | Szennyvíztisztító telepek. |
| --- | --- |

10.

Szennyvíztisztító telepek.

| 11. | Veszélyes anyagok szállítására használt vezetékek, amennyiben nem rendelkeznek stratégiai vagy katonai funkcióval. |
| --- | --- |

11.

Veszélyes anyagok szállítására használt vezetékek, amennyiben nem rendelkeznek stratégiai vagy katonai funkcióval.

Indokolás

Itt olyan nagy gáz- és olajvezetékekre gondolunk, amelyek energiaforrások megfelelő szállításához vagy katonai célokra szükségesek. Az RB úgy véli, hogy az energiaszállítás folyamatossága és katonai szempontok miatt nem tehető közzé az ilyen vezetékek helyzete. Az e vezetékek helyzetével kapcsolatos nyilvános, könnyen hozzáférhető ismeretek ugyanis terrorcselekményekhez is felhasználhatók lennének.

Kelt Brüsszelben, 2007. február 13-án.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Michel DELEBARRE

---

(1)  HL C 128, 2003.5.29., 43. o.

1

---

| 30.6.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 146/48 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 146/48

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tematikus stratégia a peszticidek fenntartható használatáról

(2007/C 146/06)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | üdvözli az Európai Bizottság tematikus stratégiáját, mivel a stratégia a peszticidek témakörének integrált, holisztikus megközelítését fogja át, amely sok lehetőséget nyújt az ökológiai téren szükséges további javulásra, |
| --- | --- |

—

üdvözli az Európai Bizottság tematikus stratégiáját, mivel a stratégia a peszticidek témakörének integrált, holisztikus megközelítését fogja át, amely sok lehetőséget nyújt az ökológiai téren szükséges további javulásra,

| — | sajnálatát fejezi ki, amiért a hatályos rendelkezések nem voltak képesek megakadályozni, hogy az élelmiszerekben éveken át nőtt a növényvédőszer-maradványok mennyisége; ezért üdvözli, hogy a tematikus stratégia révén szigorodnia kell az élelmiszerekben lévő növényvédőszer-maradványok ellenőrzésének, |
| --- | --- |

—

sajnálatát fejezi ki, amiért a hatályos rendelkezések nem voltak képesek megakadályozni, hogy az élelmiszerekben éveken át nőtt a növényvédőszer-maradványok mennyisége; ezért üdvözli, hogy a tematikus stratégia révén szigorodnia kell az élelmiszerekben lévő növényvédőszer-maradványok ellenőrzésének,

| — | úgy véli, hogy a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló rendeletre tett javaslat szerinti zónákra osztás nem veszi kellő mértékben figyelembe a geológiai, földrajzi és hidrológiai szempontokat az egyes zónákon belül. Az ilyen különbségekből adódóan eltérő a veszélyes peszticidek beszivárgásának, illetve kimosódásának kockázata, ennek pedig tükröződnie kellene a jogalkotásban; sajnálatát fejezi ki, amiért a zónákra való felosztás nem veszi figyelembe a tagállamokban a peszticidek használatára vonatkozó szabályozás létező szabványait, |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló rendeletre tett javaslat szerinti zónákra osztás nem veszi kellő mértékben figyelembe a geológiai, földrajzi és hidrológiai szempontokat az egyes zónákon belül. Az ilyen különbségekből adódóan eltérő a veszélyes peszticidek beszivárgásának, illetve kimosódásának kockázata, ennek pedig tükröződnie kellene a jogalkotásban; sajnálatát fejezi ki, amiért a zónákra való felosztás nem veszi figyelembe a tagállamokban a peszticidek használatára vonatkozó szabályozás létező szabványait,

| — | úgy véli, hogy nem ideális megoldás az Európai Bizottság azon javaslata, mely szerint a peszticideket kötelezően kölcsönösen el kell ismerni a zónákon belül, mivel ez a felszíni vizek növényvédő szerek általi fokozottabb szennyezését okozhatja, |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy nem ideális megoldás az Európai Bizottság azon javaslata, mely szerint a peszticideket kötelezően kölcsönösen el kell ismerni a zónákon belül, mivel ez a felszíni vizek növényvédő szerek általi fokozottabb szennyezését okozhatja,

| — | véleménye szerint a COM(2006) 388 rendelet jogi alapját ki kellene terjeszteni a környezetet érintő 175. cikkre, |
| --- | --- |

—

véleménye szerint a COM(2006) 388 rendelet jogi alapját ki kellene terjeszteni a környezetet érintő 175. cikkre,

| — | kéri, hogy dolgozzanak ki mennyiségi célokat a peszticidek felhasználásának csökkentése érdekében. |
| --- | --- |

—

kéri, hogy dolgozzanak ki mennyiségi célokat a peszticidek felhasználásának csökkentése érdekében.

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel a „Tematikus stratégia a peszticidek fenntartható használatáról” című, a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett európai bizottsági közleményre (COM(2006) 372 final), „A peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról” című, európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó európai bizottsági javaslatra (COM(2006) 373 final – 2006/0132 (COD)), valamint a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó európai bizottsági javaslatra (COM(2006) 388 final – 2006/0136 (COD));

tekintettel az Európai Bizottság 2006. július 12-i határozatára, amely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének harmadik bekezdése (COM(2006) 372 final), 175. cikkének első bekezdése – összefüggésben a 265. cikk első bekezdésével – (COM(2006) 373 final – 2006/0132 (COD)), valamint a 152. cikk negyedik bekezdése – összefüggésben a 265. cikk első bekezdésével – (COM(2006)388 final – 2006/0136 (COD)) alapján kikéri a Régiók Bizottságának véleményét e tárgyban;

tekintettel Elnökségének 2006. április 25-i határozatára, amely szerint a „Fenntartható fejlődés” szakbizottságot megbízza e vélemény kidolgozásával;

tekintettel véleményére a következő tárgyban: „A Bizottság javaslata tanácsi irányelvre közösségi intézkedések rendelkezési kereteinek létrehozására vonatkozóan a vízügyi politika területén” (COM(1997) 49 final – CdR 171/97 fin (1));

tekintettel 2006. december 6-i véleményére a következő tárgyban: „A Bizottság közleménye – A biológiai sokféleség csökkenésének megállítása 2010-ig – és azon túl” (COM(2006) 216 final – CdR 159/2006 fin);

tekintettel a „Fenntartható fejlődés” szakbizottság által 2006. november 27-én elfogadott véleménytervezetre (CdR 316/2006 rév. 1 – előadó: Bjørn DAHL, Roskilde polgármestere (DK/ALDE)),

a 2007. február 13-14-én tartott 68. plenáris ülésén (a február 13-i ülésnapon) egyhangúlag elfogadta az alábbi véleményt.

1.   A Régiók Bizottsága nézetei

Általános megjegyzések

A Régiók Bizottsága

| 1.1 | üdvözli az Európai Bizottság tematikus stratégiáját, mivel a stratégia a peszticidek témakörének integrált, holisztikus megközelítését fogja át, amely sok lehetőséget nyújt az ökológiai téren szükséges további javulásra; |
| --- | --- |

1.1

üdvözli az Európai Bizottság tematikus stratégiáját, mivel a stratégia a peszticidek témakörének integrált, holisztikus megközelítését fogja át, amely sok lehetőséget nyújt az ökológiai téren szükséges további javulásra;

| 1.2 | üdvözli, hogy az Európai Bizottság az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósággal összefüggő eljárásokat és feladatokat folyamatosan aktualizálja. Ily módon biztosítható, hogy az EU idevágó rendelkezései összhangban legyenek a legújabb tudományos ismeretekkel; mindez a környezet és az emberi egészség javára szolgál; |
| --- | --- |

1.2

üdvözli, hogy az Európai Bizottság az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósággal összefüggő eljárásokat és feladatokat folyamatosan aktualizálja. Ily módon biztosítható, hogy az EU idevágó rendelkezései összhangban legyenek a legújabb tudományos ismeretekkel; mindez a környezet és az emberi egészség javára szolgál;

| 1.3 | egyetért a tematikus stratégia célkitűzéseivel, mely szerint emelni kell a környezet- és az egészségvédelem szintjét a növényvédő szerek használatának korlátozásával, ugyanakkor elő kell mozdítani a kevésbé ártalmas alternatívák fellelésére irányuló kutatást; |
| --- | --- |

1.3

egyetért a tematikus stratégia célkitűzéseivel, mely szerint emelni kell a környezet- és az egészségvédelem szintjét a növényvédő szerek használatának korlátozásával, ugyanakkor elő kell mozdítani a kevésbé ártalmas alternatívák fellelésére irányuló kutatást;

| 1.4 | szót emel amellett, hogy az állatkísérletekben gyűjtött adatok ne essenek az adatvédelmi rendelkezések hatálya alá. Ezáltal elkerülhető az állatkísérletek felesleges megismétlése, valamint hozzá lehet járulni az állatkísérletek végzésének lehető legnagyobb mértékű korlátozásához; |
| --- | --- |

1.4

szót emel amellett, hogy az állatkísérletekben gyűjtött adatok ne essenek az adatvédelmi rendelkezések hatálya alá. Ezáltal elkerülhető az állatkísérletek felesleges megismétlése, valamint hozzá lehet járulni az állatkísérletek végzésének lehető legnagyobb mértékű korlátozásához;

| 1.5 | üdvözli, hogy a tematikus stratégiával létrejöttek a növényvédő szerek alkalmazásának azon eseteire vonatkozó vezérelvek, amelyek nem szerepeltek a korábbi közösségi rendelkezésekben; |
| --- | --- |

1.5

üdvözli, hogy a tematikus stratégiával létrejöttek a növényvédő szerek alkalmazásának azon eseteire vonatkozó vezérelvek, amelyek nem szerepeltek a korábbi közösségi rendelkezésekben;

| 1.6 | üdvözli, hogy a stratégia átfogja a tematikus stratégia célkitűzéseinek megvalósítása során a tagállamok által elért eredmények ellenőrzésére, valamint az ezzel kapcsolatos jelentéstételre szolgáló eszközöket; |
| --- | --- |

1.6

üdvözli, hogy a stratégia átfogja a tematikus stratégia célkitűzéseinek megvalósítása során a tagállamok által elért eredmények ellenőrzésére, valamint az ezzel kapcsolatos jelentéstételre szolgáló eszközöket;

| 1.7 | elismeri, hogy a peszticidek ésszerű alkalmazása nagymértékben növelheti a termelést, ahogyan ezt az Európai Bizottság hatástanulmánya (SEC(2006) 894) bemutatta, ugyanakkor e termékek alkalmazása még mindig súlyos környezeti hatásokkal jár; |
| --- | --- |

1.7

elismeri, hogy a peszticidek ésszerű alkalmazása nagymértékben növelheti a termelést, ahogyan ezt az Európai Bizottság hatástanulmánya (SEC(2006) 894) bemutatta, ugyanakkor e termékek alkalmazása még mindig súlyos környezeti hatásokkal jár;

| 1.8 | ezenkívül elismeri, hogy az EU növényvédőszer-gyártó ipara jelentős munkaadó, amely összességében körülbelül 26 000 munkahelyet biztosít; ezért üdvözli, hogy a tematikus stratégia révén a hatástanulmány szerint további 3 000 munkahely teremthető ezen a területen, a mezőgazdaság legalább 380 millió euró összegű nyereséggel számolhat, valamint a tematikus stratégia összhangban van a lisszaboni stratégia célkitűzéseivel; |
| --- | --- |

1.8

ezenkívül elismeri, hogy az EU növényvédőszer-gyártó ipara jelentős munkaadó, amely összességében körülbelül 26 000 munkahelyet biztosít; ezért üdvözli, hogy a tematikus stratégia révén a hatástanulmány szerint további 3 000 munkahely teremthető ezen a területen, a mezőgazdaság legalább 380 millió euró összegű nyereséggel számolhat, valamint a tematikus stratégia összhangban van a lisszaboni stratégia célkitűzéseivel;

| 1.9 | üdvözli, hogy a stratégia célja a biztonság növelése a növényvédő szerek alkalmazása során, mégpedig a berendezések vizsgálata és tanúsítása, a peszticidek biztonságos tárolásának előmozdítása, valamint a kereskedők és az ipari felhasználók oktatására irányuló intézkedések révén; ezáltal a peszticidek hatékonyabban alkalmazhatók valamennyi érdekelt javára; |
| --- | --- |

1.9

üdvözli, hogy a stratégia célja a biztonság növelése a növényvédő szerek alkalmazása során, mégpedig a berendezések vizsgálata és tanúsítása, a peszticidek biztonságos tárolásának előmozdítása, valamint a kereskedők és az ipari felhasználók oktatására irányuló intézkedések révén; ezáltal a peszticidek hatékonyabban alkalmazhatók valamennyi érdekelt javára;

| 1.10 | sajnálatát fejezi ki, amiért a hatályos rendelkezések nem voltak képesek megakadályozni, hogy az élelmiszerekben éveken át nőtt a növényvédőszer-maradványok mennyisége; ezért üdvözli, hogy a tematikus stratégia révén szigorodnia kell az élelmiszerekben lévő növényvédőszer-maradványok ellenőrzésének; és sürgeti az olyan országokból importált élelmiszerek és tápanyagok növényvédőszermaradvány-tartalmának szigorú vizsgálatát, amelyekben a növényvédő szerek használatára vonatkozó korlátozások kevésbé szigorúak lehetnek; |
| --- | --- |

1.10

sajnálatát fejezi ki, amiért a hatályos rendelkezések nem voltak képesek megakadályozni, hogy az élelmiszerekben éveken át nőtt a növényvédőszer-maradványok mennyisége; ezért üdvözli, hogy a tematikus stratégia révén szigorodnia kell az élelmiszerekben lévő növényvédőszer-maradványok ellenőrzésének; és sürgeti az olyan országokból importált élelmiszerek és tápanyagok növényvédőszermaradvány-tartalmának szigorú vizsgálatát, amelyekben a növényvédő szerek használatára vonatkozó korlátozások kevésbé szigorúak lehetnek;

| 1.11 | üdvözli, hogy a peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló javaslat utal a vízügyi keretirányelvre. Ezáltal koherensebbé válnak az EU környezetvédelemre irányuló erőfeszítései; ezért kéri, hogy a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló rendeletre irányuló javaslat is utaljon a vízügyi keretirányelvre; |
| --- | --- |

1.11

üdvözli, hogy a peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló javaslat utal a vízügyi keretirányelvre. Ezáltal koherensebbé válnak az EU környezetvédelemre irányuló erőfeszítései; ezért kéri, hogy a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló rendeletre irányuló javaslat is utaljon a vízügyi keretirányelvre;

| 1.12 | teljes mértékben érthetőnek tartja az Európai Bizottság kívánalmát, mely szerint erősíteni kell a versenyt, a fejlődést és a szabad kereskedelmet az Európai Unióban, elengedhetetlennek tartja azonban, hogy a növényvédő szerekre irányuló tematikus stratégia középpontjában a környezet és a polgárok egészsége álljon; |
| --- | --- |

1.12

teljes mértékben érthetőnek tartja az Európai Bizottság kívánalmát, mely szerint erősíteni kell a versenyt, a fejlődést és a szabad kereskedelmet az Európai Unióban, elengedhetetlennek tartja azonban, hogy a növényvédő szerekre irányuló tematikus stratégia középpontjában a környezet és a polgárok egészsége álljon;

| 1.13 | ezért úgy véli, hogy peszticideknek a három zónán belüli, a rendeletjavaslatban előirányzott kölcsönös elismerésére vonatkozó kötelezettség nem helyénvaló a hatályos rendelkezésekhez viszonyítva. A tagállamokban ugyanazon zónák különböző adottságokkal rendelkeznek, ezért az egyes tagállamoknak továbbra is joguk kell, hogy legyen arra, hogy szigorúbb szabványokat alkalmazhassanak a növényvédő szerekre vonatkozóan. Például több tagállamban a felszín alatti kezeletlen vizet ivóvízként használják fel. A korábban tiltott peszticidek kötelező bevezetése révén ez a gyakorlat veszélybe kerülhet, és súlyos gazdasági következményekkel járhat a helyi és a regionális önkormányzatok, továbbá a tagállamok számára; fel kívánja hívni a figyelmet arra a tényre, hogy a jó minőségű víz közvetlenül a vízcsapból való fogyasztásának lehetősége növeli az életminőséget; |
| --- | --- |

1.13

ezért úgy véli, hogy peszticideknek a három zónán belüli, a rendeletjavaslatban előirányzott kölcsönös elismerésére vonatkozó kötelezettség nem helyénvaló a hatályos rendelkezésekhez viszonyítva. A tagállamokban ugyanazon zónák különböző adottságokkal rendelkeznek, ezért az egyes tagállamoknak továbbra is joguk kell, hogy legyen arra, hogy szigorúbb szabványokat alkalmazhassanak a növényvédő szerekre vonatkozóan. Például több tagállamban a felszín alatti kezeletlen vizet ivóvízként használják fel. A korábban tiltott peszticidek kötelező bevezetése révén ez a gyakorlat veszélybe kerülhet, és súlyos gazdasági következményekkel járhat a helyi és a regionális önkormányzatok, továbbá a tagállamok számára; fel kívánja hívni a figyelmet arra a tényre, hogy a jó minőségű víz közvetlenül a vízcsapból való fogyasztásának lehetősége növeli az életminőséget;

2.   A Régiók Bizottsága ajánlásai

| 2.1 | úgy véli, hogy a tervezett zónákra osztás nem veszi kellő mértékben figyelembe a geológiai, földrajzi és hidrológiai szempontokat az egyes zónákon belül. A kapcsolódó különbségek miatt változik a veszélyes peszticidek beszivárgásának, illetve kimosódásának kockázata; ennek tükröződnie kellene a jogalkotásban; sajnálatát fejezi ki, amiért a zónákra való felosztás nem veszi figyelembe a tagállamokban a peszticidek használatára vonatkozó szabályozás fennálló standardjait. Ha mindenáron meg kell maradnia a zónákra való felosztásnak, akkor legalább több egységet kellene létrehozni. Amennyiben a zónákra osztás tervét elfogadják, megoldást kell találni a növényvédő szerek engedélyezése kölcsönös elismerésének biztosítására a különféle zónákhoz tartozó, szomszédos régiókban, a fogyasztók és a környezet védelmének kellő figyelembevételével; |
| --- | --- |

2.1

úgy véli, hogy a tervezett zónákra osztás nem veszi kellő mértékben figyelembe a geológiai, földrajzi és hidrológiai szempontokat az egyes zónákon belül. A kapcsolódó különbségek miatt változik a veszélyes peszticidek beszivárgásának, illetve kimosódásának kockázata; ennek tükröződnie kellene a jogalkotásban; sajnálatát fejezi ki, amiért a zónákra való felosztás nem veszi figyelembe a tagállamokban a peszticidek használatára vonatkozó szabályozás fennálló standardjait. Ha mindenáron meg kell maradnia a zónákra való felosztásnak, akkor legalább több egységet kellene létrehozni. Amennyiben a zónákra osztás tervét elfogadják, megoldást kell találni a növényvédő szerek engedélyezése kölcsönös elismerésének biztosítására a különféle zónákhoz tartozó, szomszédos régiókban, a fogyasztók és a környezet védelmének kellő figyelembevételével;

| 2.2 | úgy véli, hogy nem ideális megoldás az Európai Bizottság azon javaslata, mely szerint a peszticideket kötelezően kölcsönösen el kell ismerni a zónákon belül, mivel ez a felszíni vizek növényvédő szerek általi fokozottabb szennyezését okozhatja. Ez fenyegeti a vízi élőlényeket, és bizonyos körülmények között a régiók egyedülálló madárállományát, valamint gerinces állatait is; nehezen tartja összeegyeztethetőnek e megközelítést a vízügyi keretirányelv azon általános célkitűzésével, amely a vízkészletek állapotromlásának megakadályozására irányul; |
| --- | --- |

2.2

úgy véli, hogy nem ideális megoldás az Európai Bizottság azon javaslata, mely szerint a peszticideket kötelezően kölcsönösen el kell ismerni a zónákon belül, mivel ez a felszíni vizek növényvédő szerek általi fokozottabb szennyezését okozhatja. Ez fenyegeti a vízi élőlényeket, és bizonyos körülmények között a régiók egyedülálló madárállományát, valamint gerinces állatait is; nehezen tartja összeegyeztethetőnek e megközelítést a vízügyi keretirányelv azon általános célkitűzésével, amely a vízkészletek állapotromlásának megakadályozására irányul;

| 2.3 | véleménye szerint a kölcsönös elismerés révén megvalósítandó célkitűzés elérhető az egyes zónák tagállamai közötti szorosabb együttműködéssel és adatcserével a zónához tartozó másik államban jóváhagyott növényvédő szer gyors megvizsgálására vonatkozóan; véleménye szerint a peszticidek kötelező kölcsönös elismerése nem megfelelő eszköz; azt az álláspontot képviseli, hogy az elismerés fenntartása esetén megfelelőbben tisztázni kellene a zónákra való felosztás következményeit azzal a céllal, hogy a zónákat szükség esetén kiigazíthassák; |
| --- | --- |

2.3

véleménye szerint a kölcsönös elismerés révén megvalósítandó célkitűzés elérhető az egyes zónák tagállamai közötti szorosabb együttműködéssel és adatcserével a zónához tartozó másik államban jóváhagyott növényvédő szer gyors megvizsgálására vonatkozóan; véleménye szerint a peszticidek kötelező kölcsönös elismerése nem megfelelő eszköz; azt az álláspontot képviseli, hogy az elismerés fenntartása esetén megfelelőbben tisztázni kellene a zónákra való felosztás következményeit azzal a céllal, hogy a zónákat szükség esetén kiigazíthassák;

| 2.4 | szigorúbb környezetvédelmi követelmények bevezetését kéri, mivel a korábbi kritériumok nem elégségesek a fennálló magas védelmi szint fenntartásához; egyetért azonban a hatóanyagok jóváhagyásához kapcsolódó kizárási kritériumok bevezetésével. Az egészségügyi következmények vonatkozásában a kritériumok elfogadhatóak; |
| --- | --- |

2.4

szigorúbb környezetvédelmi követelmények bevezetését kéri, mivel a korábbi kritériumok nem elégségesek a fennálló magas védelmi szint fenntartásához; egyetért azonban a hatóanyagok jóváhagyásához kapcsolódó kizárási kritériumok bevezetésével. Az egészségügyi következmények vonatkozásában a kritériumok elfogadhatóak;

| 2.5 | véleménye szerint a COM(2006) 388 rendelet jogi alapját ki kellene terjeszteni a környezetet érintő 175. cikkre. Ez ki fog hatni a jövőbeni értelmezési kérdések súlyozására és a tagállamok környezetvédelmi intézkedéseire egyaránt; |
| --- | --- |

2.5

véleménye szerint a COM(2006) 388 rendelet jogi alapját ki kellene terjeszteni a környezetet érintő 175. cikkre. Ez ki fog hatni a jövőbeni értelmezési kérdések súlyozására és a tagállamok környezetvédelmi intézkedéseire egyaránt;

| 2.6 | támogatja azon alapelv bevezetését, amely szerint bizonyos növényvédő szereket kevésbé veszélyes szerekkel, illetve nem vegyi módszerekkel kell helyettesíteni; |
| --- | --- |

2.6

támogatja azon alapelv bevezetését, amely szerint bizonyos növényvédő szereket kevésbé veszélyes szerekkel, illetve nem vegyi módszerekkel kell helyettesíteni;

| 2.7 | kéri a potenciálisan helyettesíthető anyagok meghatározási kritériumainak javítását, hogy minél több anyagot ki lehessen váltani. Javítani kellene az előírásokat is, hogy a tagállamoknak lehetőségük legyen a növényvédő szerek helyettesítésére az azokban lévő segédanyagok tulajdonságainak értékeléséből kiindulva; |
| --- | --- |

2.7

kéri a potenciálisan helyettesíthető anyagok meghatározási kritériumainak javítását, hogy minél több anyagot ki lehessen váltani. Javítani kellene az előírásokat is, hogy a tagállamoknak lehetőségük legyen a növényvédő szerek helyettesítésére az azokban lévő segédanyagok tulajdonságainak értékeléséből kiindulva;

| 2.8 | kéri, hogy a felszín alatti vizet szennyező peszticideket a rendeletben következetesen sorolják be a magas kockázatú anyagok csoportjába; |
| --- | --- |

2.8

kéri, hogy a felszín alatti vizet szennyező peszticideket a rendeletben következetesen sorolják be a magas kockázatú anyagok csoportjába;

| 2.9 | kéri, hogy a növényvédő szerek hatóanyagainak jóváhagyása a 10 év utáni első meghosszabbítást követően ne szóljon korlátlan időre. Az engedély megújításának elmaradása kedvezőtlenül hathat a környezetre és az egészségre, ha például az adatokra vonatkozó új követelményeket vagy új értékelési vezérelveket vezetnek be; |
| --- | --- |

2.9

kéri, hogy a növényvédő szerek hatóanyagainak jóváhagyása a 10 év utáni első meghosszabbítást követően ne szóljon korlátlan időre. Az engedély megújításának elmaradása kedvezőtlenül hathat a környezetre és az egészségre, ha például az adatokra vonatkozó új követelményeket vagy új értékelési vezérelveket vezetnek be;

| 2.10 | szót emel azon növényvédő szerek kevésbé szigorú engedélyezési eljárásának bevezetése ellen, amelyek hatóanyagait „kis kockázatúként” értékelik. Bármely növényvédő szer rejthet bizonyos kockázatot az ember vagy a természeti egyensúly számára, ezért minden növényvédő szert alapos engedélyezési eljárásnak kellene alávetni; |
| --- | --- |

2.10

szót emel azon növényvédő szerek kevésbé szigorú engedélyezési eljárásának bevezetése ellen, amelyek hatóanyagait „kis kockázatúként” értékelik. Bármely növényvédő szer rejthet bizonyos kockázatot az ember vagy a természeti egyensúly számára, ezért minden növényvédő szert alapos engedélyezési eljárásnak kellene alávetni;

| 2.11 | ajánlja, hogy a peszticidek értékesítése és forgalmazása elismert szakmai vagy szakavatott orvosi ellenőrzés mellett történjen; |
| --- | --- |

2.11

ajánlja, hogy a peszticidek értékesítése és forgalmazása elismert szakmai vagy szakavatott orvosi ellenőrzés mellett történjen;

| 2.12 | kéri, hogy a 6. környezetvédelmi keretprogram ajánlásainak megfelelően dolgozzanak ki hosszú távú, ambiciózus célokat a peszticidek felhasználásának csökkentése érdekében, valamint részesítsék előnyben a peszticideket csak csökkentett mértékben vagy egyáltalán nem használó termesztési módszereket, hasonlóan az ökológiai termelési módszerben alkalmazottakhoz; |
| --- | --- |

2.12

kéri, hogy a 6. környezetvédelmi keretprogram ajánlásainak megfelelően dolgozzanak ki hosszú távú, ambiciózus célokat a peszticidek felhasználásának csökkentése érdekében, valamint részesítsék előnyben a peszticideket csak csökkentett mértékben vagy egyáltalán nem használó termesztési módszereket, hasonlóan az ökológiai termelési módszerben alkalmazottakhoz;

| 2.13 | kéri, hogy a rendelet 21. és 43. cikkébe foglaljanak bele közvetlen utalást a vízügyi keretirányelv 4. cikkének (1) bekezdésére vonatkozólag; |
| --- | --- |

2.13

kéri, hogy a rendelet 21. és 43. cikkébe foglaljanak bele közvetlen utalást a vízügyi keretirányelv 4. cikkének (1) bekezdésére vonatkozólag;

| 2.14 | üdvözli, hogy a tematikus stratégia kialakítását átfogó konzultációs folyamat előzte meg, amelybe bevonták a helyi és regionális önkormányzatokat is; nyomatékosan szót emel amellett, hogy a helyi és a regionális önkormányzatokat fokozottabban be kell vonni a tematikus stratégia szakértői csoportjában való részvételük révén. E csoport feladata a példaszerű eljárásmódra irányuló tanácsadás, valamint a stratégia végrehajtásának ellenőrzése. A helyi és a regionális önkormányzatokat ezenkívül be kellene vonni a nemzeti cselekvési tervek kidolgozásába és végrehajtásába is, hiszen a helyi adottságok kivételes ismerete révén értékes hozzájárulást nyújthatnak e fórumokon, amelyeknek a civil társadalom képviselőit is magukban kell foglalniuk. |
| --- | --- |

2.14

üdvözli, hogy a tematikus stratégia kialakítását átfogó konzultációs folyamat előzte meg, amelybe bevonták a helyi és regionális önkormányzatokat is; nyomatékosan szót emel amellett, hogy a helyi és a regionális önkormányzatokat fokozottabban be kell vonni a tematikus stratégia szakértői csoportjában való részvételük révén. E csoport feladata a példaszerű eljárásmódra irányuló tanácsadás, valamint a stratégia végrehajtásának ellenőrzése. A helyi és a regionális önkormányzatokat ezenkívül be kellene vonni a nemzeti cselekvési tervek kidolgozásába és végrehajtásába is, hiszen a helyi adottságok kivételes ismerete révén értékes hozzájárulást nyújthatnak e fórumokon, amelyeknek a civil társadalom képviselőit is magukban kell foglalniuk.

1. ajánlás

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre növényvédő szerek forgalomba hozataláról – 30. cikk

(COM(2006) 388 final – 2006/0136 (COD))

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 30. cikk
  Tartalom
  (1)   Az engedély megnevezi azokat a növényeket, amelyekhez a növényvédő szer használható, valamint a használat célját.
  (2)   Az engedély követelményeket ír elő a növényvédő szer forgalomba hozatalára és használatára. E követelmények közé tartoznak a használat azon feltételei, amelyek szükségesek a hatóanyagot, ellenanyagot és kölcsönhatás-fokozót jóváhagyó rendeletben előírt feltételek és követelmények teljesítéséhez. Az engedély tartalmazza a növényvédő szernek az 1999/45/EK irányelv szerinti besorolását.
  (3)   A (2) bekezdésben említett követelmények közé tartozhatnak a következők:






  a) | a növényvédő szer forgalmazására és használatára vonatkozó, az érintett forgalmazók, felhasználók és dolgozók egészségének védelmét célzó korlátozás, |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

30. cikk

Tartalom

(1)   Az engedély megnevezi azokat a növényeket, amelyekhez a növényvédő szer használható, valamint a használat célját.

(2)   Az engedély követelményeket ír elő a növényvédő szer forgalomba hozatalára és használatára. E követelmények közé tartoznak a használat azon feltételei, amelyek szükségesek a hatóanyagot, ellenanyagot és kölcsönhatás-fokozót jóváhagyó rendeletben előírt feltételek és követelmények teljesítéséhez. Az engedély tartalmazza a növényvédő szernek az 1999/45/EK irányelv szerinti besorolását.

(3)   A (2) bekezdésben említett követelmények közé tartozhatnak a következők:

a)

a növényvédő szer forgalmazására és használatára vonatkozó, az érintett forgalmazók, felhasználók és dolgozók egészségének védelmét célzó korlátozás,

| b) | kötelezettség azoknak a szomszédoknak a tájékoztatására a növényvédő szer használata előtt, akik ki lehetnek téve a permetvándorlásból származó hatásoknak, és azoknak a szomszédoknak a tájékoztatására, akik ilyen tájékoztatást kértek. |
| --- | --- |

b)

kötelezettség azoknak a szomszédoknak a tájékoztatására a növényvédő szer használata előtt, akik ki lehetnek téve a permetvándorlásból származó hatásoknak, és azoknak a szomszédoknak a tájékoztatására, akik ilyen tájékoztatást kértek.

30. cikk

Tartalom

(1)   Az engedély megnevezi azokat a növényeket, amelyekhez a növényvédő szer használható, valamint a használat célját.

(2)   Az engedély követelményeket ír elő a növényvédő szer forgalomba hozatalára és használatára. E követelmények közé tartoznak a használat azon feltételei, amelyek szükségesek a hatóanyagot, ellenanyagot és kölcsönhatás-fokozót jóváhagyó rendeletben előírt feltételek és követelmények teljesítéséhez. Az engedély tartalmazza a növényvédő szernek az 1999/45/EK irányelv szerinti besorolását.

(3)   A (2) bekezdésben említett követelmények közé tartozhatnak a következők:

| a) | a növényvédő szer forgalmazására és használatára vonatkozó, az érintett forgalmazók, felhasználók és dolgozók egészségének védelmét, valamint a környezetvédelmet célzó korlátozás; |
| --- | --- |

a)

a növényvédő szer forgalmazására és használatára vonatkozó, az érintett forgalmazók, felhasználók és dolgozók egészségének védelmét, valamint a környezetvédelmet célzó korlátozás;

| b) | kötelezettség azoknak a szomszédoknak a tájékoztatására a növényvédő szer használata előtt, akik ki lehetnek téve a permetvándorlásból származó hatásoknak, és azoknak a szomszédoknak a tájékoztatására, akik ilyen tájékoztatást kértek. |
| --- | --- |

b)

kötelezettség azoknak a szomszédoknak a tájékoztatására a növényvédő szer használata előtt, akik ki lehetnek téve a permetvándorlásból származó hatásoknak, és azoknak a szomszédoknak a tájékoztatására, akik ilyen tájékoztatást kértek.

Indokolás

A 30. cikk (3) bekezdésében meg kell említeni a környezetvédelmet, a környezet – és így a talajvíz – védelmének biztosítása érdekében. Az Európai Parlament és a Tanács nemrégiben elfogadott, a talajvíz védelméről szóló irányelve határértékeket szab meg a talajvízben található peszticidekkel kapcsolatosan. A rendeletjavaslat nem akadályozhatja a tagállamokat a talajvízről szóló irányelvnek való megfelelési kötelezettségeik teljesítésében. Ezért lehetővé kell tenni a tagállamok számára azt, hogy a hazai körülményeknek megfelelő nemzeti korlátozásokat alkalmazzanak a növényvédő termékek engedélyezése során annak érdekében, hogy képesek legyenek megfelelni a talajvízről szóló irányelvnek.

2. ajánlás

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre növényvédő szerek forgalomba hozataláról – 40. cikk

(COM(2006) 388 final – 2006/0136 (COD))

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 40. cikk
  Engedélyezés
  (1)   A tagállam, amelyhez a 39. cikk szerinti kérelmet benyújtják, ugyanazon feltételekkel engedélyezi az érintett növényvédő szert, ideértve az 1999/45/EK irányelv szerinti besorolást is, mint a referencia tagállam.
  (2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, és a közösségi jog figyelembevételével, további feltételek írhatók elő a 30. cikk (3) bekezdésében szereplő követelmények tekintetében. | 40. cikk
  Engedélyezés
  (1)   A tagállam, amelyhez a 39. cikk szerinti kérelmet benyújtják, ugyanazon feltételekkel engedélyezi az érintett növényvédő szert, ideértve az 1999/45/EK irányelv szerinti besorolást is, mint a referencia-tagállam.
  (2)   Az (1) bekezdéstől eltérve és a közösségi jog figyelembevételével további feltételek írhatók elő a 30. cikk (3) bekezdésében szereplő követelmények tekintetében.
  (3)   Az (1) bekezdéstől eltérve és a közösségi jognak megfelelően az a tagállam, amelyhez a 39. cikk szerinti kérelmet nyújtanak be, visszautasíthatja az érintett növényvédő szer engedélyezését, ha tudományos és technikai információk állnak rendelkezésre arról, hogy az engedélyezés ezen a területen nem felelne meg a 29. cikknek. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

40. cikk

Engedélyezés

(1)   A tagállam, amelyhez a 39. cikk szerinti kérelmet benyújtják, ugyanazon feltételekkel engedélyezi az érintett növényvédő szert, ideértve az 1999/45/EK irányelv szerinti besorolást is, mint a referencia tagállam.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, és a közösségi jog figyelembevételével, további feltételek írhatók elő a 30. cikk (3) bekezdésében szereplő követelmények tekintetében.

40. cikk

Engedélyezés

(1)   A tagállam, amelyhez a 39. cikk szerinti kérelmet benyújtják, ugyanazon feltételekkel engedélyezi az érintett növényvédő szert, ideértve az 1999/45/EK irányelv szerinti besorolást is, mint a referencia-tagállam.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve és a közösségi jog figyelembevételével további feltételek írhatók elő a 30. cikk (3) bekezdésében szereplő követelmények tekintetében.

(3)   Az (1) bekezdéstől eltérve és a közösségi jognak megfelelően az a tagállam, amelyhez a 39. cikk szerinti kérelmet nyújtanak be, visszautasíthatja az érintett növényvédő szer engedélyezését, ha tudományos és technikai információk állnak rendelkezésre arról, hogy az engedélyezés ezen a területen nem felelne meg a 29. cikknek.

Indokolás

Az Európai Parlament és a Tanács nemrégiben elfogadott, a talajvíz védelméről szóló irányelve határértékeket szab meg a talajvízben található peszticidekkel kapcsolatosan. A rendeletjavaslat nem akadályozhatja a tagállamokat a talajvízről szóló irányelvnek való megfelelési kötelezettségeik teljesítésében.

A kölcsönös elismerésre vonatkozó kötelezettséget előirányzó rendeletjavaslat azon a feltevésen alapul, hogy a zónák a feltételek tekintetében „viszonylag hasonlóak”. A feltételek azonban jelentős mértékben különbözhetnek. Ezért lényeges annak biztosítása, hogy valamennyi tagállam visszautasíthassa a kölcsönös elismerést, ha az engedélyezés a területén nem felelne meg a talajvízről szóló irányelvnek.

Kelt Brüsszelben, 2007. február 13-án.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Michel DELEBARRE

---

(1)  HL C 180., 1998.6.11., 38. o.

1

---

| 30.6.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 146/53 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 146/53

---

Régiók Bizottsága vélemény – Európai átláthatósági kezdeményezés

(2007/C 146/07)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | üdvözli az Európai Bizottságnak az átláthatóság elősegítésére irányuló kezdeményezését. A nagyobb átláthatóság alapvetően fontos azért, hogy az EU intézményei megbízhatóak, demokratikusak és hatékonyak maradjanak, valamint továbbra is figyelembe vegyék a polgárok igényeit; ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy ha az EU valóban növelni kívánja demokratikus legitimitását, akkor a helyi és regionális szereplőket nagyobb mértékben be kell vonni az EU jogalkotási és döntéshozatali folyamatába, |
| --- | --- |

—

üdvözli az Európai Bizottságnak az átláthatóság elősegítésére irányuló kezdeményezését. A nagyobb átláthatóság alapvetően fontos azért, hogy az EU intézményei megbízhatóak, demokratikusak és hatékonyak maradjanak, valamint továbbra is figyelembe vegyék a polgárok igényeit; ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy ha az EU valóban növelni kívánja demokratikus legitimitását, akkor a helyi és regionális szereplőket nagyobb mértékben be kell vonni az EU jogalkotási és döntéshozatali folyamatába,

| — | sajnálatát fejezi ki azonban, amiért a helyi és regionális dimenziót nem említi a kezdeményezés, és sürgeti az Európai Bizottságot annak szorosabb bevonására, |
| --- | --- |

—

sajnálatát fejezi ki azonban, amiért a helyi és regionális dimenziót nem említi a kezdeményezés, és sürgeti az Európai Bizottságot annak szorosabb bevonására,

| — | hangsúlyozza, hogy az EU többszintű intézményes partnerséget jelent, amelyben a regionális és helyi önkormányzatokat mind nemzeti, mind európai szinten bevonják a politikaformálásba, |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza, hogy az EU többszintű intézményes partnerséget jelent, amelyben a regionális és helyi önkormányzatokat mind nemzeti, mind európai szinten bevonják a politikaformálásba,

| — | úgy véli, ismét hangsúlyozni kell, hogy különbséget kell tenni az EU-intézményeknek a választott helyi és regionális önkormányzatokkal és azok szövetségeivel, illetve a sajátos érdekeket képviselő lobbicsoportokkal történő konzultációja között, |
| --- | --- |

—

úgy véli, ismét hangsúlyozni kell, hogy különbséget kell tenni az EU-intézményeknek a választott helyi és regionális önkormányzatokkal és azok szövetségeivel, illetve a sajátos érdekeket képviselő lobbicsoportokkal történő konzultációja között,

| — | üdvözli, hogy az Európai Bizottság folyamatos és rendszeres párbeszédet indított el a helyi és regionális önkormányzatokkal és az őket képviselő európai és nemzeti társulásokkal azokon a területeken, amelyek felelősek a jogszabályok átvételéért és végrehajtásáért; mindazonáltal úgy ítéli meg, hogy az ezzel a párbeszéddel kapcsolatos eljárások javíthatók, |
| --- | --- |

—

üdvözli, hogy az Európai Bizottság folyamatos és rendszeres párbeszédet indított el a helyi és regionális önkormányzatokkal és az őket képviselő európai és nemzeti társulásokkal azokon a területeken, amelyek felelősek a jogszabályok átvételéért és végrehajtásáért; mindazonáltal úgy ítéli meg, hogy az ezzel a párbeszéddel kapcsolatos eljárások javíthatók,

| — | üdvözli a lobbiszervezetek regisztrációjától várható nagyobb átláthatóságot, |
| --- | --- |

—

üdvözli a lobbiszervezetek regisztrációjától várható nagyobb átláthatóságot,

| — | nem gondolja azonban, hogy egy önkéntes regisztráláson alapuló rendszer megfelelő keretet biztosít az elegendő átláthatóság eléréséhez, |
| --- | --- |

—

nem gondolja azonban, hogy egy önkéntes regisztráláson alapuló rendszer megfelelő keretet biztosít az elegendő átláthatóság eléréséhez,

| — | meg van győződve arról, hogy a jövőben fontos a hatékony és egyszerű regisztrálási eljárás biztosítása. A nyilvántartást az Európai Bizottságnak kellene vezetnie, |
| --- | --- |

—

meg van győződve arról, hogy a jövőben fontos a hatékony és egyszerű regisztrálási eljárás biztosítása. A nyilvántartást az Európai Bizottságnak kellene vezetnie,

| — | támogatja az Európai Bizottságnak a közösségi alapok átláthatóságának fokozására irányuló törekvését, és ösztönzi a tagállamokat a közösségi alapok „megosztott kezelésére”. Az uniós finanszírozás átláthatósága az összes kedvezményezett érdeke. |
| --- | --- |

—

támogatja az Európai Bizottságnak a közösségi alapok átláthatóságának fokozására irányuló törekvését, és ösztönzi a tagállamokat a közösségi alapok „megosztott kezelésére”. Az uniós finanszírozás átláthatósága az összes kedvezményezett érdeke.

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Bizottságnak az Európai átláthatósági kezdeményezésről szóló zöld könyvére (COM(2006)194 final),

tekintettel az Európai Bizottság 2006. május 3-i határozatára, amely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének első bekezdése alapján kikéri a Régiók Bizottsága véleményét e tárgyban,

tekintettel elnökének 2006. április 25-i határozatára, amely szerint az „Alkotmányos ügyek, európai kormányzás, a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége” szakbizottságot megbízza e vélemény kidolgozásával,

tekintettel az Európai Bizottság elnöke, valamint Margot Wallström, Siim Kallas, Danuta Hübner és Mariann Fischer Boel által 2005. november 9-én kiadott „Javaslat az Európai átláthatósági kezdeményezés elindítására” című, az Európai Bizottságnak szóló közleményre (1),

tekintettel „A konzultáció és a párbeszéd magasabb kultúrája felé – Az érdekelt felek Európai Bizottság által történő megkérdezésének általános elvei és minimális követelményei” című európai bizottsági közleményre (COM(2002) 704 final),

tekintettel 2005. október 12-i véleményére a következű tárgyban: „Hatékonyabb jogalkotás 2004 és Jobb szabályozás a növekedés és a munkahelyteremtés területén az Európai Unióban”, (CdR 121/2005 fin, előadó: Michel Delebarre FR/PES) (2),

tekintettel 2002. március 13-i véleményére a következő tárgyban: „Fehér könyv az európai kormányzásról” és „Közlemény az Európai Unió tájékoztatási és kommunikációs tevékenységei összehangolásának új keretéről” (COM(2001) 428 final és COM(2001) 354 final – CdR 103/2001 fin, előadó: Michel Delebarre FR/PES) (3),

tekintettel az „Alkotmányos ügyek, európai kormányzás, a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége” szakbizottság által 2006. november 29-én elfogadott véleménytervezetre (CdR 235/2006. rev. 1) (előadó: Per Bødker Andersen (DK/PES), Kolding város polgármestere),

mivel:

| (1) | Az átláthatóság a többszintű kormányzással rendelkező demokrácia egyik alapvető eleme. |
| --- | --- |

(1)

Az átláthatóság a többszintű kormányzással rendelkező demokrácia egyik alapvető eleme.

| (2) | Az európai polgárok számára könnyen érthető, egyszerű és egyértelmű európai jogalkotás kialakításához fontos a szubszidiaritás, az arányosság és a közelség elvének jobb figyelembevétele. |
| --- | --- |

(2)

Az európai polgárok számára könnyen érthető, egyszerű és egyértelmű európai jogalkotás kialakításához fontos a szubszidiaritás, az arányosság és a közelség elvének jobb figyelembevétele.

| (3) | Alapvetően fontos a regionális és helyi szereplők – többek között az RB révén történő – bevonásának biztosítása az európai napirend központi kérdéseibe. |
| --- | --- |

(3)

Alapvetően fontos a regionális és helyi szereplők – többek között az RB révén történő – bevonásának biztosítása az európai napirend központi kérdéseibe.

| (4) | A regionális és helyi önkormányzatok – amennyiben megfelelően bevonják őket a jogi aktusok előkészítésébe – kulcsszerepet játszhatnak azok átvételében és végrehajtásában saját körzetükben, |
| --- | --- |

(4)

A regionális és helyi önkormányzatok – amennyiben megfelelően bevonják őket a jogi aktusok előkészítésébe – kulcsszerepet játszhatnak azok átvételében és végrehajtásában saját körzetükben,

a 2007. február 13-14-én tartott 68. plenáris ülésén (a február 13-i ülésnapon) elfogadta az alábbi véleményt.

A Régiók Bizottságának nézetei és ajánlásai

A Régiók Bizottsága

1.   Általános megjegyzések

| 1.1 | üdvözli az Európai Bizottságnak az átláthatóság elősegítésére irányuló kezdeményezését. Az európai átláthatósági kezdeményezés elindításával az Európai Bizottság fontos lépést tett az EU-intézmények átlátható működése elősegítésének irányába. A nagyobb átláthatóság alapvetően fontos azért, hogy az EU intézményei megbízhatóak, demokratikusak és hatékonyak maradjanak, valamint továbbra is figyelembe vegyék a polgárok igényeit; ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy ha az EU valóban növelni kívánja demokratikus legitimitását, akkor a helyi és regionális szereplőket nagyobb mértékben be kell vonni az EU jogalkotási és döntéshozatali folyamatába; |
| --- | --- |

1.1

üdvözli az Európai Bizottságnak az átláthatóság elősegítésére irányuló kezdeményezését. Az európai átláthatósági kezdeményezés elindításával az Európai Bizottság fontos lépést tett az EU-intézmények átlátható működése elősegítésének irányába. A nagyobb átláthatóság alapvetően fontos azért, hogy az EU intézményei megbízhatóak, demokratikusak és hatékonyak maradjanak, valamint továbbra is figyelembe vegyék a polgárok igényeit; ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy ha az EU valóban növelni kívánja demokratikus legitimitását, akkor a helyi és regionális szereplőket nagyobb mértékben be kell vonni az EU jogalkotási és döntéshozatali folyamatába;

| 1.2 | úgy véli, hogy az átláthatósági kezdeményezéssel az Európai Bizottság szükségszerű vitát indított el, és úgy gondolja, hogy fontos, hogy erre a vitára most kerül sor, a gondolkodási időszak és az Európa jövőjéről szóló vita idején, mert a döntéshozóknak meg kell mutatniuk, és biztosítaniuk kell az EU demokratikus és hatékony működését. Az átláthatóság biztosítása az egyik alapvető módja annak, hogy Európát közelebb hozzuk polgáraihoz; |
| --- | --- |

1.2

úgy véli, hogy az átláthatósági kezdeményezéssel az Európai Bizottság szükségszerű vitát indított el, és úgy gondolja, hogy fontos, hogy erre a vitára most kerül sor, a gondolkodási időszak és az Európa jövőjéről szóló vita idején, mert a döntéshozóknak meg kell mutatniuk, és biztosítaniuk kell az EU demokratikus és hatékony működését. Az átláthatóság biztosítása az egyik alapvető módja annak, hogy Európát közelebb hozzuk polgáraihoz;

| 1.3 | sajnálatát fejezi ki azonban, amiért a helyi és regionális dimenziót nem említi a kezdeményezés, és sürgeti az Európai Bizottságot annak szorosabb bevonására; emlékeztet arra, hogy az Európai Bizottság az európai kormányzásról szóló fehér könyvben (2001) kijelentette, biztosítani fogja, hogy a helyi és regionális ismereteket és feltételeket vegyék figyelembe a politikákra tett javaslatok kidolgozásánál; |
| --- | --- |

1.3

sajnálatát fejezi ki azonban, amiért a helyi és regionális dimenziót nem említi a kezdeményezés, és sürgeti az Európai Bizottságot annak szorosabb bevonására; emlékeztet arra, hogy az Európai Bizottság az európai kormányzásról szóló fehér könyvben (2001) kijelentette, biztosítani fogja, hogy a helyi és regionális ismereteket és feltételeket vegyék figyelembe a politikákra tett javaslatok kidolgozásánál;

| 1.4 | üdvözli a finn elnökség alatt, 2006 második félévében meghozott döntést, mely szerint a Tanács munkájában nagyobb átláthatóságra kell törekedni. Igen pozitív változást jelent, hogy a Tanács is beleegyezését adta a nyitottabb döntéshozatalhoz és a tanácsi dokumentumokhoz történő hozzáféréshez; mindazonáltal úgy véli, hogy ez az első lépés a helyes irányba, és sürgeti a Tanácsot, hogy több eljárását nyissa meg a nagyközönség előtt. Ez fontos ahhoz, hogy a polgárok nyomon követhessék a döntéshozatali folyamatot; |
| --- | --- |

1.4

üdvözli a finn elnökség alatt, 2006 második félévében meghozott döntést, mely szerint a Tanács munkájában nagyobb átláthatóságra kell törekedni. Igen pozitív változást jelent, hogy a Tanács is beleegyezését adta a nyitottabb döntéshozatalhoz és a tanácsi dokumentumokhoz történő hozzáféréshez; mindazonáltal úgy véli, hogy ez az első lépés a helyes irányba, és sürgeti a Tanácsot, hogy több eljárását nyissa meg a nagyközönség előtt. Ez fontos ahhoz, hogy a polgárok nyomon követhessék a döntéshozatali folyamatot;

| 1.5 | úgy véli, hogy a „tisztességtelen lobbizás” fogalmát a lehető legpontosabban meg kellene határozni, ezáltal lehetővé téve a lobbik tevékenységeinek ellenőrzését és vétség esetén szankciók kirovását; |
| --- | --- |

1.5

úgy véli, hogy a „tisztességtelen lobbizás” fogalmát a lehető legpontosabban meg kellene határozni, ezáltal lehetővé téve a lobbik tevékenységeinek ellenőrzését és vétség esetén szankciók kirovását;

| 1.6 | úgy véli, hogy az átláthatóság célja az kell hogy legyen, hogy az Európai Uniót közelebb hozzák a polgárokhoz, és annak érdekében, hogy elősegítsék magát az átláthatóságot, illetve hogy ezáltal is csökkentsék az európai intézmények és polgáraik közt meglevő távolságot, úgy véli, hogy alapvető fontossága van olyan intézkedések ösztönzésének, amelyek – mint például a Demokrácia, párbeszéd és vita, azaz a D-terv keretében kidolgozott intézkedések – az Európai Unió tevékenységeinek és jogköreinek az európaiak körében történő ismertetésére szolgálnak, különösen a fiatalok körében, mint ahogyan az az Ifjúsági Fórum célja is; |
| --- | --- |

1.6

úgy véli, hogy az átláthatóság célja az kell hogy legyen, hogy az Európai Uniót közelebb hozzák a polgárokhoz, és annak érdekében, hogy elősegítsék magát az átláthatóságot, illetve hogy ezáltal is csökkentsék az európai intézmények és polgáraik közt meglevő távolságot, úgy véli, hogy alapvető fontossága van olyan intézkedések ösztönzésének, amelyek – mint például a Demokrácia, párbeszéd és vita, azaz a D-terv keretében kidolgozott intézkedések – az Európai Unió tevékenységeinek és jogköreinek az európaiak körében történő ismertetésére szolgálnak, különösen a fiatalok körében, mint ahogyan az az Ifjúsági Fórum célja is;

2.   Többszintű partnerség és kormányzás

| 2.1 | hangsúlyozza, hogy az EU többszintű intézményes partnerséget jelent, amelyben a regionális és helyi önkormányzatokat mind nemzeti, mind európai szinten bevonják a politikaformálásba. A vonatkozó kérdésekben a helyi és regionális önkormányzatokkal történő konzultálás, a párbeszéd fokozása, valamint nagyobb tér biztosítása a részvételre és az együttdöntésre a legjobb módja annak, hogy biztosítsuk azt, hogy az új uniós jogszabályok relevánsak és végrehajthatóak legyenek. Az önkormányzatok felelősek ugyanis az EU-politikák átvételéért és végrehajtásáért, és így főszerepet játszanak az átláthatóság biztosításában; |
| --- | --- |

2.1

hangsúlyozza, hogy az EU többszintű intézményes partnerséget jelent, amelyben a regionális és helyi önkormányzatokat mind nemzeti, mind európai szinten bevonják a politikaformálásba. A vonatkozó kérdésekben a helyi és regionális önkormányzatokkal történő konzultálás, a párbeszéd fokozása, valamint nagyobb tér biztosítása a részvételre és az együttdöntésre a legjobb módja annak, hogy biztosítsuk azt, hogy az új uniós jogszabályok relevánsak és végrehajthatóak legyenek. Az önkormányzatok felelősek ugyanis az EU-politikák átvételéért és végrehajtásáért, és így főszerepet játszanak az átláthatóság biztosításában;

| 2.2 | elismeri ugyanakkor, hogy nem csupán az Európai Uniónak kell az átláthatóságot biztosítani. A tagállamoknak, az RB-nek és az összes általa képviselt kormányzati szintnek példát kellene mutatnia hatékony, szolgáltatásorientált és demokratikus közigazgatás biztosításával. Következésképp a tagállamok helyi és regionális önkormányzatainak nyitottnak kellene mutatkozniuk az átláthatóság biztosítására saját közigazgatásukban is; |
| --- | --- |

2.2

elismeri ugyanakkor, hogy nem csupán az Európai Uniónak kell az átláthatóságot biztosítani. A tagállamoknak, az RB-nek és az összes általa képviselt kormányzati szintnek példát kellene mutatnia hatékony, szolgáltatásorientált és demokratikus közigazgatás biztosításával. Következésképp a tagállamok helyi és regionális önkormányzatainak nyitottnak kellene mutatkozniuk az átláthatóság biztosítására saját közigazgatásukban is;

3.   Több konzultáció

| 3.1 | úgy véli, ismét hangsúlyozni kell, hogy különbséget kell tenni az EU-intézményeknek a választott helyi és regionális önkormányzatokkal és azok szövetségeivel, illetve a sajátos érdekeket képviselő lobbicsoportokkal történő konzultációja között; hangsúlyozza, hogy az általa képviselt helyi és regionális önkormányzatokkal együtt az RB az európai kormányzás része, és így közvetlenül be kellene vonni bármely európai bizottsági kezdeményezésbe az Unió döntéshozatalának átlátható működése érdekében; |
| --- | --- |

3.1

úgy véli, ismét hangsúlyozni kell, hogy különbséget kell tenni az EU-intézményeknek a választott helyi és regionális önkormányzatokkal és azok szövetségeivel, illetve a sajátos érdekeket képviselő lobbicsoportokkal történő konzultációja között; hangsúlyozza, hogy az általa képviselt helyi és regionális önkormányzatokkal együtt az RB az európai kormányzás része, és így közvetlenül be kellene vonni bármely európai bizottsági kezdeményezésbe az Unió döntéshozatalának átlátható működése érdekében;

| 3.2 | kéri az Európai Bizottságot, hogy bármely jogalkotási, illetve nem jogalkotási javaslathoz mellékelje az adott javaslat elkészítése során tartott ülések és beérkezett tárgyalási álláspontok listáját; |
| --- | --- |

3.2

kéri az Európai Bizottságot, hogy bármely jogalkotási, illetve nem jogalkotási javaslathoz mellékelje az adott javaslat elkészítése során tartott ülések és beérkezett tárgyalási álláspontok listáját;

| 3.3 | kiemeli, hogy az Európai Bizottság, valamint a helyi és regionális önkormányzati szövetségek közötti strukturált párbeszéd, – mely az európai kormányzásról szóló fehér könyv alapján alakult ki – fontos lépés a helyi és regionális önkormányzatok tényleges bevonása felé; üdvözli ezt a változást, és hangsúlyozza, hogy központi szerep illeti meg ezen a területen; |
| --- | --- |

3.3

kiemeli, hogy az Európai Bizottság, valamint a helyi és regionális önkormányzati szövetségek közötti strukturált párbeszéd, – mely az európai kormányzásról szóló fehér könyv alapján alakult ki – fontos lépés a helyi és regionális önkormányzatok tényleges bevonása felé; üdvözli ezt a változást, és hangsúlyozza, hogy központi szerep illeti meg ezen a területen;

| 3.4 | üdvözli, hogy az Európai Bizottság folyamatos és rendszeres párbeszédet indított el a helyi és regionális önkormányzatokkal és az őket képviselő európai és nemzeti szövetségekkel azokon a területeken, amelyek felelősek a jogszabályok átvételéért és végrehajtásáért. Fontos e párbeszéd folyamatos fejlesztése, hogy az mindkét fél hasznára váljék; ebben az összefüggésben különösen ki kell emelni e párbeszéd fokozásának szükségességét a helyi és regionális önkormányzatokra vonatkozó jogalkotási javaslatok kidolgozásának keretében; |
| --- | --- |

3.4

üdvözli, hogy az Európai Bizottság folyamatos és rendszeres párbeszédet indított el a helyi és regionális önkormányzatokkal és az őket képviselő európai és nemzeti szövetségekkel azokon a területeken, amelyek felelősek a jogszabályok átvételéért és végrehajtásáért. Fontos e párbeszéd folyamatos fejlesztése, hogy az mindkét fél hasznára váljék; ebben az összefüggésben különösen ki kell emelni e párbeszéd fokozásának szükségességét a helyi és regionális önkormányzatokra vonatkozó jogalkotási javaslatok kidolgozásának keretében;

| 3.5 | mindazonáltal úgy ítéli meg, hogy az ezzel a párbeszéddel kapcsolatos eljárások javíthatók, ezért azt javasolja, hogy:






  — | évente alapesetben négy találkozóra kerüljön sor, beleértve azt az éves eseményt, amelyen az Európai Bizottság elnöke is részt vesz, ami kiváló alkalom arra, hogy fokozzuk az RB-re mint politikai testületre irányuló figyelmet, |
| --- | --- | --- |

3.5

mindazonáltal úgy ítéli meg, hogy az ezzel a párbeszéddel kapcsolatos eljárások javíthatók, ezért azt javasolja, hogy:

—

évente alapesetben négy találkozóra kerüljön sor, beleértve azt az éves eseményt, amelyen az Európai Bizottság elnöke is részt vesz, ami kiváló alkalom arra, hogy fokozzuk az RB-re mint politikai testületre irányuló figyelmet,

| — | annak érdekében, hogy a viták interaktívabbak és spontánabbak legyenek, a strukturált párbeszéd jellegében jobban hasonlítson a „kérdések és válaszok idejéhez”, |
| --- | --- |

—

annak érdekében, hogy a viták interaktívabbak és spontánabbak legyenek, a strukturált párbeszéd jellegében jobban hasonlítson a „kérdések és válaszok idejéhez”,

| — | a strukturált párbeszéd napirendjét az RB, illetve a helyi és regionális önkormányzatok szoros együttműködésével tervezzék meg, és a kijelölt témák fókuszát a helyi és regionális önkormányzatok számára alapvető fontosságú szempontokra helyezzék át, |
| --- | --- |

—

a strukturált párbeszéd napirendjét az RB, illetve a helyi és regionális önkormányzatok szoros együttműködésével tervezzék meg, és a kijelölt témák fókuszát a helyi és regionális önkormányzatok számára alapvető fontosságú szempontokra helyezzék át,

| — | alakítsanak ki kapcsolatokat a helyi és regionális médiával, |
| --- | --- |

—

alakítsanak ki kapcsolatokat a helyi és regionális médiával,

| — | a helyi és regionális önkormányzatok nyújthassanak be írásbeli megjegyzéseket, és javasolhassanak a helyi és regionális önkormányzatok általános érdeklődésére számot tartó, az Európai Unió politikai napirendjével összhangban lévő témákat, |
| --- | --- |

—

a helyi és regionális önkormányzatok nyújthassanak be írásbeli megjegyzéseket, és javasolhassanak a helyi és regionális önkormányzatok általános érdeklődésére számot tartó, az Európai Unió politikai napirendjével összhangban lévő témákat,

| — | a találkozók után az Európai Bizottság is adhasson írásbeli visszajelzéseket, |
| --- | --- |

—

a találkozók után az Európai Bizottság is adhasson írásbeli visszajelzéseket,

| — | a hangsúlyt a strukturális párbeszéd ellenőrzésének megerősítésére helyezzék, amelyre rendszeres értékelés formájában kerülne sor, a Régiók Bizottságával, valamint az általa képviselt helyi és regionális önkormányzatokkal szorosan együttműködve, |
| --- | --- |

—

a hangsúlyt a strukturális párbeszéd ellenőrzésének megerősítésére helyezzék, amelyre rendszeres értékelés formájában kerülne sor, a Régiók Bizottságával, valamint az általa képviselt helyi és regionális önkormányzatokkal szorosan együttműködve,

| — | amikor erre mód van, a párbeszéd nagyobb mértékben azokkal a helyi és regionális szereplőkkel jöjjön létre, amelyeket közvetlenül érint az adott jogalkotási javaslat, |
| --- | --- |

—

amikor erre mód van, a párbeszéd nagyobb mértékben azokkal a helyi és regionális szereplőkkel jöjjön létre, amelyeket közvetlenül érint az adott jogalkotási javaslat,

| — | az Európai Bizottság erősítse meg a helyi és regionális önkormányzatok nemzeti és európai szövetségeinek választott képviselőivel és szakértőivel való együttműködést, és növelje a meghallgatások gyakoriságát, mindezt a megfelelő csatornákon keresztül; |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság erősítse meg a helyi és regionális önkormányzatok nemzeti és európai szövetségeinek választott képviselőivel és szakértőivel való együttműködést, és növelje a meghallgatások gyakoriságát, mindezt a megfelelő csatornákon keresztül;

| 3.6 | kéri az Európai Bizottságot, hogy javítsa a véleményeivel kapcsolatos visszajelzések meglévő eszközeit, hiszen a vélemények az Európai Bizottságtól érkező felkérésekre készült válaszok, és a regionális és helyi érdekeket figyelembe vevő konkrét javaslatokat tartalmaznak. Továbbá, amennyiben az Európai Bizottság mégsem veszi ezeket az ajánlásokat figyelembe, legalább ismertetnie kellene, illetve ki kellene fejtenie döntésének okait; |
| --- | --- |

3.6

kéri az Európai Bizottságot, hogy javítsa a véleményeivel kapcsolatos visszajelzések meglévő eszközeit, hiszen a vélemények az Európai Bizottságtól érkező felkérésekre készült válaszok, és a regionális és helyi érdekeket figyelembe vevő konkrét javaslatokat tartalmaznak. Továbbá, amennyiben az Európai Bizottság mégsem veszi ezeket az ajánlásokat figyelembe, legalább ismertetnie kellene, illetve ki kellene fejtenie döntésének okait;

| 3.7 | úgy véli, hogy a konzultáció minimumkövetelményeinek 2002-es bevezetése új lehetőségeket nyitott a jogalkotási javaslatokat megelőző, érdekeltekkel történő széleskörű konzultáció és alapos hatásértékelés előtt. Ezek a követelmények különös jelentőséget tulajdonítanak a helyi és regionális önkormányzatoknak, amit az RB és az Európai Bizottság közötti együttműködési megállapodás is megerősített. Fontos, hogy a konzultáció a megfelelő időben történjék, és tényleges lehetőséget nyújtson az érdekelteknek arra, hogy válaszoljanak a jogalkotási javaslatokra; |
| --- | --- |

3.7

úgy véli, hogy a konzultáció minimumkövetelményeinek 2002-es bevezetése új lehetőségeket nyitott a jogalkotási javaslatokat megelőző, érdekeltekkel történő széleskörű konzultáció és alapos hatásértékelés előtt. Ezek a követelmények különös jelentőséget tulajdonítanak a helyi és regionális önkormányzatoknak, amit az RB és az Európai Bizottság közötti együttműködési megállapodás is megerősített. Fontos, hogy a konzultáció a megfelelő időben történjék, és tényleges lehetőséget nyújtson az érdekelteknek arra, hogy válaszoljanak a jogalkotási javaslatokra;

| 3.8 | hangot ad azon kívánságának, hogy a helyi és regionális önkormányzatok szövetségeivel folytatott strukturális párbeszéden kívül az RB égisze alatt más eljárásokat is dolgozzanak ki a régiókkal és a városokkal történő közvetlen, a jogalkotást megelőző konzultációra, annak érdekében, hogy ez utóbbiaknak mint érdekelt feleknek a véleményét is rendszeresen hallgassák meg a jogalkotási javaslatok előkészületi szakaszában; ebben az összefüggésben emlékeztet arra, hogy ezeket a konzultációkat az Európai Bizottság minimális konzultációs követelményeket megállapítani igyekvő, 2002. évi kezdeményezése irányozta elő, és hogy az RB ezzel kapcsolatban felkérést kapott arra, hogy az Európai Bizottság megbízásából konzultációkat szervezzen, és így játsszon proaktív szerepet (4); |
| --- | --- |

3.8

hangot ad azon kívánságának, hogy a helyi és regionális önkormányzatok szövetségeivel folytatott strukturális párbeszéden kívül az RB égisze alatt más eljárásokat is dolgozzanak ki a régiókkal és a városokkal történő közvetlen, a jogalkotást megelőző konzultációra, annak érdekében, hogy ez utóbbiaknak mint érdekelt feleknek a véleményét is rendszeresen hallgassák meg a jogalkotási javaslatok előkészületi szakaszában; ebben az összefüggésben emlékeztet arra, hogy ezeket a konzultációkat az Európai Bizottság minimális konzultációs követelményeket megállapítani igyekvő, 2002. évi kezdeményezése irányozta elő, és hogy az RB ezzel kapcsolatban felkérést kapott arra, hogy az Európai Bizottság megbízásából konzultációkat szervezzen, és így játsszon proaktív szerepet (4);

| 3.9 | sajnálatát fejezi ki, amiért a területi dimenzió nem kap elég hangsúlyt az európai átláthatósági kezdeményezésről szóló zöld könyvben és a hatáselemzéssel kapcsolatos új stratégiában; ezért arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a területi önkormányzatokkal történő konzultációt átfogó módszernek tekintse a többszintű kormányzás keretében, és a konzultatív eljárást – amelyet a kohéziós politika területén már sikerrel alkalmaz – valamennyi területi kihatású politikára terjessze ki; |
| --- | --- |

3.9

sajnálatát fejezi ki, amiért a területi dimenzió nem kap elég hangsúlyt az európai átláthatósági kezdeményezésről szóló zöld könyvben és a hatáselemzéssel kapcsolatos új stratégiában; ezért arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a területi önkormányzatokkal történő konzultációt átfogó módszernek tekintse a többszintű kormányzás keretében, és a konzultatív eljárást – amelyet a kohéziós politika területén már sikerrel alkalmaz – valamennyi területi kihatású politikára terjessze ki;

| 3.10 | úgy gondolja, hogy a hatásvizsgálatoknak alapvető szerepet kell betölteniük a helyi és regionális önkormányzatok uniós jogalkotásból eredő adminisztratív terheinek csökkentésében, ahogyan az a hatékonyabb jogalkotásról szóló véleményben (CdR 121/2005) is áll; |
| --- | --- |

3.10

úgy gondolja, hogy a hatásvizsgálatoknak alapvető szerepet kell betölteniük a helyi és regionális önkormányzatok uniós jogalkotásból eredő adminisztratív terheinek csökkentésében, ahogyan az a hatékonyabb jogalkotásról szóló véleményben (CdR 121/2005) is áll;

| 3.11 | megismétli, hogy az előzetes értékeléseknek, azon túl, hogy elemzik a jogalkotási javaslat politikai célját és a legmegfelelőbb eszközöket, tartalmazniuk kell a jogalkotási javaslatok helyi és regionális szinten érzékelhető pénzügyi hatásának vizsgálatát; |
| --- | --- |

3.11

megismétli, hogy az előzetes értékeléseknek, azon túl, hogy elemzik a jogalkotási javaslat politikai célját és a legmegfelelőbb eszközöket, tartalmazniuk kell a jogalkotási javaslatok helyi és regionális szinten érzékelhető pénzügyi hatásának vizsgálatát;

4.   A lobbisták regisztrációja

| 4.1 | üdvözli a lobbiszervezetek regisztrációjától várható nagyobb átláthatóságot. Az EU kormányzási rendszerének részeként az RB és tagjai maguk is a lobbitevékenység középpontjában foglalnak helyet, így egyetért azzal, hogy a regisztrációs/akkreditációs rendszer elősegíthetné az EU politikai folyamatainak átlátható működését; |
| --- | --- |

4.1

üdvözli a lobbiszervezetek regisztrációjától várható nagyobb átláthatóságot. Az EU kormányzási rendszerének részeként az RB és tagjai maguk is a lobbitevékenység középpontjában foglalnak helyet, így egyetért azzal, hogy a regisztrációs/akkreditációs rendszer elősegíthetné az EU politikai folyamatainak átlátható működését;

| 4.2 | hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok szövetségeikkel együtt – demokratikus legitimitásuknál fogva – egyértelműen különböznek a kereskedelmi lobbistáktól vagy a különleges érdekcsoportoktól. A helyi és regionális önkormányzatok az európai közigazgatási struktúra részei. Ezt a különbséget bármely regisztrációnak figyelembe kell vennie, és ennek következtében a helyi és regionális önkormányzatokat nem szabad lobbiszervezetként regisztrálni, ezáltal kockáztatva, hogy szerepük összemosódjon a listán lévő egyéb szervezetek szerepével; |
| --- | --- |

4.2

hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok szövetségeikkel együtt – demokratikus legitimitásuknál fogva – egyértelműen különböznek a kereskedelmi lobbistáktól vagy a különleges érdekcsoportoktól. A helyi és regionális önkormányzatok az európai közigazgatási struktúra részei. Ezt a különbséget bármely regisztrációnak figyelembe kell vennie, és ennek következtében a helyi és regionális önkormányzatokat nem szabad lobbiszervezetként regisztrálni, ezáltal kockáztatva, hogy szerepük összemosódjon a listán lévő egyéb szervezetek szerepével;

| 4.3 | nem gondolja azonban, hogy egy önkéntes regisztráláson alapuló rendszer megfelelő keretet biztosít az elegendő átláthatóság eléréséhez. Az önkéntes rendszer nem vetne véget a nyilvánosság manipulálásának és az intézményeknek a magánszereplőkkel folytatott konzultációi kapcsán érzett bizalmatlanságnak. A nyilvántartásba vételt a lobbiszervezeteknek az EU-intézményekbe történő bejutása feltételéül kellene szabni, ahogyan az az Európai Parlament esetében már megvalósult; |
| --- | --- |

4.3

nem gondolja azonban, hogy egy önkéntes regisztráláson alapuló rendszer megfelelő keretet biztosít az elegendő átláthatóság eléréséhez. Az önkéntes rendszer nem vetne véget a nyilvánosság manipulálásának és az intézményeknek a magánszereplőkkel folytatott konzultációi kapcsán érzett bizalmatlanságnak. A nyilvántartásba vételt a lobbiszervezeteknek az EU-intézményekbe történő bejutása feltételéül kellene szabni, ahogyan az az Európai Parlament esetében már megvalósult;

| 4.4 | meg van győződve arról, hogy a jövőben fontos a hatékony és egyszerű regisztrálási eljárás biztosítása. A nyilvántartást az Európai Bizottságnak kellene vezetnie. Egyetlen kapcsolattartási ponton keresztül kellene regisztrálni az összes EU-intézménynél, és a regisztrálást személyek helyett szervezeteknek kellene végrehajtani. Mivel az RB-nek már vannak információi a regionális és helyi önkormányzatokról, valamint az őket képviselő szervezetekről, nincs szükség minden egyes helyi vagy regionális önkormányzat, illetve ezek szövetségeinek külön nyilvántartásba vételére. Az RB ezért továbbíthatja ezt az információt az Európai Bizottsághoz, hogy bekerülhessen a nyilvántartás megfelelő részébe; |
| --- | --- |

4.4

meg van győződve arról, hogy a jövőben fontos a hatékony és egyszerű regisztrálási eljárás biztosítása. A nyilvántartást az Európai Bizottságnak kellene vezetnie. Egyetlen kapcsolattartási ponton keresztül kellene regisztrálni az összes EU-intézménynél, és a regisztrálást személyek helyett szervezeteknek kellene végrehajtani. Mivel az RB-nek már vannak információi a regionális és helyi önkormányzatokról, valamint az őket képviselő szervezetekről, nincs szükség minden egyes helyi vagy regionális önkormányzat, illetve ezek szövetségeinek külön nyilvántartásba vételére. Az RB ezért továbbíthatja ezt az információt az Európai Bizottsághoz, hogy bekerülhessen a nyilvántartás megfelelő részébe;

| 4.5 | úgy véli, pontosítani kellene, hogy a lobbistáknak milyen információt és milyen időközönként kellene megadniuk, valamint hogy ezeket az információkat mennyire lehet elegendőnek tekinteni; |
| --- | --- |

4.5

úgy véli, pontosítani kellene, hogy a lobbistáknak milyen információt és milyen időközönként kellene megadniuk, valamint hogy ezeket az információkat mennyire lehet elegendőnek tekinteni;

5.   A közösségi alapok kedvezményezettjeinek közzététele

| 5.1 | támogatja az Európai Bizottságnak a közösségi alapok átláthatóságának fokozására irányuló törekvését, és ösztönzi a tagállamokat a közösségi alapok „megosztott kezelésére”, elsősorban a legjobb gyakorlatok cseréjének javítását célzó strukturális alaphoz kapcsolódó projektek esetében. Az uniós finanszírozás átláthatósága az összes kedvezményezett érdeke; |
| --- | --- |

5.1

támogatja az Európai Bizottságnak a közösségi alapok átláthatóságának fokozására irányuló törekvését, és ösztönzi a tagállamokat a közösségi alapok „megosztott kezelésére”, elsősorban a legjobb gyakorlatok cseréjének javítását célzó strukturális alaphoz kapcsolódó projektek esetében. Az uniós finanszírozás átláthatósága az összes kedvezményezett érdeke;

| 5.2 | üdvözli az Európai Bizottság olyan internetes honlap létrehozására irányuló kezdeményezését, amely hozzáférést biztosít a projektek és programok kedvezményezettjeivel kapcsolatos információkhoz. Az EU minden tagállamának polgárai számára összehasonlítható, ennélfogva átlátható információk rendelkezésre bocsátása érdekében az Európai Bizottságnak a megfelelő adatokat központilag nyilvánosságra kellene hoznia. Az európai polgároknak is érdekükben állna, hogy megismerkedhessenek a múltbéli tanulságokkal és a polgárközeli kezdeményezésekkel; |
| --- | --- |

5.2

üdvözli az Európai Bizottság olyan internetes honlap létrehozására irányuló kezdeményezését, amely hozzáférést biztosít a projektek és programok kedvezményezettjeivel kapcsolatos információkhoz. Az EU minden tagállamának polgárai számára összehasonlítható, ennélfogva átlátható információk rendelkezésre bocsátása érdekében az Európai Bizottságnak a megfelelő adatokat központilag nyilvánosságra kellene hoznia. Az európai polgároknak is érdekükben állna, hogy megismerkedhessenek a múltbéli tanulságokkal és a polgárközeli kezdeményezésekkel;

| 5.3 | üdvözli a zöld könyv azon javaslatát, mely szerint közös, Unió-szerte érvényes előírásokat kellene kialakítani az uniós alapok felhasználásnak közzétételére; |
| --- | --- |

5.3

üdvözli a zöld könyv azon javaslatát, mely szerint közös, Unió-szerte érvényes előírásokat kellene kialakítani az uniós alapok felhasználásnak közzétételére;

6.   A dokumentumokhoz való hozzáférésről szóló 1049/2001/EK rendelet felülvizsgálata

| 6.1 | elégedettségének ad hangot azzal kapcsolatban, hogy az Európai Bizottság 2001-ben – a dokumentumok nyilvántartásán keresztül vagy egyéni kérés alapján – hozzáférést biztosított az EU-intézmények és -szervek nem publikált dokumentumaihoz, és hangsúlyozza, hogy 2002-ben ezt követte a helyes hivatali magatartási kódex bevezetése, amely meghatározza a dokumentumokhoz történő nyilvános hozzáférést. Mindkét kezdeményezés fontos lépést jelent az Európai Bizottság átláthatóságának biztosítása felé; |
| --- | --- |

6.1

elégedettségének ad hangot azzal kapcsolatban, hogy az Európai Bizottság 2001-ben – a dokumentumok nyilvántartásán keresztül vagy egyéni kérés alapján – hozzáférést biztosított az EU-intézmények és -szervek nem publikált dokumentumaihoz, és hangsúlyozza, hogy 2002-ben ezt követte a helyes hivatali magatartási kódex bevezetése, amely meghatározza a dokumentumokhoz történő nyilvános hozzáférést. Mindkét kezdeményezés fontos lépést jelent az Európai Bizottság átláthatóságának biztosítása felé;

| 6.2 | várakozással tekint az 1049/2001/EK rendelet tervezett felülvizsgálata elé, és hozzá kíván járulni e folyamathoz. |
| --- | --- |

6.2

várakozással tekint az 1049/2001/EK rendelet tervezett felülvizsgálata elé, és hozzá kíván járulni e folyamathoz.

Kelt Brüsszelben, 2007. február 13-án.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Michel DELEBARRE

---

(1)  http://ec.europa.eu/comm/eti/index_en.htm.

1

(2)  HL C 81., 2006.4.4., 6-10. o.

2

(3)  HL C 192., 2002.8.12., 24-31. o.

3

(4)  COM(2002)704, 8. o.

4

---

| 30.6.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 146/58 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 146/58

---

Régiók Bizottsága vélemény – Az EU gyermekjogi stratégiája felé

(2007/C 146/08)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | üdvözli az Európai Bizottság közleményét, és különösen azt, hogy olyan stratégia kidolgozását javasolja, amely hatékonyan elősegíti és biztosítja a gyermekek jogainak érvényesülését az Európai Unió belső és külső politikáiban, valamint támogatja a tagállamok e területen tett erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

—

üdvözli az Európai Bizottság közleményét, és különösen azt, hogy olyan stratégia kidolgozását javasolja, amely hatékonyan elősegíti és biztosítja a gyermekek jogainak érvényesülését az Európai Unió belső és külső politikáiban, valamint támogatja a tagállamok e területen tett erőfeszítéseit;

| — | üdvözli az Európai Bizottságon belüli gyermekjogi osztály felállítását, és megállapítja, hogy jelentős szerepet kapott a gyermekjogi koordinátor a stratégia sikerének biztosításában, reméli, hogy elegendő erőforrás áll majd a rendelkezésükre, és hogy a koordinátor megkapja a kellő státuszt és politikai befolyást a hivatal célkitűzései teljesítésének érdekében; annak tisztázását kéri, hogy a koordinátor szerepe hogyan kapcsolódik a nemzeti szintű munkához; |
| --- | --- |

—

üdvözli az Európai Bizottságon belüli gyermekjogi osztály felállítását, és megállapítja, hogy jelentős szerepet kapott a gyermekjogi koordinátor a stratégia sikerének biztosításában, reméli, hogy elegendő erőforrás áll majd a rendelkezésükre, és hogy a koordinátor megkapja a kellő státuszt és politikai befolyást a hivatal célkitűzései teljesítésének érdekében; annak tisztázását kéri, hogy a koordinátor szerepe hogyan kapcsolódik a nemzeti szintű munkához;

| — | sajnálatosnak tartja, hogy nem kap több figyelmet a kísérő nélküli kiskorúak, a leánygyermekek, valamint a fogyatékkal élő, illetve bevándorló, menedékjogkérő vagy menekült gyermekek helyzete, gondozása és védelme (sem az EU-n belül, sem pedig világviszonylatban); |
| --- | --- |

—

sajnálatosnak tartja, hogy nem kap több figyelmet a kísérő nélküli kiskorúak, a leánygyermekek, valamint a fogyatékkal élő, illetve bevándorló, menedékjogkérő vagy menekült gyermekek helyzete, gondozása és védelme (sem az EU-n belül, sem pedig világviszonylatban);

| — | megállapítja, hogy a stratégiában benne rejlik annak lehetősége, hogy – európai és nemzeti szinten – lefektesse a döntéshozók, helyi és regionális önkormányzatok és nem kormányzati szervezetek közötti eredményesebb partnerség alapjait; |
| --- | --- |

—

megállapítja, hogy a stratégiában benne rejlik annak lehetősége, hogy – európai és nemzeti szinten – lefektesse a döntéshozók, helyi és regionális önkormányzatok és nem kormányzati szervezetek közötti eredményesebb partnerség alapjait;

| — | sajnálja ugyanakkor, hogy a közlemény nem ismeri el a helyi és regionális önkormányzatok egyedülálló szerepét a gyermekeknek nyújtott szolgáltatások és a gyermekjogok védelme terén, és hangsúlyozza, hogy ezek az önkormányzatok készek és képesek arra, hogy partnerekké váljanak a stratégia kidolgozásában és végrehajtásában; |
| --- | --- |

—

sajnálja ugyanakkor, hogy a közlemény nem ismeri el a helyi és regionális önkormányzatok egyedülálló szerepét a gyermekeknek nyújtott szolgáltatások és a gyermekjogok védelme terén, és hangsúlyozza, hogy ezek az önkormányzatok készek és képesek arra, hogy partnerekké váljanak a stratégia kidolgozásában és végrehajtásában;

| — | azt ajánlja, hogy a szükséges pénzügyi és emberi erőforrásokat és politikai kötelezettségvállalást fordítsák a közlemény ügyének előmozdítására, továbbá a zöld könyv és a stratégia kidolgozására, és azt javasolja, hogy az Európai Parlament fontolja meg külön intézkedés bevezetését a stratégia és annak javasolt tevékenységei finanszírozására; |
| --- | --- |

—

azt ajánlja, hogy a szükséges pénzügyi és emberi erőforrásokat és politikai kötelezettségvállalást fordítsák a közlemény ügyének előmozdítására, továbbá a zöld könyv és a stratégia kidolgozására, és azt javasolja, hogy az Európai Parlament fontolja meg külön intézkedés bevezetését a stratégia és annak javasolt tevékenységei finanszírozására;

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Bizottság „Az EU gyermekjogi stratégiája felé” című közleményére (COM(2006) 367 final);

tekintettel az Európai Bizottság 2006. július 4-én hozott határozatára, mely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének első bekezdése alapján a fenti témában kikéri a Régiók Bizottsága véleményét;

tekintettel a Régiók Bizottsága elnökének 2006. február 22-én hozott döntésére, mely szerint megbízza az „Alkotmányos ügyek, európai kormányzás, a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége” szakbizottságot, hogy a fenti témában véleményt alkosson;

tekintettel„A kíséret nélküli kiskorúak helyzete a migrációs folyamatban – A helyi és regionális önkormányzatok szerepe és javaslatai” című véleménytervezetére (CdR 136/2006 rev. 2);

tekintettel az alábbi tárgyakban alkotott véleményeire: „A Hágai Program: Tíz prioritás a következő öt évre”(CdR 122/1005 fin); „Az emberkereskedelem elleni harc”(CdR 87/2001 fin); „A gyermekek, a fiatalok és a nők elleni erőszak megelőzését, valamint az áldozatok és a veszélyeztetett csoportok védelmét célzó DAPHNE II. program”(CdR 63/2003);„A kisebbségek védelme és a megkülönböztetés elleni politikák”(CdR 53/2006 fin);„A demográfiai változások”(CdR 152/2005 fin), valamint „A beilleszkedés és a migráció”(CdR 51/2006 fin);

tekintettel az „Alkotmányos ügyek, európai kormányzás, a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége” szakbizottság által 2006. november 29-én elfogadott véleménytervezetére (CdR 236/2006 rev. 1) (előadó: Maria Corrigan, Dun Laoghaire-Rathdown megye tanácsának és a dublini regionális önkormányzatnak a tagja);

mivel:

| 1) | a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény értelmében gyermeknek tekintendő minden, tizennyolc évesnél fiatalabb ember; |
| --- | --- |

1)

a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény értelmében gyermeknek tekintendő minden, tizennyolc évesnél fiatalabb ember;

| 2) | valamennyi tagállam ratifikálta a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezményt, de sem az Európai Bizottság, sem az Európai Unió nem részes fele annak, és nem is lehet az; |
| --- | --- |

2)

valamennyi tagállam ratifikálta a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezményt, de sem az Európai Bizottság, sem az Európai Unió nem részes fele annak, és nem is lehet az;

| 3) | a gyermekek jogaira vonatkozóan korlátozott jogi alapok találhatók az európai uniós Szerződésekben; ez kihatásokkal jár a lehetséges költségvetési forrásokra; |
| --- | --- |

3)

a gyermekek jogaira vonatkozóan korlátozott jogi alapok találhatók az európai uniós Szerződésekben; ez kihatásokkal jár a lehetséges költségvetési forrásokra;

| 4) | elismert a család központi szerepe, és különösképp a szülők szerepe, valamint a tagállamok arra vonatkozó felelőssége, hogy támogassák a szülőket gyermekgondozási és gyermeknevelési feladataik teljesítésében; |
| --- | --- |

4)

elismert a család központi szerepe, és különösképp a szülők szerepe, valamint a tagállamok arra vonatkozó felelőssége, hogy támogassák a szülőket gyermekgondozási és gyermeknevelési feladataik teljesítésében;

| 5) | a gyermekjogok érvényesülésének elősegítése és biztosítása, továbbá a társadalmak befogadóvá és gyermekbaráttá tétele alapvető fontosságú az Európai Unió jövője szempontjából; |
| --- | --- |

5)

a gyermekjogok érvényesülésének elősegítése és biztosítása, továbbá a társadalmak befogadóvá és gyermekbaráttá tétele alapvető fontosságú az Európai Unió jövője szempontjából;

| 6) | a gyermekek és a fiatalok korai szakaszban történő bevonása a közéletbe igen jelentős feltétele a befogadó és demokratikus társadalom kialakulásának; |
| --- | --- |

6)

a gyermekek és a fiatalok korai szakaszban történő bevonása a közéletbe igen jelentős feltétele a befogadó és demokratikus társadalom kialakulásának;

| 7) | a regionális és helyi önkormányzatok egyedülállóan jó helyzetben vannak ahhoz, hogy hozzájárulhassanak a gyermekjogok érvényesülésének elősegítéséhez és biztosításához, mivel felelősek azért, hogy a gyermekek megfelelő fizikai környezethez, tömegközlekedéshez, oktatáshoz és egészségügyi ellátáshoz jussanak, valamint lehetőségük legyen a játékra és a pihenésre, a fiatalok esetében pedig azért, hogy megjelenhessenek a munkaerőpiacon, továbbá a gyermekek életkörülményeinek figyelemmel kíséréséért, például a szociális ellátáson és az adatgyűjtésen keresztül; |
| --- | --- |

7)

a regionális és helyi önkormányzatok egyedülállóan jó helyzetben vannak ahhoz, hogy hozzájárulhassanak a gyermekjogok érvényesülésének elősegítéséhez és biztosításához, mivel felelősek azért, hogy a gyermekek megfelelő fizikai környezethez, tömegközlekedéshez, oktatáshoz és egészségügyi ellátáshoz jussanak, valamint lehetőségük legyen a játékra és a pihenésre, a fiatalok esetében pedig azért, hogy megjelenhessenek a munkaerőpiacon, továbbá a gyermekek életkörülményeinek figyelemmel kíséréséért, például a szociális ellátáson és az adatgyűjtésen keresztül;

a 2007. február 13-14-én tartott 68. plenáris ülésén (a február 13-i ülésnapon) egyhangúlag elfogadta az alábbi véleményt.

1.   A Régiók Bizottságának nézetei

A Régiók Bizottsága

| 1.1 | üdvözli az Európai Bizottság közleményét, és különösen azt, hogy olyan stratégia kidolgozását javasolja, amely hatékonyan elősegíti és biztosítja a gyermekek jogainak érvényesülését az Európai Unió belső és külső politikáiban, valamint támogatja a tagállamok e területen tett erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

1.1

üdvözli az Európai Bizottság közleményét, és különösen azt, hogy olyan stratégia kidolgozását javasolja, amely hatékonyan elősegíti és biztosítja a gyermekek jogainak érvényesülését az Európai Unió belső és külső politikáiban, valamint támogatja a tagállamok e területen tett erőfeszítéseit;

| 1.2 | elismeri, hogy a gyermekeinkbe most történő beruházás egyenlő a jövőnkbe történő beruházással, valamint az európai integráció további elmélyítésével és megszilárdításával; |
| --- | --- |

1.2

elismeri, hogy a gyermekeinkbe most történő beruházás egyenlő a jövőnkbe történő beruházással, valamint az európai integráció további elmélyítésével és megszilárdításával;

| 1.3 | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy holtpontra jutott az európai alkotmányozási folyamat, mivel az alkotmányszerződés és az Alapjogi Charta explicit módon elismeri a gyermekek jogait; |
| --- | --- |

1.3

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy holtpontra jutott az európai alkotmányozási folyamat, mivel az alkotmányszerződés és az Alapjogi Charta explicit módon elismeri a gyermekek jogait;

| 1.4 | üdvözli annak elismerését, hogy a tagállamok kötelesek tiszteletben tartani a nemzetközi szerződéseket, így különösen az ENSZ-nek a gyermek jogairól szóló egyezményét (United Nations Convention on the Rights of the Child, a továbbiakban: UNCRC), amelyet minden egyes tagállam ratifikált. azonban csalódott, amiért a közlemény nem hangsúlyozza jobban, hogy a tagállamoknak sürgősen teljesíteniük kellene a gyermekjogokkal kapcsolatos európai és nemzetközi kötelezettségeiket; |
| --- | --- |

1.4

üdvözli annak elismerését, hogy a tagállamok kötelesek tiszteletben tartani a nemzetközi szerződéseket, így különösen az ENSZ-nek a gyermek jogairól szóló egyezményét (United Nations Convention on the Rights of the Child, a továbbiakban: UNCRC), amelyet minden egyes tagállam ratifikált. azonban csalódott, amiért a közlemény nem hangsúlyozza jobban, hogy a tagállamoknak sürgősen teljesíteniük kellene a gyermekjogokkal kapcsolatos európai és nemzetközi kötelezettségeiket;

| 1.5 | üdvözli annak elismerését, hogy a UNCRC – szinte a világ valamennyi országa által elvégzett – ratifikációja révén különösen szilárd alap jött létre az Európa Bizottság és az EU-n kívüli országok közötti együttműködésekhez; sajnálja azonban, hogy a közlemény nem épített annak lehetőségére, hogy a UNCRC valamennyi uniós tagállam általi ratifikációja a tagállamok közötti együttműködések keretéül szolgáljon; |
| --- | --- |

1.5

üdvözli annak elismerését, hogy a UNCRC – szinte a világ valamennyi országa által elvégzett – ratifikációja révén különösen szilárd alap jött létre az Európa Bizottság és az EU-n kívüli országok közötti együttműködésekhez; sajnálja azonban, hogy a közlemény nem épített annak lehetőségére, hogy a UNCRC valamennyi uniós tagállam általi ratifikációja a tagállamok közötti együttműködések keretéül szolgáljon;

| 1.6 | üdvözli az Európai Bizottságon belüli gyermekjogi osztály felállítását, és megállapítja, hogy jelentős szerepet kapott a gyermekjogi koordinátor a stratégia sikerének biztosításában, reméli, hogy elegendő erőforrás áll majd a rendelkezésükre, és hogy a koordinátor megkapja a kellő státust és politikai befolyást a hivatal célkitűzései teljesítésének érdekében; annak tisztázását kéri, hogy a koordinátor szerepe hogyan kapcsolódik a nemzeti szintű munkához; |
| --- | --- |

1.6

üdvözli az Európai Bizottságon belüli gyermekjogi osztály felállítását, és megállapítja, hogy jelentős szerepet kapott a gyermekjogi koordinátor a stratégia sikerének biztosításában, reméli, hogy elegendő erőforrás áll majd a rendelkezésükre, és hogy a koordinátor megkapja a kellő státust és politikai befolyást a hivatal célkitűzései teljesítésének érdekében; annak tisztázását kéri, hogy a koordinátor szerepe hogyan kapcsolódik a nemzeti szintű munkához;

| 1.7 | támogatja az Európai Bizottság által bizonyos sürgető kihívások kezelésére javasolt rövid távú lépéseket, különösen az arra irányulót, hogy ugyanazt a hat számjegyű telefonszámot vezessék be az EU-n belül, egységesen a gyermekeknek szóló segélyvonalakra, egy másikat pedig az eltűnt vagy szexuálisan kizsákmányolt gyermekekkel foglalkozó forródrótok számára, és úgy véli, hogy ezeket az intézkedéseket ki kellene egészíteni egy olyan, megállapodáson alapuló jegyzőkönyvvel, amely az államok közötti gyermekrablásokkal foglalkozik. Továbbá úgy véli, hogy a gyermekeknek szóló új segélyvonalaknak nem megkettőzniük kell a meglévő nemzeti és regionális szintű segélyvonalak számát, inkább ki kell egészíteniük azokat, és hogy e szolgáltatások létrehozásakor alapvetően figyelembe kellene venni a tagállamok legjobb gyakorlatait; |
| --- | --- |

1.7

támogatja az Európai Bizottság által bizonyos sürgető kihívások kezelésére javasolt rövid távú lépéseket, különösen az arra irányulót, hogy ugyanazt a hat számjegyű telefonszámot vezessék be az EU-n belül, egységesen a gyermekeknek szóló segélyvonalakra, egy másikat pedig az eltűnt vagy szexuálisan kizsákmányolt gyermekekkel foglalkozó forródrótok számára, és úgy véli, hogy ezeket az intézkedéseket ki kellene egészíteni egy olyan, megállapodáson alapuló jegyzőkönyvvel, amely az államok közötti gyermekrablásokkal foglalkozik. Továbbá úgy véli, hogy a gyermekeknek szóló új segélyvonalaknak nem megkettőzniük kell a meglévő nemzeti és regionális szintű segélyvonalak számát, inkább ki kell egészíteniük azokat, és hogy e szolgáltatások létrehozásakor alapvetően figyelembe kellene venni a tagállamok legjobb gyakorlatait;

| 1.8 | megjegyzi, hogy a közlemény nem mutatott rá arra, hogy a stratégiának kötelezettséget kell vállalnia bizonyos minimális normák mellett, és átfogó célkitűzéseket kell magában foglalnia, egyértelmű célokkal és időkeretekkel; |
| --- | --- |

1.8

megjegyzi, hogy a közlemény nem mutatott rá arra, hogy a stratégiának kötelezettséget kell vállalnia bizonyos minimális normák mellett, és átfogó célkitűzéseket kell magában foglalnia, egyértelmű célokkal és időkeretekkel;

| 1.9 | megállapítja, hogy jelenleg nem működik olyan rendszer, amely átfogó, összehasonlítható és konzisztens adatokat tudna szolgáltatni a mutatókra vonatkozóan szerte az EU-ban; emlékeztet arra, hogy a nyílt koordinációs módszer keretén belül folyamatban van egy gyermekjóléti mutató (vagy mutatóegyüttes) kidolgozása, valamint a jövedelemfüggő szegénységre, az anyagi javaktól való megfosztásra és a lakhatásra vonatkozó statisztikai adatok összeállítása, továbbá hogy tagállami és regionális/helyi szinten számos más adathalmaz is létezik; |
| --- | --- |

1.9

megállapítja, hogy jelenleg nem működik olyan rendszer, amely átfogó, összehasonlítható és konzisztens adatokat tudna szolgáltatni a mutatókra vonatkozóan szerte az EU-ban; emlékeztet arra, hogy a nyílt koordinációs módszer keretén belül folyamatban van egy gyermekjóléti mutató (vagy mutatóegyüttes) kidolgozása, valamint a jövedelemfüggő szegénységre, az anyagi javaktól való megfosztásra és a lakhatásra vonatkozó statisztikai adatok összeállítása, továbbá hogy tagállami és regionális/helyi szinten számos más adathalmaz is létezik;

| 1.10 | rámutat arra, hogy a gyermekek csoportja nem homogén, szükségleteik eltérnek, többek között koruk, képességeik, nemük, családjuk szerkezete és etnikai hovatartozásuk függvényében; |
| --- | --- |

1.10

rámutat arra, hogy a gyermekek csoportja nem homogén, szükségleteik eltérnek, többek között koruk, képességeik, nemük, családjuk szerkezete és etnikai hovatartozásuk függvényében;

| 1.11 | sajnálatosnak tartja, hogy nem kap több figyelmet a kísérő nélküli kiskorúak, a leánygyermekek, valamint a fogyatékkal élő, illetve bevándorló, menedékjogkérő vagy menekült gyermekek helyzete, gondozása és védelme (sem az EU-n belül, sem pedig világviszonylatban); |
| --- | --- |

1.11

sajnálatosnak tartja, hogy nem kap több figyelmet a kísérő nélküli kiskorúak, a leánygyermekek, valamint a fogyatékkal élő, illetve bevándorló, menedékjogkérő vagy menekült gyermekek helyzete, gondozása és védelme (sem az EU-n belül, sem pedig világviszonylatban);

| 1.12 | sajnálatosnak tartja, hogy nem történt utalás a hatéves korúnál fiatalabb gyermekek magas színvonalú „korai oktatására”, annak ellenére, hogy a „gyermekgondozás” az EU egyik hosszú távú és prioritásként meghatározott politikai célja, és annak ellenére, hogy az EU mennyiségi célkitűzéseket fogadott el; |
| --- | --- |

1.12

sajnálatosnak tartja, hogy nem történt utalás a hatéves korúnál fiatalabb gyermekek magas színvonalú „korai oktatására”, annak ellenére, hogy a „gyermekgondozás” az EU egyik hosszú távú és prioritásként meghatározott politikai célja, és annak ellenére, hogy az EU mennyiségi célkitűzéseket fogadott el;

| 1.13 | megállapítja, hogy a stratégiában benne rejlik annak lehetősége, hogy – európai és nemzeti szinten – lefektesse a döntéshozók, helyi és regionális önkormányzatok és nem kormányzati szervezetek közötti eredményesebb partnerség alapjait; |
| --- | --- |

1.13

megállapítja, hogy a stratégiában benne rejlik annak lehetősége, hogy – európai és nemzeti szinten – lefektesse a döntéshozók, helyi és regionális önkormányzatok és nem kormányzati szervezetek közötti eredményesebb partnerség alapjait;

| 1.14 | sajnálja ugyanakkor, hogy a közlemény nem ismeri el a helyi és regionális önkormányzatok egyedülálló szerepét a gyermekeknek nyújtott szolgáltatások és a gyermekjogok védelme terén, és hangsúlyozza, hogy ezek az önkormányzatok készek és képesek arra, hogy partnerekké váljanak a stratégia kidolgozásában és végrehajtásában; |
| --- | --- |

1.14

sajnálja ugyanakkor, hogy a közlemény nem ismeri el a helyi és regionális önkormányzatok egyedülálló szerepét a gyermekeknek nyújtott szolgáltatások és a gyermekjogok védelme terén, és hangsúlyozza, hogy ezek az önkormányzatok készek és képesek arra, hogy partnerekké váljanak a stratégia kidolgozásában és végrehajtásában;

| 1.15 | hangsúlyozza, hogy a stratégia kialakítása során a szubszidiaritás és az arányosság elvét maximálisan tiszteletben kell tartani; |
| --- | --- |

1.15

hangsúlyozza, hogy a stratégia kialakítása során a szubszidiaritás és az arányosság elvét maximálisan tiszteletben kell tartani;

| 1.16 | üdvözli azt a kijelentést, mely szerint „befolyásolja a gyermekek helyzetét az a hely is, ahol élnek”; a gyermekek hátrányos helyzetbe kerülhetnek, ha a magas színvonalú oktatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz, a tömegközlekedési, játék- és pihenési lehetőségekhez, az információhoz, továbbá a civil társadalomban való részvétel lehetőségeihez nem jutnak méltányosan hozzá, és szeretné, ha nagyobb figyelmet fordítanának a tagállamok által meghatározott városi, elővárosi és más speciális területeken meglévő feltételekre; |
| --- | --- |

1.16

üdvözli azt a kijelentést, mely szerint „befolyásolja a gyermekek helyzetét az a hely is, ahol élnek”; a gyermekek hátrányos helyzetbe kerülhetnek, ha a magas színvonalú oktatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz, a tömegközlekedési, játék- és pihenési lehetőségekhez, az információhoz, továbbá a civil társadalomban való részvétel lehetőségeihez nem jutnak méltányosan hozzá, és szeretné, ha nagyobb figyelmet fordítanának a tagállamok által meghatározott városi, elővárosi és más speciális területeken meglévő feltételekre;

| 1.17 | kiemeli, hogy számos helyi és regionális önkormányzat közvetlenül finanszírozza és hajtja végre a fejlesztési politikát az EU-n kívüli országokban, támogatva az infrastruktúrát és a kulcsfontosságú szolgáltatásokat, ikerintézményi együttműködést folytatva más önkormányzatokkal, megosztva tapasztalatait és átadva ismereteit. Aláhúzza továbbá, hogy megvan annak a lehetősége, hogy e munkában nagyobb súly kerüljön a gyermekek jogaira; |
| --- | --- |

1.17

kiemeli, hogy számos helyi és regionális önkormányzat közvetlenül finanszírozza és hajtja végre a fejlesztési politikát az EU-n kívüli országokban, támogatva az infrastruktúrát és a kulcsfontosságú szolgáltatásokat, ikerintézményi együttműködést folytatva más önkormányzatokkal, megosztva tapasztalatait és átadva ismereteit. Aláhúzza továbbá, hogy megvan annak a lehetősége, hogy e munkában nagyobb súly kerüljön a gyermekek jogaira;

| 1.18 | üdvözli annak elismerését, hogy a gyermekeknek jogukban áll hangot adni véleményüknek az életüket érintő kérdésekben; üdvözli továbbá az annak érdekében javasolt tevékenységeket, hogy a gyermekek is részt vehessenek a stratégia kialakításában. A helyi és regionális önkormányzatok, valamint a gyermekszervezetek részvétele jelentős lesz e munka sikere szempontjából; |
| --- | --- |

1.18

üdvözli annak elismerését, hogy a gyermekeknek jogukban áll hangot adni véleményüknek az életüket érintő kérdésekben; üdvözli továbbá az annak érdekében javasolt tevékenységeket, hogy a gyermekek is részt vehessenek a stratégia kialakításában. A helyi és regionális önkormányzatok, valamint a gyermekszervezetek részvétele jelentős lesz e munka sikere szempontjából;

| 1.19 | üdvözli az Egyesült Nemzetek gyermekek elleni erőszakkal foglalkozó nemrégiben közzétett tanulmányát (1). A jelentés „sürgeti a gyermekek elleni erőszak valamennyi formájának tilalmát, minden körülmények között, ideértve mindenfajta testi fenyítést, az ártó jellegű hagyományokat – úgymint a korai és kényszerházasságok, a női nemi szervek megcsonkítása, az ún. becsületbeli bűntettek –, a nemi erőszakot, kínzást és egyéb kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódot és büntetést” (2); és javasolja, hogy e tanulmány eredményeit teljes mértékben vegyék figyelembe a stratégia kidolgozása során. |
| --- | --- |

1.19

üdvözli az Egyesült Nemzetek gyermekek elleni erőszakkal foglalkozó nemrégiben közzétett tanulmányát (1). A jelentés „sürgeti a gyermekek elleni erőszak valamennyi formájának tilalmát, minden körülmények között, ideértve mindenfajta testi fenyítést, az ártó jellegű hagyományokat – úgymint a korai és kényszerházasságok, a női nemi szervek megcsonkítása, az ún. becsületbeli bűntettek –, a nemi erőszakot, kínzást és egyéb kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódot és büntetést” (2); és javasolja, hogy e tanulmány eredményeit teljes mértékben vegyék figyelembe a stratégia kidolgozása során.

2.   A Régiók Bizottsága ajánlásai

A Régiók Bizottsága

| 2.1 | azt ajánlja, hogy a szükséges pénzügyi és emberi erőforrásokat és politikai kötelezettségvállalást fordítsák a közlemény ügyének előmozdítására, továbbá a zöld könyv és a stratégia kidolgozására, és azt javasolja, hogy az Európai Parlament fontolja meg külön intézkedés bevezetését a stratégia és annak javasolt tevékenységei finanszírozására; |
| --- | --- |

2.1

azt ajánlja, hogy a szükséges pénzügyi és emberi erőforrásokat és politikai kötelezettségvállalást fordítsák a közlemény ügyének előmozdítására, továbbá a zöld könyv és a stratégia kidolgozására, és azt javasolja, hogy az Európai Parlament fontolja meg külön intézkedés bevezetését a stratégia és annak javasolt tevékenységei finanszírozására;

| 2.2 | kiemeli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok alapvető partnereknek tekintendők a stratégia kialakításában, és felhív arra, hogy vegyék fel azokat az Európai Gyermekjogi Fórum tagjainak sorába; valamint, hogy azok képviseltethessék magukat az intézményközi csoportban; továbbá, hogy kérjék ki a véleményüket a koordinátor jelentésének kidolgozásakor, és e jelentést hozzák nyilvánosságra; |
| --- | --- |

2.2

kiemeli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok alapvető partnereknek tekintendők a stratégia kialakításában, és felhív arra, hogy vegyék fel azokat az Európai Gyermekjogi Fórum tagjainak sorába; valamint, hogy azok képviseltethessék magukat az intézményközi csoportban; továbbá, hogy kérjék ki a véleményüket a koordinátor jelentésének kidolgozásakor, és e jelentést hozzák nyilvánosságra;

| 2.3 | azt ajánlja, hogy a stratégia vállaljon kötelezettséget egy sor minimális norma mellett, és foglaljon magában ambiciózus célkitűzéseket különböző tevékenységekre vonatkozóan, egyértelműen meghatározott célokkal, alapos elemzést követően; |
| --- | --- |

2.3

azt ajánlja, hogy a stratégia vállaljon kötelezettséget egy sor minimális norma mellett, és foglaljon magában ambiciózus célkitűzéseket különböző tevékenységekre vonatkozóan, egyértelműen meghatározott célokkal, alapos elemzést követően;

| 2.4 | azt ajánlja, hogy a stratégia kiegyensúlyozottan foglalkozzon a globális helyzettel, illetve az Unión belüli és az államokon belüli fellépésekkel és párbeszédekkel; |
| --- | --- |

2.4

azt ajánlja, hogy a stratégia kiegyensúlyozottan foglalkozzon a globális helyzettel, illetve az Unión belüli és az államokon belüli fellépésekkel és párbeszédekkel;

| 2.5 | azt ajánlja, hogy élvezzen elsőbbséget összevethető mutatók bizonyos együttesének kidolgozása, továbbá konzisztens adatok tagállami és – ahol lehetséges – regionális szintű összegyűjtése; |
| --- | --- |

2.5

azt ajánlja, hogy élvezzen elsőbbséget összevethető mutatók bizonyos együttesének kidolgozása, továbbá konzisztens adatok tagállami és – ahol lehetséges – regionális szintű összegyűjtése;

| 2.6 | felhív arra, hogy bocsássanak rendelkezésre megfelelő erőforrásokat és mechanizmusokat, továbbá nyújtsanak kellő támogatást annak elősegítésére, hogy a gyermekek is részt vehessenek a stratégia kialakításában, beleértve a hátrányos helyzetű, az etnikai kisebbséghez tartozó és a fogyatékkal élő gyermekeket is. A gyermekeket már korai szakaszban be kellene vonni a folyamatba, mégpedig különbözőféle, koruknak megfelelő módszerek segítségével, többek között művészeti tevékenységek vagy könnyített viták révén. Elismeri ezenkívül, hogy a helyi és regionális önkormányzatok is többet tehetnének azért, hogy elősegítsék a gyermekek véleményének kikérését a nemzeti alatti szinten meghatározott, idevonatkozó politikák kapcsán; |
| --- | --- |

2.6

felhív arra, hogy bocsássanak rendelkezésre megfelelő erőforrásokat és mechanizmusokat, továbbá nyújtsanak kellő támogatást annak elősegítésére, hogy a gyermekek is részt vehessenek a stratégia kialakításában, beleértve a hátrányos helyzetű, az etnikai kisebbséghez tartozó és a fogyatékkal élő gyermekeket is. A gyermekeket már korai szakaszban be kellene vonni a folyamatba, mégpedig különbözőféle, koruknak megfelelő módszerek segítségével, többek között művészeti tevékenységek vagy könnyített viták révén. Elismeri ezenkívül, hogy a helyi és regionális önkormányzatok is többet tehetnének azért, hogy elősegítsék a gyermekek véleményének kikérését a nemzeti alatti szinten meghatározott, idevonatkozó politikák kapcsán;

| 2.7 | ismét felhív az 1989. november 20-i a gyermek jogairól szóló egyezmény maradéktalan végrehajtására; és aláhúzza az alábbi jogok érvényesítésének fontosságát: a gondolat szabadsága, a lelkiismereti és vallásszabadság; a magánélethez való jog; az erőszakkal, rossz bánásmóddal és elhanyagolással szembeni védelemhez való jog; az egészségügyi ellátáshoz való jog; az oktatáshoz és képzéshez való jog; a kisebbségek védelem iránti joga, ahogyan azt a beilleszkedésről és a migrációról szóló véleményében is kinyilvánította (CdR 51/2006 fin); valamint a megfelelő táplálkozáshoz és lakhatáshoz való jog; |
| --- | --- |

2.7

ismét felhív az 1989. november 20-i a gyermek jogairól szóló egyezmény maradéktalan végrehajtására; és aláhúzza az alábbi jogok érvényesítésének fontosságát: a gondolat szabadsága, a lelkiismereti és vallásszabadság; a magánélethez való jog; az erőszakkal, rossz bánásmóddal és elhanyagolással szembeni védelemhez való jog; az egészségügyi ellátáshoz való jog; az oktatáshoz és képzéshez való jog; a kisebbségek védelem iránti joga, ahogyan azt a beilleszkedésről és a migrációról szóló véleményében is kinyilvánította (CdR 51/2006 fin); valamint a megfelelő táplálkozáshoz és lakhatáshoz való jog;

| 2.8 | E tekintetben ragaszkodik ahhoz, hogy maradéktalanul elismerjék azt a döntő szerepet, amelyet a helyi és regionális önkormányzatok töltenek be az olyan alapvető szolgáltatások gyermekeknek való, e„lső vonalbeli” nyújtásában, mint az oktatás, a lakhatás, a gyermekgondozás és más szociális szolgáltatások, továbbá szerepüket a tervezés és a politika-alkotás, valamint a fizikai környezet megfelelő állapotban tartása terén. Ez utóbbi azért szükséges, hogy a gyermekek alkalmas és szükségleteiknek megfelelő lakhatási, valamint megfelelő játék- és szórakozási lehetőségeket kapjanak, és biztonságos fizikai környezetben nőhessenek fel; |
| --- | --- |

2.8

E tekintetben ragaszkodik ahhoz, hogy maradéktalanul elismerjék azt a döntő szerepet, amelyet a helyi és regionális önkormányzatok töltenek be az olyan alapvető szolgáltatások gyermekeknek való, e„lső vonalbeli” nyújtásában, mint az oktatás, a lakhatás, a gyermekgondozás és más szociális szolgáltatások, továbbá szerepüket a tervezés és a politika-alkotás, valamint a fizikai környezet megfelelő állapotban tartása terén. Ez utóbbi azért szükséges, hogy a gyermekek alkalmas és szükségleteiknek megfelelő lakhatási, valamint megfelelő játék- és szórakozási lehetőségeket kapjanak, és biztonságos fizikai környezetben nőhessenek fel;

| 2.9 | felhív annak fokozott hangsúlyozására, hogy a tagállamoknak sürgősen teljesíteniük kell meglévő európai és nemzetközi kötelezettségvállalásaikat, beleértve a UNCRC, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény és az Európa Tanács eszközeinek értelmében, jogalkotási és gyakorlati téren vállalt kötelezettségeiket is. E tevékenység a gyermekjogokat érintő, meglévő uniós intézkedések hatásvizsgálatának részét kellene, hogy képezze; |
| --- | --- |

2.9

felhív annak fokozott hangsúlyozására, hogy a tagállamoknak sürgősen teljesíteniük kell meglévő európai és nemzetközi kötelezettségvállalásaikat, beleértve a UNCRC, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény és az Európa Tanács eszközeinek értelmében, jogalkotási és gyakorlati téren vállalt kötelezettségeiket is. E tevékenység a gyermekjogokat érintő, meglévő uniós intézkedések hatásvizsgálatának részét kellene, hogy képezze;

| 2.10 | azt ajánlja, hogy az elemzés ne csak értékelje a hozott intézkedések hatékonyságát, hanem könnyítse is meg a tagállamok előrehaladásának értékelését a UNCRC-nek megfelelően, az adatok összehasonlító elemzése útján, ahogyan azt a hatásvizsgálati dokumentumban felvázolták; |
| --- | --- |

2.10

azt ajánlja, hogy az elemzés ne csak értékelje a hozott intézkedések hatékonyságát, hanem könnyítse is meg a tagállamok előrehaladásának értékelését a UNCRC-nek megfelelően, az adatok összehasonlító elemzése útján, ahogyan azt a hatásvizsgálati dokumentumban felvázolták;

| 2.11 | javasolja, hogy az elemzés tartalmazzon áttekintést arra nézve, hogy valamennyi tagállam ratifikálta-e a gyermekek védelméről és az országok közötti örökbefogadás vonatkozásában történő együttműködésről szóló hágai egyezményt (1993); |
| --- | --- |

2.11

javasolja, hogy az elemzés tartalmazzon áttekintést arra nézve, hogy valamennyi tagállam ratifikálta-e a gyermekek védelméről és az országok közötti örökbefogadás vonatkozásában történő együttműködésről szóló hágai egyezményt (1993);

| 2.12 | azt ajánlja, hogy a nyílt koordinációs módszert alkalmazzák a tagállamok közötti együttműködés és a legjobb gyakorlatok felhasználásának mechanizmusául a UNCRC végrehajtásának vonatkozásában, és hogy a helyi és regionális önkormányzatokat teljes mértékben vonják be ebbe a folyamatba; |
| --- | --- |

2.12

azt ajánlja, hogy a nyílt koordinációs módszert alkalmazzák a tagállamok közötti együttműködés és a legjobb gyakorlatok felhasználásának mechanizmusául a UNCRC végrehajtásának vonatkozásában, és hogy a helyi és regionális önkormányzatokat teljes mértékben vonják be ebbe a folyamatba;

| 2.13 | azt ajánlja, hogy az uniós és tagállami politikák kialakításánál vegyék figyelembe a gyermekek sokféleségét és eltérő igényeiket; így például a földrajzi helyzet, a kor, a nem, az etnikai hovatartozás és a fogyatékosság miatt hátrányos helyzetű gyermekek igényeit. Különös figyelmet kell fordítani a szegénység, a szociális kirekesztés, a hátrányos megkülönböztetés, a rasszizmus és a fogyatékosság hatásaira, az etnikai kisebbséghez tartozó, illetve menekült gyermekek helyzetére, továbbá a vallási, nyelvi és kulturális sokféleség következményeire mind az Unión belül, mind pedig világviszonylatban; |
| --- | --- |

2.13

azt ajánlja, hogy az uniós és tagállami politikák kialakításánál vegyék figyelembe a gyermekek sokféleségét és eltérő igényeiket; így például a földrajzi helyzet, a kor, a nem, az etnikai hovatartozás és a fogyatékosság miatt hátrányos helyzetű gyermekek igényeit. Különös figyelmet kell fordítani a szegénység, a szociális kirekesztés, a hátrányos megkülönböztetés, a rasszizmus és a fogyatékosság hatásaira, az etnikai kisebbséghez tartozó, illetve menekült gyermekek helyzetére, továbbá a vallási, nyelvi és kulturális sokféleség következményeire mind az Unión belül, mind pedig világviszonylatban;

| 2.14 | azt ajánlja, hogy a stratégia tartalmazzon konkrét célkitűzéseket annak biztosítására, hogy a gyermekek valamennyi földrajzi térségben egyenlő esélyekkel rendelkezzenek; ami a gyermekszegénység, illetve az oktatás terén jelentkező hátrányok leküzdésére irányuló tevékenység fokozását vonja maga után. A helyi és regionális önkormányzatok központi szerepet töltenek majd be a fenti intézkedések terén; |
| --- | --- |

2.14

azt ajánlja, hogy a stratégia tartalmazzon konkrét célkitűzéseket annak biztosítására, hogy a gyermekek valamennyi földrajzi térségben egyenlő esélyekkel rendelkezzenek; ami a gyermekszegénység, illetve az oktatás terén jelentkező hátrányok leküzdésére irányuló tevékenység fokozását vonja maga után. A helyi és regionális önkormányzatok központi szerepet töltenek majd be a fenti intézkedések terén;

| 2.15 | azt ajánlja, hogy a felvázolt rövid távú intézkedéseken kívül dolgozzanak ki egy olyan intézkedést is, mely lehetővé teszi a gyermekekkel foglalkozó alkalmazottak és önkéntesek bűnügyi nyilvántartási adatainak ellenőrzésére irányuló nemzetközi együttműködést a rendőri szervek között; sürgeti, hogy a stratégia keretében vegyék fontolóra uniós nyilvántartás kialakítását a gyermekek ellen szexuális bűncselekményt elkövető személyekről, amelyhez a rendőri erők hozzáférhetnek; |
| --- | --- |

2.15

azt ajánlja, hogy a felvázolt rövid távú intézkedéseken kívül dolgozzanak ki egy olyan intézkedést is, mely lehetővé teszi a gyermekekkel foglalkozó alkalmazottak és önkéntesek bűnügyi nyilvántartási adatainak ellenőrzésére irányuló nemzetközi együttműködést a rendőri szervek között; sürgeti, hogy a stratégia keretében vegyék fontolóra uniós nyilvántartás kialakítását a gyermekek ellen szexuális bűncselekményt elkövető személyekről, amelyhez a rendőri erők hozzáférhetnek;

| 2.16 | sürgeti, hogy a stratégia foglalkozzon azokkal a lehetséges módokkal, amelyek alkalmasabbá teszik a családtámogatási szolgáltatásokat a gyermekek ellen elkövetett erőszak és a szülők részéről elkövetett gyermekgyilkosságok megelőzésére. Ennek középpontjában a következők állhatnának: a szülőknek nyújtott támogatások, a gyermekek ellen erőszak megelőzése és korai felismerése; az erőszak áldozatainak nyújtott támogatások, illetve a gyanús gyermekhalálozásokat felülvizsgáló mechanizmus létrehozása az ilyen eseteket megelőző állami beavatkozások hatékonyságának vizsgálata céljából; |
| --- | --- |

2.16

sürgeti, hogy a stratégia foglalkozzon azokkal a lehetséges módokkal, amelyek alkalmasabbá teszik a családtámogatási szolgáltatásokat a gyermekek ellen elkövetett erőszak és a szülők részéről elkövetett gyermekgyilkosságok megelőzésére. Ennek középpontjában a következők állhatnának: a szülőknek nyújtott támogatások, a gyermekek ellen erőszak megelőzése és korai felismerése; az erőszak áldozatainak nyújtott támogatások, illetve a gyanús gyermekhalálozásokat felülvizsgáló mechanizmus létrehozása az ilyen eseteket megelőző állami beavatkozások hatékonyságának vizsgálata céljából;

| 2.17 | javasolja, hogy a stratégia foglalkozzon a televízió, a számítógép és az új technológiák gyermekekre gyakorolt negatív hatásával, például a felnőtteknek szánt vagy gyermekek számára nem alkalmas internetes képi tartalmakhoz való hozzáférés, illetve az ilyesfajta tevékenységek helyhez kötött, „ülő” jellege és ennek megfelelő kihatása a gyermekek aktív életmódjára. Ehhez kapcsoló kérdés a gyermekeket közvetlenül célzó reklámok és marketing káros hatása. Az oktatási célú technológiák használatára irányuló intézkedéseket ösztönözni kell, így például a gyermekek nyelvi és kulturális kompetenciáját segítő televíziós programokat. Ez különösen fontos lesz a bevándorló gyermekek szempontjából. Kreatív jellegű intézkedésekre is szükség van az olyan kulturális tevékenységek, mint az olvasás, zene és színház népszerűsítésének és gyermekek számára történő hozzáférésük biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

2.17

javasolja, hogy a stratégia foglalkozzon a televízió, a számítógép és az új technológiák gyermekekre gyakorolt negatív hatásával, például a felnőtteknek szánt vagy gyermekek számára nem alkalmas internetes képi tartalmakhoz való hozzáférés, illetve az ilyesfajta tevékenységek helyhez kötött, „ülő” jellege és ennek megfelelő kihatása a gyermekek aktív életmódjára. Ehhez kapcsoló kérdés a gyermekeket közvetlenül célzó reklámok és marketing káros hatása. Az oktatási célú technológiák használatára irányuló intézkedéseket ösztönözni kell, így például a gyermekek nyelvi és kulturális kompetenciáját segítő televíziós programokat. Ez különösen fontos lesz a bevándorló gyermekek szempontjából. Kreatív jellegű intézkedésekre is szükség van az olyan kulturális tevékenységek, mint az olvasás, zene és színház népszerűsítésének és gyermekek számára történő hozzáférésük biztosítása érdekében;

| 2.18 | kéri, hogy a stratégia keretében kifejlesztett képzési programok és eszközök váljanak elérhetővé a helyi és regionális önkormányzatok számára, hogy tisztviselőik megismerhessék az új politikaeszközöket és a legjobb gyakorlatot; |
| --- | --- |

2.18

kéri, hogy a stratégia keretében kifejlesztett képzési programok és eszközök váljanak elérhetővé a helyi és regionális önkormányzatok számára, hogy tisztviselőik megismerhessék az új politikaeszközöket és a legjobb gyakorlatot;

| 2.19 | ajánlja, hogy a kommunikációs stratégia a UNCRC-n alapuljon, és hogy minden tájékoztató kampány regionális és helyi szinten induljon meg, legyen a célcsoport korához igazított, készüljön el több nyelven, és legyen elérhető a fogyatékkal élő gyermekek számára; |
| --- | --- |

2.19

ajánlja, hogy a kommunikációs stratégia a UNCRC-n alapuljon, és hogy minden tájékoztató kampány regionális és helyi szinten induljon meg, legyen a célcsoport korához igazított, készüljön el több nyelven, és legyen elérhető a fogyatékkal élő gyermekek számára;

| 2.20 | azt ajánlja, hogy az uniós fejlesztési támogatások bizonyos százalékát olyan intézkedésekre fordítsák, amelyeknek gyermekek a kedvezményezettjei, továbbá hogy az Unión kívüli országok helyi és regionális önkormányzatainak fejlesztési politikája is meg kell, hogy erősítse a gyermekjogi ismeretek és a vonatkozó politikákkal kapcsolatos tapasztalatok átadásának elsőbbségét. |
| --- | --- |

2.20

azt ajánlja, hogy az uniós fejlesztési támogatások bizonyos százalékát olyan intézkedésekre fordítsák, amelyeknek gyermekek a kedvezményezettjei, továbbá hogy az Unión kívüli országok helyi és regionális önkormányzatainak fejlesztési politikája is meg kell, hogy erősítse a gyermekjogi ismeretek és a vonatkozó politikákkal kapcsolatos tapasztalatok átadásának elsőbbségét.

Kelt Brüsszelben, 2007. február 13-án.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Michel DELEBARRE

---

(1)  Ezt a jelentést Paulo Sérgio Pinheiro független szakértő készítette. Hozzáférhető a www.violencestudy.org internetes oldalon.

1

(2)  Az ENSZ hatvanegyedik ülése: „A gyermekek jogainak ösztönzése és védelme”, A\61\299.

2

---

| 30.6.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 146/63 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 146/63

---

Régiók Bizottsága vélemény – A szélessávú szakadék áthidalása és az i2010 eGovernment cselekvési terv

(2007/C 146/09)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | úgy véli, hogy az Európai Unió egész területén a szélessávú kapcsolat lehetőségének elérhető árakon való rendelkezésre állása alapfeltétele annak, hogy garantálni lehessen a szolgáltatások minőségét a polgárok számára, elő lehessen mozdítani a regionális versenyképességet és a termelékenységet, valamint lehetővé váljon az információs és tudásalapú társadalom átfogó fejlesztése – olyan térségekben is, amelyek általában kimaradnak ebből. Véleménye szerint a szélessávú kapcsolatot az általános szolgáltatásokhoz – például az ivóvízhez és az elektromos energiához – hasonlóan kellene biztosítani, |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy az Európai Unió egész területén a szélessávú kapcsolat lehetőségének elérhető árakon való rendelkezésre állása alapfeltétele annak, hogy garantálni lehessen a szolgáltatások minőségét a polgárok számára, elő lehessen mozdítani a regionális versenyképességet és a termelékenységet, valamint lehetővé váljon az információs és tudásalapú társadalom átfogó fejlesztése – olyan térségekben is, amelyek általában kimaradnak ebből. Véleménye szerint a szélessávú kapcsolatot az általános szolgáltatásokhoz – például az ivóvízhez és az elektromos energiához – hasonlóan kellene biztosítani,

| — | nagyon fontosnak tartja az Európai Bizottság hivatkozásait a vidékfejlesztésre és a strukturális alapok felhasználására, valamint értékelését arra vonatkozóan, hogy az állami forrásokból finanszírozott szélessávú szolgáltatásokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos projektek megfelelnek-e a közösségi jogszabályoknak, |
| --- | --- |

—

nagyon fontosnak tartja az Európai Bizottság hivatkozásait a vidékfejlesztésre és a strukturális alapok felhasználására, valamint értékelését arra vonatkozóan, hogy az állami forrásokból finanszírozott szélessávú szolgáltatásokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos projektek megfelelnek-e a közösségi jogszabályoknak,

| — | reméli, hogy az elektronikus kommunikáció új jogszabályi kerete olyan rádiófrekvencia-használati politikát alakít ki, amely segíti a vezeték nélküli szélessávú technológia bevezetését. |
| --- | --- |

—

reméli, hogy az elektronikus kommunikáció új jogszabályi kerete olyan rádiófrekvencia-használati politikát alakít ki, amely segíti a vezeték nélküli szélessávú technológia bevezetését.

| — | egyetért az Európai Bizottságnak a tagállamokhoz intézett azon kérelmével, hogy erősítsék meg a szélessáv fejlesztésére irányuló stratégiáikat a helyi és regionális önkormányzatok bevonásának növelése révén; |
| --- | --- |

—

egyetért az Európai Bizottságnak a tagállamokhoz intézett azon kérelmével, hogy erősítsék meg a szélessáv fejlesztésére irányuló stratégiáikat a helyi és regionális önkormányzatok bevonásának növelése révén;

| — | véleménye szerint a befogadó jellegű eGovernment egyaránt vonatkozik az online szolgáltatások által kiváltott esetleges kirekesztések (az infrastrukturális és a kulturális jellegű digitális szakadék) elleni küzdelemre, valamint a társadalmi integrációt elősegítő szakpolitikáknak az IKT révén való erősítésére, |
| --- | --- |

—

véleménye szerint a befogadó jellegű eGovernment egyaránt vonatkozik az online szolgáltatások által kiváltott esetleges kirekesztések (az infrastrukturális és a kulturális jellegű digitális szakadék) elleni küzdelemre, valamint a társadalmi integrációt elősegítő szakpolitikáknak az IKT révén való erősítésére,

| — | megjegyzi, hogy az eGovernment használatának egyaránt kellene irányulnia a közigazgatás által nyújtott szolgáltatások újjászervezésére és korszerűsítésére, valamint a hatékonyság, eredményesség, gazdaságosság, pártatlanság, átláthatóság, egyszerűsítés és részvétel célkitűzéseinek megvalósítására. Véleménye szerint fontos szerepet játszhat a közszférában megvalósított legjobb gyakorlatok (best practices) közkinccsé tétele, |
| --- | --- |

—

megjegyzi, hogy az eGovernment használatának egyaránt kellene irányulnia a közigazgatás által nyújtott szolgáltatások újjászervezésére és korszerűsítésére, valamint a hatékonyság, eredményesség, gazdaságosság, pártatlanság, átláthatóság, egyszerűsítés és részvétel célkitűzéseinek megvalósítására. Véleménye szerint fontos szerepet játszhat a közszférában megvalósított legjobb gyakorlatok (best practices) közkinccsé tétele,

| — | célszerűnek tartja az együttműködés megkönnyítését, az ismeretek cseréjét, az ismét felhasználható megoldások és kezdeményezések közkinccsé tételét, az állami – főként a parlamenti – döntéshozatali folyamatok nagyobb átláthatósága és az azokban való részvétel érdekében. |
| --- | --- |

—

célszerűnek tartja az együttműködés megkönnyítését, az ismeretek cseréjét, az ismét felhasználható megoldások és kezdeményezések közkinccsé tételét, az állami – főként a parlamenti – döntéshozatali folyamatok nagyobb átláthatósága és az azokban való részvétel érdekében.

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az „A szélessávú szakadék áthidalása” című, a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz, valamint a Régiók Bizottságához intézett európai bizottsági közleményre (COM(2006) 129 final),

tekintettel az „i2010 eGovernment cselekvési terv: az elektronikus kormányzat létrehozásának felgyorsítása a társadalom egészének javára” című, a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz, valamint a Régiók Bizottságához intézett európai bizottsági közleményre (COM(2006) 173 final),

tekintettel az Európai Bizottság 2006. március 20-i, valamint 2006. április 25-i határozatára, amely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének első bekezdése alapján kikéri a Régiók Bizottsága véleményét e tárgyban,

tekintettel Elnökségének 2006. április 25-i határozatára, amely szerint a „Kultúra, oktatás és kutatás” szakbizottságot megbízza e vélemény kidolgozásával,

tekintettel véleményére a következő tárgyban: „A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: i2010: európai információs társadalom a növekedésért és a foglalkoztatásért” (COM(2005) 229 final – CdR 252/2005 fin) (1),

tekintettel véleményére a következő tárgyban: „A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Európa nagy sebességre kapcsolása: nemzeti szélessávú stratégiák” (COM(2004) 369 final – CdR 257/2004 fin) (2),

tekintettel véleményére az Európai Bizottság „eEurópa 2005 cselekvési terv: frissítés” című, a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának szóló közleményéről (COM(2004) 380 final – CdR 193/2004 fin) (3);

tekintettel a „Kultúra, oktatás és kutatás” szakbizottság által 2006. november 30-án elfogadott véleménytervezetre (CdR 272/2006 rev. 2), (előadó: Luciano Caveri, Valle d'Aosta autonóm tartomány elnöke (IT/ALDE)),

a 2007. február 13-14-én tartott 68. plenáris ülésén (a február 13-i ülésnapon) elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Szélessáv

A szélessávú szakadék

A Régiók Bizottsága

| 1.1 | az internetet korunk egyik leglátványosabb újításának tekinti, amelynek gazdaságfejlesztési potenciálja még további alapvető előnyökkel járhat az új szolgáltatások létrehozása, a munkahely-teremtési és a befektetési lehetőségek, a termelékenység növelése, a költségek csökkentése és az életminőség javítása tekintetében; |
| --- | --- |

1.1

az internetet korunk egyik leglátványosabb újításának tekinti, amelynek gazdaságfejlesztési potenciálja még további alapvető előnyökkel járhat az új szolgáltatások létrehozása, a munkahely-teremtési és a befektetési lehetőségek, a termelékenység növelése, a költségek csökkentése és az életminőség javítása tekintetében;

| 1.2 | véleménye szerint az információs technológiák terjesztése meghatározó szerepet játszik a lisszaboni és a göteborgi stratégia végrehajtásában, egyrészt azért, mert javítják a létező vállalatok működését, másrészt azért, mert elősegítik az új és innovatív vállalatok létrejöttét, továbbá jelentősen hozzájárulhatnak a munkavállalók – és általában a polgárok – képzéséhez; |
| --- | --- |

1.2

véleménye szerint az információs technológiák terjesztése meghatározó szerepet játszik a lisszaboni és a göteborgi stratégia végrehajtásában, egyrészt azért, mert javítják a létező vállalatok működését, másrészt azért, mert elősegítik az új és innovatív vállalatok létrejöttét, továbbá jelentősen hozzájárulhatnak a munkavállalók – és általában a polgárok – képzéséhez;

| 1.3 | megerősíti annak fontosságát, hogy növeljük az információs technológiák terjesztését a közigazgatás valamennyi szintjén, különösen azokon a területeken, amelyeken a közigazgatási szervek közvetlenül a polgárok részére nyújtanak szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

1.3

megerősíti annak fontosságát, hogy növeljük az információs technológiák terjesztését a közigazgatás valamennyi szintjén, különösen azokon a területeken, amelyeken a közigazgatási szervek közvetlenül a polgárok részére nyújtanak szolgáltatásokat;

| 1.4 | hangsúlyozza, hogy az online szolgáltatások (mint az elektronikus kormányzat, az elektronikus egészségügy, az elektronikus tanulás, az elektronikus közbeszerzés) csak akkor válnak befogadó jellegűvé és fokozottabb mértékben interaktívvá, ha széles körben az Európai Unió polgárai és vállalatai rendelkezésére állnak a szélessávú kapcsolatokon keresztül; |
| --- | --- |

1.4

hangsúlyozza, hogy az online szolgáltatások (mint az elektronikus kormányzat, az elektronikus egészségügy, az elektronikus tanulás, az elektronikus közbeszerzés) csak akkor válnak befogadó jellegűvé és fokozottabb mértékben interaktívvá, ha széles körben az Európai Unió polgárai és vállalatai rendelkezésére állnak a szélessávú kapcsolatokon keresztül;

| 1.5 | ezért úgy véli, hogy az Európai Unió egész területén a szélessávú kapcsolat lehetőségének elérhető árakon való rendelkezésre állása alapfeltétele annak, hogy garantálni lehessen a szolgáltatások minőségét a polgárok számára, elő lehessen mozdítani a versenyképességet és a termelékenységet a területeken, valamint lehetővé váljon az információs társadalom és a tudás átfogó fejlesztése – olyan térségekben is, amelyek általában kimaradnak ebből; |
| --- | --- |

1.5

ezért úgy véli, hogy az Európai Unió egész területén a szélessávú kapcsolat lehetőségének elérhető árakon való rendelkezésre állása alapfeltétele annak, hogy garantálni lehessen a szolgáltatások minőségét a polgárok számára, elő lehessen mozdítani a versenyképességet és a termelékenységet a területeken, valamint lehetővé váljon az információs társadalom és a tudás átfogó fejlesztése – olyan térségekben is, amelyek általában kimaradnak ebből;

| 1.6 | méltányolja, hogy e közlemény számos kifejezett utalást tartalmaz a vidékfejlesztésre, beleértve az ad hoc finanszírozási keretek megnyitását. Ebből kitűnik: az Európai Bizottság kellő mértékben számot vet azzal, hogy a szélessávú szolgáltatásokhoz való hozzáférés elterjedtsége növelheti a vidéki területek versenyképességét és a terület kiegyensúlyozott fejlődését, valamint – általában – a tartós földrajzi és természeti hátrányokkal küzdő térségek versenyképességét, továbbá azt a magas hozzáadott értéket, amelyből az ezekben a térségekben hagyományosan megtelepedett termelőtevékenységek részesülhetnek; |
| --- | --- |

1.6

méltányolja, hogy e közlemény számos kifejezett utalást tartalmaz a vidékfejlesztésre, beleértve az ad hoc finanszírozási keretek megnyitását. Ebből kitűnik: az Európai Bizottság kellő mértékben számot vet azzal, hogy a szélessávú szolgáltatásokhoz való hozzáférés elterjedtsége növelheti a vidéki területek versenyképességét és a terület kiegyensúlyozott fejlődését, valamint – általában – a tartós földrajzi és természeti hátrányokkal küzdő térségek versenyképességét, továbbá azt a magas hozzáadott értéket, amelyből az ezekben a térségekben hagyományosan megtelepedett termelőtevékenységek részesülhetnek;

| 1.7 | hasonlóképpen fontosnak tartja azokat a hivatkozásokat, amelyek a Regionális Politikai Főigazgatóság (a strukturális alapok felhasználását illetően), valamint a Versenypolitikai Főigazgatóság hatáskörébe tartozó szakpolitikákra irányulnak (különösen a Versenypolitikai Főigazgatóság értékelését arra vonatkozóan, hogy a vidéki területeken az állami forrásokból finanszírozott szélessávú szolgáltatásokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos projektek megfelelnek-e az idevágó közösségi jogszabályoknak); |
| --- | --- |

1.7

hasonlóképpen fontosnak tartja azokat a hivatkozásokat, amelyek a Regionális Politikai Főigazgatóság (a strukturális alapok felhasználását illetően), valamint a Versenypolitikai Főigazgatóság hatáskörébe tartozó szakpolitikákra irányulnak (különösen a Versenypolitikai Főigazgatóság értékelését arra vonatkozóan, hogy a vidéki területeken az állami forrásokból finanszírozott szélessávú szolgáltatásokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos projektek megfelelnek-e az idevágó közösségi jogszabályoknak);

| 1.8 | aggodalmának ad hangot, mivel éppen a szélessáv elterjesztése esetében áll fenn annak a kockázata, hogy ez a folyamat megreked a piaci kudarc tipikus jelenségei miatt, ha a magánszereplők nem ítélik jövedelmezőnek a peremterületeken, a vidéki és az alacsony népsűrűségű térségekben, illetve az olyan területeken való infrastrukturális beruházásokat, ahol a területi adottságok különösen bonyolulttá és költségessé teszik azokat. E nyitottság és rugalmasság kifejezésre juttatása fontos jelzés és jó előjel, tekintettel a szélessáv jelentőségére e térségek társadalmi-gazdasági fejlődése szempontjából; |
| --- | --- |

1.8

aggodalmának ad hangot, mivel éppen a szélessáv elterjesztése esetében áll fenn annak a kockázata, hogy ez a folyamat megreked a piaci kudarc tipikus jelenségei miatt, ha a magánszereplők nem ítélik jövedelmezőnek a peremterületeken, a vidéki és az alacsony népsűrűségű térségekben, illetve az olyan területeken való infrastrukturális beruházásokat, ahol a területi adottságok különösen bonyolulttá és költségessé teszik azokat. E nyitottság és rugalmasság kifejezésre juttatása fontos jelzés és jó előjel, tekintettel a szélessáv jelentőségére e térségek társadalmi-gazdasági fejlődése szempontjából;

| 1.9 | emlékeztet arra: e megfontolások alátámasztásaként a Régiók Bizottsága több ízben elemezte a helyi és regionális hatóságok által egész Európában alkalmazott különböző lehetséges megoldásokat; egyértelmű megállapítást nyert, hogy nem lehet minden környezetre érvényes megoldást találni. Ami a nagy városközpontok esetében megfelelő lehet, az nem alkalmazható például a bonyolult és tagolt terepviszonyok által jellemzett hegyvidéki kistelepülésekre, ahol jelentős erőfeszítésre van szükség bármely szolgáltatás nyújtásához; |
| --- | --- |

1.9

emlékeztet arra: e megfontolások alátámasztásaként a Régiók Bizottsága több ízben elemezte a helyi és regionális hatóságok által egész Európában alkalmazott különböző lehetséges megoldásokat; egyértelmű megállapítást nyert, hogy nem lehet minden környezetre érvényes megoldást találni. Ami a nagy városközpontok esetében megfelelő lehet, az nem alkalmazható például a bonyolult és tagolt terepviszonyok által jellemzett hegyvidéki kistelepülésekre, ahol jelentős erőfeszítésre van szükség bármely szolgáltatás nyújtásához;

| 1.10 | A Régiók Bizottsága tudomásul veszi, hogy az elmúlt évek során jelentősen nőtt a szélessáv elterjedtsége. Ha azonban mindezt összevetjük azzal a célkitűzéssel, hogy 2010-ig el kell érni az Európai Unió lakosságának legalább 90 %-át, akkor továbbra is hatalmas infrastrukturális különbség áll fenn a városközpontok és a peremterületek, valamint az Európai Unió régi és új tagállamai között; |
| --- | --- |

1.10

A Régiók Bizottsága tudomásul veszi, hogy az elmúlt évek során jelentősen nőtt a szélessáv elterjedtsége. Ha azonban mindezt összevetjük azzal a célkitűzéssel, hogy 2010-ig el kell érni az Európai Unió lakosságának legalább 90 %-át, akkor továbbra is hatalmas infrastrukturális különbség áll fenn a városközpontok és a peremterületek, valamint az Európai Unió régi és új tagállamai között;

| 1.11 | hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a lakosság 90 %-os lefedettsége nem elégséges, ha ehhez nem társulnak egyéb tényezők (földrajzi eloszlás, településsűrűség). A kistelepülések – például a hegyvidéki települések – esetében, ahol gyakran nehéz az alapvető szolgáltatások (vezetékes és mobiltelefon-hálózat, földi műsorszórás) biztosítása, a fennmaradó 10 % az alacsony népsűrűségű területek egészének elszigetelődését jelenthetné; |
| --- | --- |

1.11

hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a lakosság 90 %-os lefedettsége nem elégséges, ha ehhez nem társulnak egyéb tényezők (földrajzi eloszlás, településsűrűség). A kistelepülések – például a hegyvidéki települések – esetében, ahol gyakran nehéz az alapvető szolgáltatások (vezetékes és mobiltelefon-hálózat, földi műsorszórás) biztosítása, a fennmaradó 10 % az alacsony népsűrűségű területek egészének elszigetelődését jelenthetné;

| 1.12 | emlékeztet arra, hogy amikor szélessávú szakadékról beszélünk, akkor különös figyelmet kell fordítani a szélessáv elterjedtsége és tényleges felhasználása közötti szakadékra. E szakadék áthidalásához helyi szinten nem technológiai jellegű kiegészítő intézkedésekre van szükség, hogy elősegítsük a szélessáv idősebb személyek és hátrányosabb helyzetű vagy a technológiai fejlődés iránt hagyományosan kevésbé fogékony társadalmi csoportok – mint például a vidéki lakosság – általi használatát (a tájékoztatást szolgáló rendezvények, nyilvános hozzáférési helyek rendelkezésre állása stb.); |
| --- | --- |

1.12

emlékeztet arra, hogy amikor szélessávú szakadékról beszélünk, akkor különös figyelmet kell fordítani a szélessáv elterjedtsége és tényleges felhasználása közötti szakadékra. E szakadék áthidalásához helyi szinten nem technológiai jellegű kiegészítő intézkedésekre van szükség, hogy elősegítsük a szélessáv idősebb személyek és hátrányosabb helyzetű vagy a technológiai fejlődés iránt hagyományosan kevésbé fogékony társadalmi csoportok – mint például a vidéki lakosság – általi használatát (a tájékoztatást szolgáló rendezvények, nyilvános hozzáférési helyek rendelkezésre állása stb.);

| 1.13 | végezetül hangsúlyozza, hogy az adatátviteli infrastruktúrák és a segítségükkel bonyolítandó szolgáltatások létrehozása keretében különös figyelmet kell fordítani minden szinten valamennyi biztonsági követelmény betartására, hogy biztosítani lehessen a felhasználók védelmére és magánéletének tiszteletben tartására irányuló megfelelő standardokat. |
| --- | --- |

1.13

végezetül hangsúlyozza, hogy az adatátviteli infrastruktúrák és a segítségükkel bonyolítandó szolgáltatások létrehozása keretében különös figyelmet kell fordítani minden szinten valamennyi biztonsági követelmény betartására, hogy biztosítani lehessen a felhasználók védelmére és magánéletének tiszteletben tartására irányuló megfelelő standardokat.

Az új tagállamok helyzete

A Régiók Bizottsága

| 1.14 | utal arra, hogy az EU-15-tagállamoktól eltérően az új tagállamokban még nem léteznek összevethető regionális szintű adatok a szélessávú online szolgáltatások elterjedtségére, az ilyen szolgáltatásokkal való lefedettségre és azok tényleges használatára vonatkozóan; |
| --- | --- |

1.14

utal arra, hogy az EU-15-tagállamoktól eltérően az új tagállamokban még nem léteznek összevethető regionális szintű adatok a szélessávú online szolgáltatások elterjedtségére, az ilyen szolgáltatásokkal való lefedettségre és azok tényleges használatára vonatkozóan;

| 1.15 | ezzel összefüggésben felkéri az Európai Bizottságot, hogy sürgősen végezze el az új tagállamok régióiban és a régi tagállamok kevésbé urbanizált területein az infrastruktúrák állapotára vonatkozó felmérést, amelynek célja a meglévő infrastruktúrák korszerűsítéséhez szükséges beavatkozások meghatározása a lisszaboni stratégia célkitűzéseinek elérése érdekében. |
| --- | --- |

1.15

ezzel összefüggésben felkéri az Európai Bizottságot, hogy sürgősen végezze el az új tagállamok régióiban és a régi tagállamok kevésbé urbanizált területein az infrastruktúrák állapotára vonatkozó felmérést, amelynek célja a meglévő infrastruktúrák korszerűsítéséhez szükséges beavatkozások meghatározása a lisszaboni stratégia célkitűzéseinek elérése érdekében.

Technológiai megoldások

A Régiók Bizottsága

| 1.16 | üdvözli az Európai Bizottságnak az elektronikus kommunikáció jogszabályi keretének felülvizsgálatára irányuló kezdeményezését; |
| --- | --- |

1.16

üdvözli az Európai Bizottságnak az elektronikus kommunikáció jogszabályi keretének felülvizsgálatára irányuló kezdeményezését;

| 1.17 | reméli, hogy az új jogszabályi keret a szubszidiaritási elv figyelembevételével biztosítani fogja a jelenlegi és a jövőbeni szolgáltatók és technológiák közötti, megkülönböztetés nélküli versenyt, a „technológiai semlegesség” elvére épülő rádiófrekvenciák használatát lehetővé tévő politika kialakítása révén. Mindez azért szükséges, mert a vidéki vagy a különösen kedvezőtlen terepviszonyokkal rendelkező térségekben felmerülő lefedettségi problémák megoldására különösen alkalmas, közelmúltban bevezetett wireless technológiák alkalmazásának az a feltétele, hogy elegendő frekvencia álljon rendelkezésre a szélessáv terjesztésére; |
| --- | --- |

1.17

reméli, hogy az új jogszabályi keret a szubszidiaritási elv figyelembevételével biztosítani fogja a jelenlegi és a jövőbeni szolgáltatók és technológiák közötti, megkülönböztetés nélküli versenyt, a „technológiai semlegesség” elvére épülő rádiófrekvenciák használatát lehetővé tévő politika kialakítása révén. Mindez azért szükséges, mert a vidéki vagy a különösen kedvezőtlen terepviszonyokkal rendelkező térségekben felmerülő lefedettségi problémák megoldására különösen alkalmas, közelmúltban bevezetett wireless technológiák alkalmazásának az a feltétele, hogy elegendő frekvencia álljon rendelkezésre a szélessáv terjesztésére;

| 1.18 | a frekvenciákkal kapcsolatban teljes mértékben egyetért az Európai Bizottság által 2005 szeptemberében és novemberében, valamint 2006 márciusában és júniusában bemutatott közleményekben vázolt elképzeléssel, amelynek kulcsszavai: technológiai semlegesség, átláthatóság, a frekvenciák hatékony felhasználása és az új technológiák fejlődését lehetővé tévő versenyképes és innovatív környezet kialakításának elősegítése; |
| --- | --- |

1.18

a frekvenciákkal kapcsolatban teljes mértékben egyetért az Európai Bizottság által 2005 szeptemberében és novemberében, valamint 2006 márciusában és júniusában bemutatott közleményekben vázolt elképzeléssel, amelynek kulcsszavai: technológiai semlegesség, átláthatóság, a frekvenciák hatékony felhasználása és az új technológiák fejlődését lehetővé tévő versenyképes és innovatív környezet kialakításának elősegítése;

| 1.19 | osztja az Európai Bizottság azon elképzelését, mely szerint a frekvenciahasználat ne azt a logikát kövesse, hogy minden egyes sáv egy bizonyos technológiának felel meg, és a frekvenciára kiosztott szolgáltatás terjesztését célozza (például a 900 MHz, amelyet az eTacs szolgáltatással ellátott mobiltelefon-hálózat használ); |
| --- | --- |

1.19

osztja az Európai Bizottság azon elképzelését, mely szerint a frekvenciahasználat ne azt a logikát kövesse, hogy minden egyes sáv egy bizonyos technológiának felel meg, és a frekvenciára kiosztott szolgáltatás terjesztését célozza (például a 900 MHz, amelyet az eTacs szolgáltatással ellátott mobiltelefon-hálózat használ);

| 1.20 | kéri tehát, hogy az Európai Bizottság járuljon hozzá egy olyan stratégia kialakításához, amely egy frekvenciaterületen belül lehetővé teszi az alkalmazott technológia rugalmas használatát; |
| --- | --- |

1.20

kéri tehát, hogy az Európai Bizottság járuljon hozzá egy olyan stratégia kialakításához, amely egy frekvenciaterületen belül lehetővé teszi az alkalmazott technológia rugalmas használatát;

| 1.21 | hangsúlyozza: fontos, hogy a technológiai semlegességen alapuló új jogszabályi keret alkalmazása és betartása a frekvenciáknak a vezeték nélküli kommunikáció céljára való rendelkezésre bocsátásához és a szélessávú hozzáférések terjesztéséhez vezessen. Mindez a földrajzilag vagy természetileg tartósan hátrányos helyzetű térségeket sújtó súlyos egyenlőtlenségek csökkentését célozza; |
| --- | --- |

1.21

hangsúlyozza: fontos, hogy a technológiai semlegességen alapuló új jogszabályi keret alkalmazása és betartása a frekvenciáknak a vezeték nélküli kommunikáció céljára való rendelkezésre bocsátásához és a szélessávú hozzáférések terjesztéséhez vezessen. Mindez a földrajzilag vagy természetileg tartósan hátrányos helyzetű térségeket sújtó súlyos egyenlőtlenségek csökkentését célozza;

| 1.22 | rámutat arra, hogy a szélessáv terjesztésére szolgáló új technológiák, például a WiMAX e földrajzilag hátrányos helyzetű térségek számára is lehetővé teszik a hatékony megoldások megtalálását. Ebben az összefüggésben is érdekes példaképpen megemlíteni, hogy az amerikai egyesült államokbeli piacon tevékenykedő ágazati szereplők hatalmas összegeket fektetnek be a wireless technológiába; |
| --- | --- |

1.22

rámutat arra, hogy a szélessáv terjesztésére szolgáló új technológiák, például a WiMAX e földrajzilag hátrányos helyzetű térségek számára is lehetővé teszik a hatékony megoldások megtalálását. Ebben az összefüggésben is érdekes példaképpen megemlíteni, hogy az amerikai egyesült államokbeli piacon tevékenykedő ágazati szereplők hatalmas összegeket fektetnek be a wireless technológiába;

Az állami beavatkozás szükségessége

A Régiók Bizottsága

| 1.23 | véleménye szerint a szélessávú kapcsolatot az általános szolgáltatásokhoz – például az ivóvízhez és az elektromos energiához – hasonlóan kellene biztosítani; |
| --- | --- |

1.23

véleménye szerint a szélessávú kapcsolatot az általános szolgáltatásokhoz – például az ivóvízhez és az elektromos energiához – hasonlóan kellene biztosítani;

| 1.24 | megjegyzi, hogy a különösen bonyolult terepviszonyokkal rendelkező – például a tartós földrajzi és természeti hátrányokkal küszködő – területeken a szélessávú szakadék megszüntetése nagyobb befektetésekkel jár, mint a sík területek esetében, ami a jövedelmező befektetéseket gazdaságilag fenntarthatatlanná teszi; |
| --- | --- |

1.24

megjegyzi, hogy a különösen bonyolult terepviszonyokkal rendelkező – például a tartós földrajzi és természeti hátrányokkal küszködő – területeken a szélessávú szakadék megszüntetése nagyobb befektetésekkel jár, mint a sík területek esetében, ami a jövedelmező befektetéseket gazdaságilag fenntarthatatlanná teszi;

| 1.25 | hangsúlyozza, hogy a digitális megosztottságról rendezett fórum által megnyitott nyilvános konzultáció során megerősítést nyert az – akár a nemzeti és a helyi hatóságok, akár az ipar és a civil szféra – általi közbeavatkozás jelentősége. |
| --- | --- |

1.25

hangsúlyozza, hogy a digitális megosztottságról rendezett fórum által megnyitott nyilvános konzultáció során megerősítést nyert az – akár a nemzeti és a helyi hatóságok, akár az ipar és a civil szféra – általi közbeavatkozás jelentősége.

Az európai alapok felhasználása

A Régiók Bizottsága

| 1.26 | egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy fontos a helyi és a regionális hatóságok ösztönzése: a lehető legoptimálisabb módon használják fel a strukturális alapok és a Vidékfejlesztési Alap által a szélessáv biztosítása vagy felhasználása céljából nyújtott lehetőségeket. A Régiók Bizottsága számos alkalommal utalt e megközelítésmód szükségességére és kedvező hatásaira; |
| --- | --- |

1.26

egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy fontos a helyi és a regionális hatóságok ösztönzése: a lehető legoptimálisabb módon használják fel a strukturális alapok és a Vidékfejlesztési Alap által a szélessáv biztosítása vagy felhasználása céljából nyújtott lehetőségeket. A Régiók Bizottsága számos alkalommal utalt e megközelítésmód szükségességére és kedvező hatásaira;

| 1.27 | reméli, hogy az Európai Bizottság pontosan meghatározza iránymutatásait azokra az esetekre vonatkozóan, amikor a vezeték nélküli szélessávú szolgáltatások kiépítése a strukturális alapok közreműködésével történik azokban a régiókban, ahol ezek a szolgáltatások már részben elérhetők. A vezeték nélküli új technológiák használata esetében a gyakorlatban lehetetlen olyan földrajzi korlátozást bevezetni, hogy azok csupán a gyéren lakott régiókban működjenek, anélkül hogy olyan beépített területeken is hozzáférhetővé válnának, ahol ezek a szolgáltatások már rendelkezésre állnak; |
| --- | --- |

1.27

reméli, hogy az Európai Bizottság pontosan meghatározza iránymutatásait azokra az esetekre vonatkozóan, amikor a vezeték nélküli szélessávú szolgáltatások kiépítése a strukturális alapok közreműködésével történik azokban a régiókban, ahol ezek a szolgáltatások már részben elérhetők. A vezeték nélküli új technológiák használata esetében a gyakorlatban lehetetlen olyan földrajzi korlátozást bevezetni, hogy azok csupán a gyéren lakott régiókban működjenek, anélkül hogy olyan beépített területeken is hozzáférhetővé válnának, ahol ezek a szolgáltatások már rendelkezésre állnak;

| 1.28 | fel kívánja azonban hívni a figyelmet arra, hogy nem minden olyan vidéki terület és tartós földrajzi vagy természeti hátránnyal küzdő terület, amely sürgős intézkedéseket igényel, és súlyos problémákkal küzd a szélessávú szakadék áthidalása tekintetében, minősül hátrányos helyzetű térségnek a strukturális alapokból való támogatások folyósításánál alkalmazott kritériumok szerint; |
| --- | --- |

1.28

fel kívánja azonban hívni a figyelmet arra, hogy nem minden olyan vidéki terület és tartós földrajzi vagy természeti hátránnyal küzdő terület, amely sürgős intézkedéseket igényel, és súlyos problémákkal küzd a szélessávú szakadék áthidalása tekintetében, minősül hátrányos helyzetű térségnek a strukturális alapokból való támogatások folyósításánál alkalmazott kritériumok szerint;

| 1.29 | fontosnak tartja tehát az új és rugalmas megoldások fellelését, hogy hatékonyan avatkozhassunk be e területeken: akár a helyi és regionális szinten meghatározott, azonban nemzeti és európai szinten koordinált infrastruktúra-kiépítést szolgáló gazdaságtámogatási politikák, akár olyan vezérelvek révén, amelyek lehetővé teszik az említett földrajzi területeken törvényszerűen bekövetkező piaci kudarcok kezelését a szabad verseny közösségi elveinek tiszteletben tartásával; |
| --- | --- |

1.29

fontosnak tartja tehát az új és rugalmas megoldások fellelését, hogy hatékonyan avatkozhassunk be e területeken: akár a helyi és regionális szinten meghatározott, azonban nemzeti és európai szinten koordinált infrastruktúra-kiépítést szolgáló gazdaságtámogatási politikák, akár olyan vezérelvek révén, amelyek lehetővé teszik az említett földrajzi területeken törvényszerűen bekövetkező piaci kudarcok kezelését a szabad verseny közösségi elveinek tiszteletben tartásával;

| 1.30 | felhívja a figyelmet arra a tényre, hogy földrajzi vagy természeti szempontból tartósan hátrányos helyzetű területeken – ahol, ahogyan ezt már említettük, a gazdasági megtérülés lehetetlensége miatt nem kerül sor beruházásokra – a szélessáv elterjesztését illetően nehezen valósíthatók meg az állami és magánszereplők közötti partnerség formái, vagy a projektfinanszírozás modern formái. Mindez túlnyomórészt csak állami beruházással lehetséges, amelynek azonban új ösztönzési formákat kell találnia; |
| --- | --- |

1.30

felhívja a figyelmet arra a tényre, hogy földrajzi vagy természeti szempontból tartósan hátrányos helyzetű területeken – ahol, ahogyan ezt már említettük, a gazdasági megtérülés lehetetlensége miatt nem kerül sor beruházásokra – a szélessáv elterjesztését illetően nehezen valósíthatók meg az állami és magánszereplők közötti partnerség formái, vagy a projektfinanszírozás modern formái. Mindez túlnyomórészt csak állami beruházással lehetséges, amelynek azonban új ösztönzési formákat kell találnia;

| 1.31 | úgy véli továbbá, hogy kevéssé hasznos az előfizetők részére adókönnyítéseket kialakítani, tekintettel arra, hogy a szélessáv terjesztésének problémája elsősorban nem a „kereslettel”, hanem sokkal inkább a „kínálattal” kapcsolatos. véleménye szerint sokkal hasznosabb lenne az infrastrukturális projektek beruházói számára ösztönzőket vagy adókönnyítéseket kialakítani a tartós földrajzi vagy természeti hátránnyal küzdő térségekben. Ily módon csökkenthető a beruházás megtérülési ideje; |
| --- | --- |

1.31

úgy véli továbbá, hogy kevéssé hasznos az előfizetők részére adókönnyítéseket kialakítani, tekintettel arra, hogy a szélessáv terjesztésének problémája elsősorban nem a „kereslettel”, hanem sokkal inkább a „kínálattal” kapcsolatos. véleménye szerint sokkal hasznosabb lenne az infrastrukturális projektek beruházói számára ösztönzőket vagy adókönnyítéseket kialakítani a tartós földrajzi vagy természeti hátránnyal küzdő térségekben. Ily módon csökkenthető a beruházás megtérülési ideje;

| 1.32 | tekintettel arra az elkötelezettségre, amelyet mindig is tanúsított a bevált gyakorlatok cseréjére irányuló tevékenységekkel kapcsolatban, méltánylandónak tartja az Európai Bizottság kezdeményezését a bevált gyakorlatok cseréjének további ösztönzése érdekében, valamint a csatlakozás megkönnyítését egy páneurópai weboldalon keresztül, amely az információk gyűjtőhelyeként szolgál, különösen a szolgáltatók, valamint a helyi és a regionális önkormányzatok között; |
| --- | --- |

1.32

tekintettel arra az elkötelezettségre, amelyet mindig is tanúsított a bevált gyakorlatok cseréjére irányuló tevékenységekkel kapcsolatban, méltánylandónak tartja az Európai Bizottság kezdeményezését a bevált gyakorlatok cseréjének további ösztönzése érdekében, valamint a csatlakozás megkönnyítését egy páneurópai weboldalon keresztül, amely az információk gyűjtőhelyeként szolgál, különösen a szolgáltatók, valamint a helyi és a regionális önkormányzatok között;

| 1.33 | nagyon fontosnak tartja ezért, hogy az Európai Bizottság megpróbáljon jelentős szinergiákat kialakítani saját ágazati programjai, valamint a strukturális alapok és a Vidékfejlesztési Alap keretében előirányzott finanszírozási intézkedések között. |
| --- | --- |

1.33

nagyon fontosnak tartja ezért, hogy az Európai Bizottság megpróbáljon jelentős szinergiákat kialakítani saját ágazati programjai, valamint a strukturális alapok és a Vidékfejlesztési Alap keretében előirányzott finanszírozási intézkedések között.

A szélessáv fejlesztésére irányuló regionális és nemzeti stratégiák

A Régiók Bizottsága

| 1.34 | egyetért az Európai Bizottságnak a tagállamokhoz intézett azon kérelmével, hogy erősítsék meg a szélessáv fejlesztésére irányuló stratégiáikat, ugyanakkor fokozottabb mértékben vonják be a helyi és a regionális hatóságokat, és mérhető célkitűzéseket határozzanak meg a szélessávú hálózat kiterjesztésére vonatkozóan, különösen a közszolgáltatások vonatkozásában. |
| --- | --- |

1.34

egyetért az Európai Bizottságnak a tagállamokhoz intézett azon kérelmével, hogy erősítsék meg a szélessáv fejlesztésére irányuló stratégiáikat, ugyanakkor fokozottabb mértékben vonják be a helyi és a regionális hatóságokat, és mérhető célkitűzéseket határozzanak meg a szélessávú hálózat kiterjesztésére vonatkozóan, különösen a közszolgáltatások vonatkozásában.

2.   i2010 – eGovernment cselekvési terv

A szélessáv és az eGovernment közötti összefüggés

A Régiók Bizottsága

| 2.1 | egyetért az Európai Bizottság azon állításával, mely szerint a szélessáv az információs társadalom kiépítését lehetővé tévő egyik fő tényező, főként, mivel valamennyi polgár számára biztosítja az egyenlő hozzáférést, fokozza a vállalkozások versenyképességét, és javítja a közigazgatás hatékonyságát; |
| --- | --- |

2.1

egyetért az Európai Bizottság azon állításával, mely szerint a szélessáv az információs társadalom kiépítését lehetővé tévő egyik fő tényező, főként, mivel valamennyi polgár számára biztosítja az egyenlő hozzáférést, fokozza a vállalkozások versenyképességét, és javítja a közigazgatás hatékonyságát;

| 2.2 | úgy véli, hogy a „digitális infrastrukturális szakadék”, amely azok között áll fenn, akiknek a lakhelyén fejlett infrastruktúrák és szolgáltatások állnak rendelkezésre, és azok között, akik tartós földrajzi és természeti hátránnyal küszködő területeken élnek, ahol ezek az infrastruktúrák és szolgáltatások hiányoznak, súlyosan akadályozza, hogy mindenki részt vegyen az információs társadalomban (befogadó információs társadalom), valamint – főként a hatóságok tekintetében – korlátozza az ügyfelekkel, a polgárokkal és a vállalkozásokkal az interakció innovatív formáinak kialakítását. Mindez lényeges demokratikus deficitet jelent; |
| --- | --- |

2.2

úgy véli, hogy a „digitális infrastrukturális szakadék”, amely azok között áll fenn, akiknek a lakhelyén fejlett infrastruktúrák és szolgáltatások állnak rendelkezésre, és azok között, akik tartós földrajzi és természeti hátránnyal küszködő területeken élnek, ahol ezek az infrastruktúrák és szolgáltatások hiányoznak, súlyosan akadályozza, hogy mindenki részt vegyen az információs társadalomban (befogadó információs társadalom), valamint – főként a hatóságok tekintetében – korlátozza az ügyfelekkel, a polgárokkal és a vállalkozásokkal az interakció innovatív formáinak kialakítását. Mindez lényeges demokratikus deficitet jelent;

| 2.3 | úgy véli továbbá, hogy még mindig jelentős a régi és új tagállamok, illetve az egyes tagállamok, a városi és a vidéki területek, valamint az európai társadalmat alkotó különböző generációk és társadalmi osztályok között fennálló „digitális kulturális szakadék”, azaz az információs és kommunikációs technológiák segítségével nyújtott szolgáltatások használatának alapjául szolgáló ismeretek terén tapasztalható különbségek. Alapvető jelentőségű tehát a beavatkozás megfelelő eszközeinek fellelése annak érdekében, hogy a lehető legnagyobb számú európai polgárt vértezzünk fel olyan alapismeretekkel, amelyek segítségével profitálhatnak az ezen a területen végbement innovációból. |
| --- | --- |

2.3

úgy véli továbbá, hogy még mindig jelentős a régi és új tagállamok, illetve az egyes tagállamok, a városi és a vidéki területek, valamint az európai társadalmat alkotó különböző generációk és társadalmi osztályok között fennálló „digitális kulturális szakadék”, azaz az információs és kommunikációs technológiák segítségével nyújtott szolgáltatások használatának alapjául szolgáló ismeretek terén tapasztalható különbségek. Alapvető jelentőségű tehát a beavatkozás megfelelő eszközeinek fellelése annak érdekében, hogy a lehető legnagyobb számú európai polgárt vértezzünk fel olyan alapismeretekkel, amelyek segítségével profitálhatnak az ezen a területen végbement innovációból.

A hátramaradtak felzárkóztatása – a társadalmi integráció növelése az elektronikus kormányzaton keresztül

A Régiók Bizottsága

| 2.4 | véleménye szerint a befogadó jellegű eGovernment egyaránt vonatkozik a szolgáltatások hálózatba szervezése által kiváltott, esetleges új keletű kirekesztések (az infrastrukturális és a kulturális jellegű digitális szakadék) elleni küzdelemre, valamint a társadalmi integrációt elősegítő szakpolitikáknak az információs és kommunikációs technológiák (IKT) révén való erősítésére; |
| --- | --- |

2.4

véleménye szerint a befogadó jellegű eGovernment egyaránt vonatkozik a szolgáltatások hálózatba szervezése által kiváltott, esetleges új keletű kirekesztések (az infrastrukturális és a kulturális jellegű digitális szakadék) elleni küzdelemre, valamint a társadalmi integrációt elősegítő szakpolitikáknak az információs és kommunikációs technológiák (IKT) révén való erősítésére;

| 2.5 | megjegyzi, hogy a közigazgatásnak több csatornát kellene használnia, hogy megakadályozza a kirekesztődést a közszolgáltatásokhoz való hozzáférésben. Ily módon lehetővé tenné a felhasználók számára a lehető legalkalmasabbnak tartott eszköz igénybevételével történő interakciót (ügyfélszolgálati ablak, weboldalak, digitális TV, mobiltelefon-hálózat stb.); |
| --- | --- |

2.5

megjegyzi, hogy a közigazgatásnak több csatornát kellene használnia, hogy megakadályozza a kirekesztődést a közszolgáltatásokhoz való hozzáférésben. Ily módon lehetővé tenné a felhasználók számára a lehető legalkalmasabbnak tartott eszköz igénybevételével történő interakciót (ügyfélszolgálati ablak, weboldalak, digitális TV, mobiltelefon-hálózat stb.);

| 2.6 | véleménye szerint a szociálisan hátrányos helyzetű polgárok szolgáltatásokhoz való telematikus hozzáférésének elősegítése érdekében egyedi képzési és támogatási intézkedéseket kellene előirányozni, hogy biztosítani lehessen az esélyegyenlőséget; |
| --- | --- |

2.6

véleménye szerint a szociálisan hátrányos helyzetű polgárok szolgáltatásokhoz való telematikus hozzáférésének elősegítése érdekében egyedi képzési és támogatási intézkedéseket kellene előirányozni, hogy biztosítani lehessen az esélyegyenlőséget;

| 2.7 | elismeri, hogy a közigazgatás portáljainak meg kell felelniük a W3C által meghatározott, a web usability-re vonatkozó hivatkozási standardoknak. A megfelelőséget nemzetközi szinten elismert, speciális tanúsítási szervezetek értékelhetnék; |
| --- | --- |

2.7

elismeri, hogy a közigazgatás portáljainak meg kell felelniük a W3C által meghatározott, a web usability-re vonatkozó hivatkozási standardoknak. A megfelelőséget nemzetközi szinten elismert, speciális tanúsítási szervezetek értékelhetnék;

| 2.8 | fontosnak tartja, hogy az integrációra irányuló minden egyes projekt globális tervezési keretbe illeszkedjen. Ily módon csökkenthető az elszigetelt és nem szinergikus beavatkozások végrehajtásának kockázata. |
| --- | --- |

2.8

fontosnak tartja, hogy az integrációra irányuló minden egyes projekt globális tervezési keretbe illeszkedjen. Ily módon csökkenthető az elszigetelt és nem szinergikus beavatkozások végrehajtásának kockázata.

Az eredményes és hatékony kormányzás célkitűzésének pontosítása – mérési rendszerek és benchmarking

A Régiók Bizottsága

| 2.9 | megjegyzi, hogy az IKT használatának egyaránt kellene irányulnia a közigazgatás által nyújtott szolgáltatások újjászervezésére és korszerűsítésére, valamint a hatékonyság, eredményesség, gazdaságosság, pártatlanság, átláthatóság, egyszerűsítés és részvétel célkitűzéseinek megvalósítására; |
| --- | --- |

2.9

megjegyzi, hogy az IKT használatának egyaránt kellene irányulnia a közigazgatás által nyújtott szolgáltatások újjászervezésére és korszerűsítésére, valamint a hatékonyság, eredményesség, gazdaságosság, pártatlanság, átláthatóság, egyszerűsítés és részvétel célkitűzéseinek megvalósítására;

| 2.10 | megjegyzi, hogy az olyan előnyök, mint az utazással, a sorban állással és az ügyintézéssel töltött idő csökkentése, az űrlapok egyszerűbb kitöltése, egyetlen front office, a bevitt adatok közvetlen ellenőrzésének köszönhetően a hibalehetőségek csökkentése, ösztönözhetik a hagyományos szolgáltatási módokról a szolgáltatásnyújtás korszerűbb, alternatív formáira való áttérést; |
| --- | --- |

2.10

megjegyzi, hogy az olyan előnyök, mint az utazással, a sorban állással és az ügyintézéssel töltött idő csökkentése, az űrlapok egyszerűbb kitöltése, egyetlen front office, a bevitt adatok közvetlen ellenőrzésének köszönhetően a hibalehetőségek csökkentése, ösztönözhetik a hagyományos szolgáltatási módokról a szolgáltatásnyújtás korszerűbb, alternatív formáira való áttérést;

| 2.11 | hasznosnak tartja európai szintű, közös mutatók és módszerek segítségével a költségek, a haszon, a hatások stb. mérésére szolgáló rendszerek kialakítását; |
| --- | --- |

2.11

hasznosnak tartja európai szintű, közös mutatók és módszerek segítségével a költségek, a haszon, a hatások stb. mérésére szolgáló rendszerek kialakítását;

| 2.12 | meggyőződése, hogy a közszférának a különböző rendszerek integrációjára és együttműködésére, az információcserére és az online szolgáltatások nyújtására irányuló beruházásai a következő számszerűsíthető, tehát összevethető előnyöket kellene, hogy eredményezzék: időmegtakarítás a polgárok és a vállalatok számára, valamint nagyobb hatékonyság és termelékenység a közigazgatásban; ezekhez nyilvánvaló minőségi előnyök társulnak, amelyek a következők: magas szintű felhasználói elégedettség a közigazgatási szolgáltatások tekintetében; nagyobb átláthatóság és felelősség a közigazgatásban; |
| --- | --- |

2.12

meggyőződése, hogy a közszférának a különböző rendszerek integrációjára és együttműködésére, az információcserére és az online szolgáltatások nyújtására irányuló beruházásai a következő számszerűsíthető, tehát összevethető előnyöket kellene, hogy eredményezzék: időmegtakarítás a polgárok és a vállalatok számára, valamint nagyobb hatékonyság és termelékenység a közigazgatásban; ezekhez nyilvánvaló minőségi előnyök társulnak, amelyek a következők: magas szintű felhasználói elégedettség a közigazgatási szolgáltatások tekintetében; nagyobb átláthatóság és felelősség a közigazgatásban;

| 2.13 | úgy véli, hogy a közös mérési-értékelési rendszer kialakításához hasznos lenne a különböző nemzeti vagy regionális rendszerek összevetése, és ezt követően a legmegfelelőbb módszerek átvétele; |
| --- | --- |

2.13

úgy véli, hogy a közös mérési-értékelési rendszer kialakításához hasznos lenne a különböző nemzeti vagy regionális rendszerek összevetése, és ezt követően a legmegfelelőbb módszerek átvétele;

| 2.14 | véleménye szerint fontos szerepet játszhat a közszférában megvalósított legjobb gyakorlatok (best practices) közkinccsé tétele, akár szervezési, akár technológiai szempontból, a rendelkezésre álló erőforrások optimalizálása, vagy akár hozzáadott érték létrehozása révén is, az elektronikus kormányzat területén szakmai közösségek fokozatos és szisztematikus módon történő létrehozásával. A kockázati tényezők és a problémák mérlegeléséhez hasznos lehet ezenkívül azon eljárásmódok vizsgálata is, amelyek nem vezettek a kívánt eredményhez (worst practices); |
| --- | --- |

2.14

véleménye szerint fontos szerepet játszhat a közszférában megvalósított legjobb gyakorlatok (best practices) közkinccsé tétele, akár szervezési, akár technológiai szempontból, a rendelkezésre álló erőforrások optimalizálása, vagy akár hozzáadott érték létrehozása révén is, az elektronikus kormányzat területén szakmai közösségek fokozatos és szisztematikus módon történő létrehozásával. A kockázati tényezők és a problémák mérlegeléséhez hasznos lehet ezenkívül azon eljárásmódok vizsgálata is, amelyek nem vezettek a kívánt eredményhez (worst practices);

| 2.15 | javasolja, hogy az állami megrendelésre készült alkalmazási programokkal rendelkező közigazgatási szervek e programokat forrásformátumban, a kapcsolódó dokumentációval együtt bocsássák térítésmentes használatra más, e programok iránt érdeklődő közigazgatási szervek rendelkezésére, amelyek saját szükségleteiknek megfelelően át kívánják alakítani ezeket. |
| --- | --- |

2.15

javasolja, hogy az állami megrendelésre készült alkalmazási programokkal rendelkező közigazgatási szervek e programokat forrásformátumban, a kapcsolódó dokumentációval együtt bocsássák térítésmentes használatra más, e programok iránt érdeklődő közigazgatási szervek rendelkezésére, amelyek saját szükségleteiknek megfelelően át kívánják alakítani ezeket.

Kulcsfontosságú, a polgárok és a vállalkozások számára jelentős hatású szolgáltatások

A Régiók Bizottsága

| 2.16 | alapvetőnek tartja az elektronikus kormányzat európai léptékű, konkrét fejlesztésének céljaira azon magas hozzáadott értékkel rendelkező szolgáltatások azonosítását, amelyek jelentős hatást eredményeznek a polgárok, a vállalkozások és a közigazgatási szervek számára, ugyanakkor elősegíthetik a 2.20. pontban bemutatott kulcstényezők általános elterjesztését; |
| --- | --- |

2.16

alapvetőnek tartja az elektronikus kormányzat európai léptékű, konkrét fejlesztésének céljaira azon magas hozzáadott értékkel rendelkező szolgáltatások azonosítását, amelyek jelentős hatást eredményeznek a polgárok, a vállalkozások és a közigazgatási szervek számára, ugyanakkor elősegíthetik a 2.20. pontban bemutatott kulcstényezők általános elterjesztését;

| 2.17 | kívánatosnak tartja az elektronikus közbeszerzés (e-procurement) már azonosított fő szolgáltatására vonatkozóan:






  — | az idevágó európai szabályozáshoz való igazodást valamennyi tagállamban; |
| --- | --- | --- |

2.17

kívánatosnak tartja az elektronikus közbeszerzés (e-procurement) már azonosított fő szolgáltatására vonatkozóan:

—

az idevágó európai szabályozáshoz való igazodást valamennyi tagállamban;

| — | az elektronikus beszerzés támogatását szolgáló szervezési feltételek meghatározását a tagállamokban; |
| --- | --- |

—

az elektronikus beszerzés támogatását szolgáló szervezési feltételek meghatározását a tagállamokban;

| — | a minimális standardok optimalizálását a különböző platformok között a technológia, az interoperabilitás és a biztonság területén. |
| --- | --- |

—

a minimális standardok optimalizálását a különböző platformok között a technológia, az interoperabilitás és a biztonság területén.

Elektronikus kormányzat – kulcstényezők

A Régiók Bizottsága

| 2.18 | úgy véli, hogy a közhivatalok szervezése, az európai szintű szabályozásnak való megfelelés, az innovatív kultúra terjesztése a közigazgatási szervek dolgozói körében, az IKT-hoz kötődő funkciók kezelési módozatai mind olyan tényezők, amelyek meghatározzák a közigazgatás innovációs folyamatait és az eGovernment fejlesztését; |
| --- | --- |

2.18

úgy véli, hogy a közhivatalok szervezése, az európai szintű szabályozásnak való megfelelés, az innovatív kultúra terjesztése a közigazgatási szervek dolgozói körében, az IKT-hoz kötődő funkciók kezelési módozatai mind olyan tényezők, amelyek meghatározzák a közigazgatás innovációs folyamatait és az eGovernment fejlesztését;

| 2.19 | e tényezőkkel kapcsolatosan javasolja az alábbi kezdeményezéseket:






  — | a közigazgatás back-office folyamatainak elemzése és felülvizsgálata, egyrészt a cselekvési terven belül stratégiai jelentőségűnek tartott, a polgárok és a vállalkozások részére nyújtandó online szolgáltatások támogatása, másrészt a digitális dokumentumok és az e-mail használata segítségével való együttműködés néhány formális lehetőségének megvizsgálása érdekében; |
| --- | --- | --- |

2.19

e tényezőkkel kapcsolatosan javasolja az alábbi kezdeményezéseket:

—

a közigazgatás back-office folyamatainak elemzése és felülvizsgálata, egyrészt a cselekvési terven belül stratégiai jelentőségűnek tartott, a polgárok és a vállalkozások részére nyújtandó online szolgáltatások támogatása, másrészt a digitális dokumentumok és az e-mail használata segítségével való együttműködés néhány formális lehetőségének megvizsgálása érdekében;

| — | intézkedések a jogalkotás szintjén, amelyek célja az IKT területén közös stratégiák, szabályok, standardok és formátumok meghatározása, az interoperabilitás és az alkalmazói együttműködés elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

—

intézkedések a jogalkotás szintjén, amelyek célja az IKT területén közös stratégiák, szabályok, standardok és formátumok meghatározása, az interoperabilitás és az alkalmazói együttműködés elősegítése érdekében;

| — | mindenkire kiterjedő és folyamatos képzési intézkedések valamennyi alkalmazottra vonatkozóan, különös tekintettel a műszaki területen dolgozó szakszemélyzetre (például: hálózatok, rendszerek, biztonság, adatvédelem), az IKT gyakori használatával járó folyamatokba közvetlenül bevont személyzetre (webtechnológiák, biztonság, adatvédelem), az innovációs és korszerűsítési folyamatokba általában vagy közvetetten bevont személyzetre (például: számítástechnikai oktatás, adatvédelem); |
| --- | --- |

—

mindenkire kiterjedő és folyamatos képzési intézkedések valamennyi alkalmazottra vonatkozóan, különös tekintettel a műszaki területen dolgozó szakszemélyzetre (például: hálózatok, rendszerek, biztonság, adatvédelem), az IKT gyakori használatával járó folyamatokba közvetlenül bevont személyzetre (webtechnológiák, biztonság, adatvédelem), az innovációs és korszerűsítési folyamatokba általában vagy közvetetten bevont személyzetre (például: számítástechnikai oktatás, adatvédelem);

| — | a nyílt forráskódú platformok használatának ösztönzése, hogy csekély volumenű befektetések révén a kis közigazgatási egységeknél is elősegítsük az eGovernment és az online szolgáltatások fejlesztését; |
| --- | --- |

—

a nyílt forráskódú platformok használatának ösztönzése, hogy csekély volumenű befektetések révén a kis közigazgatási egységeknél is elősegítsük az eGovernment és az online szolgáltatások fejlesztését;

| — | közös tanúsítási rendszerek bevezetése, amelyek lehetővé teszik a hálózati szolgáltatásokhoz hozzáférni kívánó felhasználók azonosítását; |
| --- | --- |

—

közös tanúsítási rendszerek bevezetése, amelyek lehetővé teszik a hálózati szolgáltatásokhoz hozzáférni kívánó felhasználók azonosítását;

| — | a teljes hatósági információs eszközkészlet megosztása, az átfedések és a felesleges információk kiiktatása pontosabb adatok (többek között személyi adatok) biztosítása céljából; |
| --- | --- |

—

a teljes hatósági információs eszközkészlet megosztása, az átfedések és a felesleges információk kiiktatása pontosabb adatok (többek között személyi adatok) biztosítása céljából;

| — | helyi szolgáltatási központok létrehozása, amelyek képesek az eGovernment folyamatainak támogatására, ugyanakkor biztosítják a részt vevő közigazgatási szervek számára (különös tekintettel a kis és közepes méretűekre) az IKT-szolgáltatások nyújtását és kezelését, a teljesítmény folyamatos javítását a szolgáltatás szintjén, továbbá a szakmai és technológiai erőforrások rendelkezésre állását. |
| --- | --- |

—

helyi szolgáltatási központok létrehozása, amelyek képesek az eGovernment folyamatainak támogatására, ugyanakkor biztosítják a részt vevő közigazgatási szervek számára (különös tekintettel a kis és közepes méretűekre) az IKT-szolgáltatások nyújtását és kezelését, a teljesítmény folyamatos javítását a szolgáltatás szintjén, továbbá a szakmai és technológiai erőforrások rendelkezésre állását.

A részvétel és a demokratikus döntéshozatali folyamatok erősítése Európában

A Régiók Bizottsága

| 2.20 | az állami döntéshozatali folyamatok javítását és a polgárok ezekben való fokozottabb részvételét kulcsfontosságú tényezőnek tartja az európai társadalom kohéziója szempontjából, amelyhez az IKT-k különböző szinteken képesek hozzájárulni, még akkor is, ha sok szemponttal kapcsolatosan kérdések merülnek fel, az új kirekesztés kockázataitól egészen a döntéshozatali folyamatok minőségéig; |
| --- | --- |

2.20

az állami döntéshozatali folyamatok javítását és a polgárok ezekben való fokozottabb részvételét kulcsfontosságú tényezőnek tartja az európai társadalom kohéziója szempontjából, amelyhez az IKT-k különböző szinteken képesek hozzájárulni, még akkor is, ha sok szemponttal kapcsolatosan kérdések merülnek fel, az új kirekesztés kockázataitól egészen a döntéshozatali folyamatok minőségéig;

| 2.21 | következésképp célszerűnek tartja az együttműködés megkönnyítését, az ismeretek cseréjét, az ismét felhasználható megoldások és kezdeményezések közkinccsé tételét, az állami – főként a parlamenti – döntéshozatali folyamatok nagyobb átláthatósága és az azokban való részvétel érdekében; |
| --- | --- |

2.21

következésképp célszerűnek tartja az együttműködés megkönnyítését, az ismeretek cseréjét, az ismét felhasználható megoldások és kezdeményezések közkinccsé tételét, az állami – főként a parlamenti – döntéshozatali folyamatok nagyobb átláthatósága és az azokban való részvétel érdekében;

| 2.22 | alapvetőnek tartja a jogalkotó intézmények közötti kommunikáció formáinak ésszerűsítését és megszervezését. Ezt az erőforrások megosztása és koordinált felhasználása indokolja, különös tekintettel azon szolgáltatásokra, amelyeket az egyes közigazgatási szervek a polgárok és a vállalatok számára kínálnak; |
| --- | --- |

2.22

alapvetőnek tartja a jogalkotó intézmények közötti kommunikáció formáinak ésszerűsítését és megszervezését. Ezt az erőforrások megosztása és koordinált felhasználása indokolja, különös tekintettel azon szolgáltatásokra, amelyeket az egyes közigazgatási szervek a polgárok és a vállalatok számára kínálnak;

| 2.23 | tudatában van annak, hogy milyen előnyökkel jár a polgárok bevonása abba az állandó folyamatba, amely a közigazgatás, valamint az állami szektor által nyújtott szolgáltatások minőségének javítására irányul. Ez a bevonás megkönnyíthető egy állandó virtuális megfigyelőközpont létrehozása révén is, amely lehetővé teszi a szolgáltatások használóitól származó észrevételek és javaslatok gyűjtését. |
| --- | --- |

2.23

tudatában van annak, hogy milyen előnyökkel jár a polgárok bevonása abba az állandó folyamatba, amely a közigazgatás, valamint az állami szektor által nyújtott szolgáltatások minőségének javítására irányul. Ez a bevonás megkönnyíthető egy állandó virtuális megfigyelőközpont létrehozása révén is, amely lehetővé teszi a szolgáltatások használóitól származó észrevételek és javaslatok gyűjtését.

Kelt Brüsszelben, 2007. február 13-án.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Michel DELEBARRE

---

(1)  HL C 192., 2006.8.16., 15. o.

1

(2)  HL C 71., 2005.3.22., 55. o.

2

(3)  HL C 71., 2005.3.22., 59. o.

3

---

| 30.6.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 146/69 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 146/69

---

Régiók Bizottsága vélemény – A közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó jogorvoslati eljárások hatékonyságának javítása

(2007/C 146/10)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | támogatja a tíznapos felfüggesztő hatályú határidő javasolt bevezetését, melynek célja annak megakadályozása, hogy a közbeszerzési ajánlatkérők az odaítélésről szóló döntésnek a közbeszerzési eljárás többi résztvevőjével való közlése előtt kössenek szerződést. Ez lehetővé teszi a döntés felülvizsgálatát még hatályossá válása előtt, ami előnyös az ajánlatkérők és az ajánlattevők számára is, |
| --- | --- |

—

támogatja a tíznapos felfüggesztő hatályú határidő javasolt bevezetését, melynek célja annak megakadályozása, hogy a közbeszerzési ajánlatkérők az odaítélésről szóló döntésnek a közbeszerzési eljárás többi résztvevőjével való közlése előtt kössenek szerződést. Ez lehetővé teszi a döntés felülvizsgálatát még hatályossá válása előtt, ami előnyös az ajánlatkérők és az ajánlattevők számára is,

| — | a jogellenes közvetlen szerződés-odaítélések megakadályozására irányuló javaslatot túlságosan messzemenőnek tartja, és ehelyett előnyben részesíti a jelenlegi, kártérítéses rendszert. Az Európai Bizottság megjegyzi ugyan, hogy a jogellenes közvetlen szerződések nagy problémát jelentenek, de ezt nem támasztja alá pl. a témában készült statisztikákkal. Az RB felszólítja az Európai Bizottságot, hogy mutasson be részletes adatokat a jogellenes közvetlen szerződések elterjedtségéről, |
| --- | --- |

—

a jogellenes közvetlen szerződés-odaítélések megakadályozására irányuló javaslatot túlságosan messzemenőnek tartja, és ehelyett előnyben részesíti a jelenlegi, kártérítéses rendszert. Az Európai Bizottság megjegyzi ugyan, hogy a jogellenes közvetlen szerződések nagy problémát jelentenek, de ezt nem támasztja alá pl. a témában készült statisztikákkal. Az RB felszólítja az Európai Bizottságot, hogy mutasson be részletes adatokat a jogellenes közvetlen szerződések elterjedtségéről,

| — | úgy véli, hogy nem egyértelmű a jogorvoslatról szóló irányelv alkalmazási területe a küszöbértéket meghaladó, a II.B melléklet szerinti szolgáltatások odaítélésére vonatkozóan. Véleménye szerint a B kategóriába tartozó szolgáltatásokkal kapcsolatos szerződés-odaítélés jogorvoslatát egyértelműen ki kell vonni az irányelv alkalmazási területe alól; a tagállamoknak maguknak kell meghatározni, hogyan biztosítják az ajánlattevők jogbiztonságát az ilyen szolgáltatások pályázati kiírása esetén. Számos ilyen szolgáltatás – mint például az egészségügyi és a szociális szolgáltatások – a helyi és regionális önkormányzatok központi tevékenységeihez tartozik. Az EU hatásköre ezeken a területeken eléggé korlátozott, és nem a jogorvoslatról szóló irányelvvel – vagyis „kiskapukon” keresztül – kellene kiépíteni. |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy nem egyértelmű a jogorvoslatról szóló irányelv alkalmazási területe a küszöbértéket meghaladó, a II.B melléklet szerinti szolgáltatások odaítélésére vonatkozóan. Véleménye szerint a B kategóriába tartozó szolgáltatásokkal kapcsolatos szerződés-odaítélés jogorvoslatát egyértelműen ki kell vonni az irányelv alkalmazási területe alól; a tagállamoknak maguknak kell meghatározni, hogyan biztosítják az ajánlattevők jogbiztonságát az ilyen szolgáltatások pályázati kiírása esetén. Számos ilyen szolgáltatás – mint például az egészségügyi és a szociális szolgáltatások – a helyi és regionális önkormányzatok központi tevékenységeihez tartozik. Az EU hatásköre ezeken a területeken eléggé korlátozott, és nem a jogorvoslatról szóló irányelvvel – vagyis „kiskapukon” keresztül – kellene kiépíteni.

Referenciaszöveg

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a 89/665/EGK és a 92/13/EGK tanácsi irányelveknek a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó jogorvoslati eljárások hatékonyságának javítása tekintetében történő módosításáról

COM(2006) 195 final

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

tekintettel a 89/665/EGK és a 92/13/EGK tanácsi irányelveknek a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó jogorvoslati eljárások hatékonyságának javítása tekintetében történő módosításáról szóló, európai parlamenti és tanácsi irányelvre tett európai bizottsági javaslatra (COM(2006) 195 final – 2006/0066 (COD)),

tekintettel az Európai Bizottság 2006. május 4-i határozatára, amely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének első bekezdése alapján kikéri a Régiók Bizottsága véleményét e tárgyban,

tekintettel Elnökségének 2006. április 25-i határozatára, amely szerint a „Gazdaság- és szociálpolitika” szakbizottságot megbízza e vélemény kidolgozásával,

tekintettel a „Gazdaság- és szociálpolitika” szakbizottság 2006. december 15-én elfogadott véleménytervezetére (CdR 182/2006 rev. 2, előadó: Catarina SEGERSTEN LARSSON, Värmland megye közgyűlésének tagja (SE/EPP)),

a 2007. február 13-14-én tartott 68. plenáris ülésén (a február 13-i ülésnapon) elfogadta az alábbi véleményt.

1.   A Régiók Bizottsága nézetei

A Régiók Bizottsága

| 1.1 | üdvözli a jogorvoslatról szóló új irányelvet, mivel úgy véli, hogy a hatékony és átlátható jogorvoslati rendszer az ajánlattevők számára is nagyobb biztonságot jelent, ami remélhetőleg ösztönzi őket az ajánlatok benyújtására. Ez növeli a versenyt, ami a közbeszerzési ajánlatkérők számára is előnyös; |
| --- | --- |

1.1

üdvözli a jogorvoslatról szóló új irányelvet, mivel úgy véli, hogy a hatékony és átlátható jogorvoslati rendszer az ajánlattevők számára is nagyobb biztonságot jelent, ami remélhetőleg ösztönzi őket az ajánlatok benyújtására. Ez növeli a versenyt, ami a közbeszerzési ajánlatkérők számára is előnyös;

| 1.2 | úgy véli, hogy az egyszerű szabályozás az egyik legfontosabb előfeltétele annak, hogy csökkenjen a jogorvoslati eljárások száma. Az egyszerűbb jogszabályokat könnyebb betartani, tévedni kevésbé lehet. Sajnos az új közbeszerzési irányelvek nem felelnek meg ennek az elvárásnak. A közbeszerzési irányelvek bonyolult eljárási követelményei miatt az ajánlatkérők könnyen követnek el hibát. Ez főként a kisebb helyi és regionális önkormányzatokat érinti, amelyek nem férnek hozzá a közbeszerzési joggal kapcsolatos ismeretekhez. Az RB szeretné felhívni az Európai Bizottság figyelmét arra, hogy a közbeszerzési szerződések odaítélése nagyrészt helyi és regionális önkormányzatok révén következik be, nem központi, állami szinten; |
| --- | --- |

1.2

úgy véli, hogy az egyszerű szabályozás az egyik legfontosabb előfeltétele annak, hogy csökkenjen a jogorvoslati eljárások száma. Az egyszerűbb jogszabályokat könnyebb betartani, tévedni kevésbé lehet. Sajnos az új közbeszerzési irányelvek nem felelnek meg ennek az elvárásnak. A közbeszerzési irányelvek bonyolult eljárási követelményei miatt az ajánlatkérők könnyen követnek el hibát. Ez főként a kisebb helyi és regionális önkormányzatokat érinti, amelyek nem férnek hozzá a közbeszerzési joggal kapcsolatos ismeretekhez. Az RB szeretné felhívni az Európai Bizottság figyelmét arra, hogy a közbeszerzési szerződések odaítélése nagyrészt helyi és regionális önkormányzatok révén következik be, nem központi, állami szinten;

| 1.3 | emellett úgy véli, hogy a közbeszerzési rendelkezések megsértése esetén meghatározott túl erős szankciók – főként az áttekinthetetlen jogi kerettel összefüggésben – negatív következményekkel járhatnak. Az egyik lehetséges negatív következmény az, hogy az önkormányzatok egész egyszerűen elállhatnak a szolgáltatások kihelyezésétől, és ehelyett saját kereteken belül végzik el őket. Egy másik következmény a legalacsonyabb árhoz való túlzott ragaszkodás lehet. Az nehezen vitatható, hogy melyik ajánlat ára a legalacsonyabb, viszont a minőségi és ehhez hasonló paramétereket könnyebb megkérdőjelezni; |
| --- | --- |

1.3

emellett úgy véli, hogy a közbeszerzési rendelkezések megsértése esetén meghatározott túl erős szankciók – főként az áttekinthetetlen jogi kerettel összefüggésben – negatív következményekkel járhatnak. Az egyik lehetséges negatív következmény az, hogy az önkormányzatok egész egyszerűen elállhatnak a szolgáltatások kihelyezésétől, és ehelyett saját kereteken belül végzik el őket. Egy másik következmény a legalacsonyabb árhoz való túlzott ragaszkodás lehet. Az nehezen vitatható, hogy melyik ajánlat ára a legalacsonyabb, viszont a minőségi és ehhez hasonló paramétereket könnyebb megkérdőjelezni;

| 1.4 | támogatja a tíznapos felfüggesztő hatályú határidő javasolt bevezetését, melynek célja annak megakadályozása, hogy a közbeszerzési ajánlatkérők az odaítélésről szóló döntésnek a közbeszerzési eljárás többi résztvevőjével való közlése előtt kössenek szerződést. Ez lehetővé teszi a döntés felülvizsgálatát még hatályossá válása előtt, ami előnyös az ajánlatkérők és az ajánlattevők számára is. Az RB helyesli az arra irányuló javaslatot is, hogy a tagállamoknak lehetőségük legyen előírni a jogorvoslati eljárást igénylő jelentkezők vagy ajánlattevők számára, hogy tájékoztassák az ajánlatkérőt a vélt szabálysértésről, valamint jogorvoslati igényükről; egyúttal arra szólítja fel az Európai Bizottságot, hogy már egy év után vizsgálja felül, milyen hatással jár a tíznapos határidő bevezetése, annak megállapítására, hogy ez mennyiben vezet a panaszok jelentős növekedéséhez, ahogy az egy sor tagállamban jellemző volt; |
| --- | --- |

1.4

támogatja a tíznapos felfüggesztő hatályú határidő javasolt bevezetését, melynek célja annak megakadályozása, hogy a közbeszerzési ajánlatkérők az odaítélésről szóló döntésnek a közbeszerzési eljárás többi résztvevőjével való közlése előtt kössenek szerződést. Ez lehetővé teszi a döntés felülvizsgálatát még hatályossá válása előtt, ami előnyös az ajánlatkérők és az ajánlattevők számára is. Az RB helyesli az arra irányuló javaslatot is, hogy a tagállamoknak lehetőségük legyen előírni a jogorvoslati eljárást igénylő jelentkezők vagy ajánlattevők számára, hogy tájékoztassák az ajánlatkérőt a vélt szabálysértésről, valamint jogorvoslati igényükről; egyúttal arra szólítja fel az Európai Bizottságot, hogy már egy év után vizsgálja felül, milyen hatással jár a tíznapos határidő bevezetése, annak megállapítására, hogy ez mennyiben vezet a panaszok jelentős növekedéséhez, ahogy az egy sor tagállamban jellemző volt;

| 1.5 | a szabályok ellen vétő szerződéskötések hatályát illetően azonban szkeptikus. Az irányelvjavaslat szerint az ilyen szerződések érvénytelenek. A Régiók Bizottsága azonban úgy véli, hogy erről a tagállamoknak kellene határozniuk annak érdekében, hogy a nemzeti joghoz való igazítás a szerződésekkel és kártérítésekkel kapcsolatos nemzeti jogszabályokkal összhangban történhessen; |
| --- | --- |

1.5

a szabályok ellen vétő szerződéskötések hatályát illetően azonban szkeptikus. Az irányelvjavaslat szerint az ilyen szerződések érvénytelenek. A Régiók Bizottsága azonban úgy véli, hogy erről a tagállamoknak kellene határozniuk annak érdekében, hogy a nemzeti joghoz való igazítás a szerződésekkel és kártérítésekkel kapcsolatos nemzeti jogszabályokkal összhangban történhessen;

| 1.6 | szintén megkérdőjelezi az Európai Bizottság azon feltevését, hogy a tíznapos felfüggesztő hatályú határidő bevezetése a fellebbezések számának néhány százalékos kezdeti növekedéséhez vezethet. Svédországban pl. a javasolthoz hasonló tíznapos felfüggesztő hatályú határidő bevezetése után kezdetben 150 %-os növekedés volt tapasztalható. A jogorvoslati kérelmek száma a kezdeti növekedés után is tovább emelkedett (1); |
| --- | --- |

1.6

szintén megkérdőjelezi az Európai Bizottság azon feltevését, hogy a tíznapos felfüggesztő hatályú határidő bevezetése a fellebbezések számának néhány százalékos kezdeti növekedéséhez vezethet. Svédországban pl. a javasolthoz hasonló tíznapos felfüggesztő hatályú határidő bevezetése után kezdetben 150 %-os növekedés volt tapasztalható. A jogorvoslati kérelmek száma a kezdeti növekedés után is tovább emelkedett (1);

| 1.7 | a jogellenes közvetlen szerződés-odaítélések megakadályozására irányuló javaslatot túlságosan messzemenőnek tartja, és ehelyett előnyben részesíti a jelenlegi, kártérítéses rendszert. Az Európai Bizottság megjegyzi ugyan, hogy a jogellenes közvetlen szerződések nagy problémát jelentenek, de ezt nem támasztja alá pl. a témában készült statisztikákkal. Az RB nyomatékosan kéri az Európai Bizottságot, hogy mutasson be részletes adatokat a jogellenes közvetlen szerződések elterjedtségéről. Az említett internetes konzultáció nem elegendő az ennyire átfogó módosítások indoklásához. Az olyan közbeszerzési szerződések esetében, amelyek meghaladják a határértéket, és az ajánlatkérő értelmezése szerint hivatalos pályázati kiírás és az azt követő felfüggesztő hatályú határidő kivárása nélkül is megköthetők, a kötelező meghirdetés nagymértékben befolyásolja az ajánlatkérőt. Ide tartoznak többek között a saját vállalatokkal kötött szerződések, valamint az önkormányzatok közötti együttműködés keretein belüli szerződések. A Régiók Bizottsága korábbi véleményeiben már rámutatott a saját vállalatokkal kötött szerződésekkel kapcsolatos problémákra, valamint az önkormányzatok közötti együttműködés keretein belüli szerződésekből adódó kérdésekre. Az RB szerint a közbeszerzési szerződésekkel kapcsolatos jogalkotás nem szabad, hogy megnehezítse vagy megakadályozza ezeket a folyamatokat; |
| --- | --- |

1.7

a jogellenes közvetlen szerződés-odaítélések megakadályozására irányuló javaslatot túlságosan messzemenőnek tartja, és ehelyett előnyben részesíti a jelenlegi, kártérítéses rendszert. Az Európai Bizottság megjegyzi ugyan, hogy a jogellenes közvetlen szerződések nagy problémát jelentenek, de ezt nem támasztja alá pl. a témában készült statisztikákkal. Az RB nyomatékosan kéri az Európai Bizottságot, hogy mutasson be részletes adatokat a jogellenes közvetlen szerződések elterjedtségéről. Az említett internetes konzultáció nem elegendő az ennyire átfogó módosítások indoklásához. Az olyan közbeszerzési szerződések esetében, amelyek meghaladják a határértéket, és az ajánlatkérő értelmezése szerint hivatalos pályázati kiírás és az azt követő felfüggesztő hatályú határidő kivárása nélkül is megköthetők, a kötelező meghirdetés nagymértékben befolyásolja az ajánlatkérőt. Ide tartoznak többek között a saját vállalatokkal kötött szerződések, valamint az önkormányzatok közötti együttműködés keretein belüli szerződések. A Régiók Bizottsága korábbi véleményeiben már rámutatott a saját vállalatokkal kötött szerződésekkel kapcsolatos problémákra, valamint az önkormányzatok közötti együttműködés keretein belüli szerződésekből adódó kérdésekre. Az RB szerint a közbeszerzési szerződésekkel kapcsolatos jogalkotás nem szabad, hogy megnehezítse vagy megakadályozza ezeket a folyamatokat;

| 1.8 | úgy véli, hogy nem egyértelmű a jogorvoslatról szóló irányelv alkalmazási területe a küszöbértéket meghaladó, a II.B melléklet (2) szerinti szolgáltatások odaítélésére vonatkozóan. Véleménye szerint a B kategóriába tartozó szolgáltatásokkal kapcsolatos szerződés-odaítélés jogorvoslatát egyértelműen ki kell vonni az irányelv alkalmazási területe alól; a tagállamoknak maguknak kell meghatározni, hogyan biztosítják az ajánlattevők jogbiztonságát az ilyen szolgáltatások pályázati kiírása esetén. Számos ilyen szolgáltatás – például az egészségügyi és a szociális szolgáltatások – a helyi és regionális önkormányzatok központi tevékenységeihez tartozik. Az EU hatásköre ezeken a területeken eléggé korlátozott, és nem a jogorvoslatról szóló irányelvvel – vagyis „kiskapukon” keresztül – kellene kiépíteni. Úgy véli, hogy a B kategóriába tartozó, valamint a küszöbértéket meg nem haladó szolgáltatások esetében a jogi eszközök kérdése kizárólag a tagállamokat érinti; |
| --- | --- |

1.8

úgy véli, hogy nem egyértelmű a jogorvoslatról szóló irányelv alkalmazási területe a küszöbértéket meghaladó, a II.B melléklet (2) szerinti szolgáltatások odaítélésére vonatkozóan. Véleménye szerint a B kategóriába tartozó szolgáltatásokkal kapcsolatos szerződés-odaítélés jogorvoslatát egyértelműen ki kell vonni az irányelv alkalmazási területe alól; a tagállamoknak maguknak kell meghatározni, hogyan biztosítják az ajánlattevők jogbiztonságát az ilyen szolgáltatások pályázati kiírása esetén. Számos ilyen szolgáltatás – például az egészségügyi és a szociális szolgáltatások – a helyi és regionális önkormányzatok központi tevékenységeihez tartozik. Az EU hatásköre ezeken a területeken eléggé korlátozott, és nem a jogorvoslatról szóló irányelvvel – vagyis „kiskapukon” keresztül – kellene kiépíteni. Úgy véli, hogy a B kategóriába tartozó, valamint a küszöbértéket meg nem haladó szolgáltatások esetében a jogi eszközök kérdése kizárólag a tagállamokat érinti;

| 1.9 | üdvözli a tanúsítási rendszer és a békéltetési eljárás megszüntetésének javaslatát. |
| --- | --- |

1.9

üdvözli a tanúsítási rendszer és a békéltetési eljárás megszüntetésének javaslatát.

2.   A Régiók Bizottsága ajánlásai

1. ajánlás

Bizottsági javaslat a 89/665/EGK irányelv 1. cikk 3. bekezdésének módosítására

Bizottsági javaslat a 92/13/EGK irányelv 1. cikk 3. bekezdésének módosítására

| Az Európai Bizottság javaslata | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A tagállamok biztosítják, hogy a tagállamok által megállapítandó részletes szabályok szerint legalább mindazon személyeknek legyen lehetőségük jogorvoslati eljárás igénybevételére, akiknek érdekében áll vagy állt egy adott közbeszerzési szerződés elnyerése, és akiknek jogait vagy jogos érdekeit az állítólagos jogsértés sérti vagy veszélyezteti. | A tagállamok biztosítják, hogy a tagállamok által megállapítandó részletes szabályok szerint legalább mindazon személyeknek legyen lehetőségük jogorvoslati eljárás igénybevételére, akiknek érdekében áll vagy állt egy adott
  , a pályázati kiírás követelményeinek megfelelő
  közbeszerzési szerződés elnyerése, és akiknek jogait vagy jogos érdekeit az állítólagos jogsértés sérti vagy veszélyezteti. |

Az Európai Bizottság javaslata

Az RB módosítása

A tagállamok biztosítják, hogy a tagállamok által megállapítandó részletes szabályok szerint legalább mindazon személyeknek legyen lehetőségük jogorvoslati eljárás igénybevételére, akiknek érdekében áll vagy állt egy adott közbeszerzési szerződés elnyerése, és akiknek jogait vagy jogos érdekeit az állítólagos jogsértés sérti vagy veszélyezteti.

A tagállamok biztosítják, hogy a tagállamok által megállapítandó részletes szabályok szerint legalább mindazon személyeknek legyen lehetőségük jogorvoslati eljárás igénybevételére, akiknek érdekében áll vagy állt egy adott
  , a pályázati kiírás követelményeinek megfelelő
  közbeszerzési szerződés elnyerése, és akiknek jogait vagy jogos érdekeit az állítólagos jogsértés sérti vagy veszélyezteti.

Indokolás

A javasolt módosítás a jogorvoslati eljárás kérvényezésének lehetőségét azokra az ajánlattevőkre kívánja korlátozni, akik ténylegesen képesek a közbeszerzési ajánlatkérők által támasztott feltételek teljesítésére.

2. ajánlás

Bizottsági javaslat a 89/665/EGK irányelv 2. cikk 4. bekezdésének módosítására

Bizottsági javaslat a 92/13/EGK irányelv 2. cikk 4. bekezdésének módosítására

| Az Európai Bizottság javaslata | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az ideiglenes intézkedések elrendelésének mérlegelésekor a jogorvoslati eljárásokért felelős szerv figyelembe veheti ezen intézkedések várható következményeit valamennyi, nagy valószínűséggel veszélyeztetett érdekre nézve, beleértve a közérdeket, és határozhat úgy, hogy nem hoz ilyen intézkedéseket olyan esetben, amikor azok hátrányai meghaladhatják annak előnyeit. | A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az ideiglenes intézkedések elrendelésének mérlegelésekor a jogorvoslati eljárásokért felelős szerv figyelembe veheti ezen intézkedések várható következményeit valamennyi, nagy valószínűséggel veszélyeztetett érdekre nézve, beleértve
  különösen
  a közérdeket, és határozhat úgy, hogy nem hoz ilyen intézkedéseket olyan esetben, amikor azok hátrányai meghaladhatják annak előnyeit. |

Az Európai Bizottság javaslata

Az RB módosítása

A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az ideiglenes intézkedések elrendelésének mérlegelésekor a jogorvoslati eljárásokért felelős szerv figyelembe veheti ezen intézkedések várható következményeit valamennyi, nagy valószínűséggel veszélyeztetett érdekre nézve, beleértve a közérdeket, és határozhat úgy, hogy nem hoz ilyen intézkedéseket olyan esetben, amikor azok hátrányai meghaladhatják annak előnyeit.

A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az ideiglenes intézkedések elrendelésének mérlegelésekor a jogorvoslati eljárásokért felelős szerv figyelembe veheti ezen intézkedések várható következményeit valamennyi, nagy valószínűséggel veszélyeztetett érdekre nézve, beleértve
  különösen
  a közérdeket, és határozhat úgy, hogy nem hoz ilyen intézkedéseket olyan esetben, amikor azok hátrányai meghaladhatják annak előnyeit.

Indokolás

A közérdeknek nagyobb jelentőséget kell tulajdonítani.

Kelt Brüsszelben, 2007. február 13-án.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Michel DELEBARRE

---

(1)  A svéd közbeszerzési hivatal (Nämnden för offentlig upphandling) éves jelentése, 2003 és 2004.

1

Nämnden för offentlig upphandling

(2)  2004/18/EK irányelv az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról.

2

---

| 30.6.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 146/73 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 146/73

---

Régiók Bizottsága vélemény – A kis- és középvállalkozások gazdasági növekedésének finanszírozása

(2007/C 146/11)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | nyomatékosan ajánlja a kkv-kre irányuló hatásvizsgálatok folyamatos alkalmazását minden olyan új európai uniós jogszabály és politika esetében, amely közvetlenül érintheti a kkv-k fejlődését, |
| --- | --- |

—

nyomatékosan ajánlja a kkv-kre irányuló hatásvizsgálatok folyamatos alkalmazását minden olyan új európai uniós jogszabály és politika esetében, amely közvetlenül érintheti a kkv-k fejlődését,

| — | intézkedéseket ajánl annak elősegítésére, hogy a kkv-k könnyen elérjék a CIP és a JEREMIE eszköz biztosításáért felelős közvetítő pénzügyi intézményeket és szervezeteket. Az RB azt is ajánlja, hogy az EBB-csoport proaktívabban lépjen fel a szerepéről, hozzáadott értékéről és az új CIP és JEREMIE eszközhöz való hozzáférés módszereiről folytatott tájékoztatás terén, |
| --- | --- |

—

intézkedéseket ajánl annak elősegítésére, hogy a kkv-k könnyen elérjék a CIP és a JEREMIE eszköz biztosításáért felelős közvetítő pénzügyi intézményeket és szervezeteket. Az RB azt is ajánlja, hogy az EBB-csoport proaktívabban lépjen fel a szerepéről, hozzáadott értékéről és az új CIP és JEREMIE eszközhöz való hozzáférés módszereiről folytatott tájékoztatás terén,

| — | nyomatékosan ajánlja, hogy az Európai Bizottság vegye fel a regionális bevált gyakorlatokat a további közösségi szintű vitáinak témái közé. A régiók növelhetik a rendelkezésre álló potenciális magántőkét „informális tőkehálózatok” létrehozása és finanszírozása, továbbá a magánbefektetőknek az előkészítési és indulási szakaszban lévő vállalatokkal való kapcsolatba hozatala révén, |
| --- | --- |

—

nyomatékosan ajánlja, hogy az Európai Bizottság vegye fel a regionális bevált gyakorlatokat a további közösségi szintű vitáinak témái közé. A régiók növelhetik a rendelkezésre álló potenciális magántőkét „informális tőkehálózatok” létrehozása és finanszírozása, továbbá a magánbefektetőknek az előkészítési és indulási szakaszban lévő vállalatokkal való kapcsolatba hozatala révén,

| — | nyomatékosan ajánlja, hogy a pénzügyi intézkedéseket kísérjék kiegészítő eszközök. A régiók a kkv-k működésének elősegítéséhez szükséges infrastruktúra (így a klaszter-kialakítás és a szakképzés) fontos biztosítói. A régiók szintén értékes tapasztalatot adhatnak át az (ESZA által finanszírozott) inkubátor-házak terén (közös létesítményi és személyzeti politikával), innováció és képzés biztosítása, valamint a befektetésre való felkészültséget célzó programok nyújtása révén. Arra is szükség van, hogy a vállalkozói szellem az oktatási programok részévé váljon. Az induló vállalkozások nagyobb esélyét a sikerre éppen az ilyen intézkedések kiegészítő jellege biztosítja. |
| --- | --- |

—

nyomatékosan ajánlja, hogy a pénzügyi intézkedéseket kísérjék kiegészítő eszközök. A régiók a kkv-k működésének elősegítéséhez szükséges infrastruktúra (így a klaszter-kialakítás és a szakképzés) fontos biztosítói. A régiók szintén értékes tapasztalatot adhatnak át az (ESZA által finanszírozott) inkubátor-házak terén (közös létesítményi és személyzeti politikával), innováció és képzés biztosítása, valamint a befektetésre való felkészültséget célzó programok nyújtása révén. Arra is szükség van, hogy a vállalkozói szellem az oktatási programok részévé váljon. Az induló vállalkozások nagyobb esélyét a sikerre éppen az ilyen intézkedések kiegészítő jellege biztosítja.

Referenciaszöveg

A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása: A kis és középvállalkozások gazdasági növekedésének finanszírozása – Európai többletérték

COM (2006) 349 final

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel „A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása – A kis- és középvállalkozások gazdasági növekedésének finanszírozása – Európai többletérték – Modern KKV-politika a növekedésért és a foglalkoztatásért” című, a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett európai bizottsági közleményre (COM(2006) 349 final),

tekintettel az Európai Bizottság 2006. június 29-i határozatára, amely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének első bekezdése alapján kikéri a Régiók Bizottsága véleményét e tárgyban,

tekintettel Elnökségének 2006. április 25-i határozatára, amely szerint a „Gazdaság- és szociálpolitika” szakbizottságot megbízza e vélemény kidolgozásával,

tekintettel CdR 338/2006 rév. 1 sz. véleménytervezetére, amelyet a „Gazdaság- és szociálpolitika” szakbizottság 2006. december 15-én fogadott el (előadó: Harry Dijksma (NL/ALDE), Flevoland tartomány végrehajtó tanácsának tagja),

mivel szerte Európában 23 millió kkv felel az EU bruttó hazai összterméke (GDP-je) 67 %-ának az előállításáért és 75 millió munkahely megteremtéséért, továbbá bizonyos ágazatokban a kkv-k a teljes foglalkoztatásnak akár 80 %-át is kiteszik, és az összes vállalat 99 %-a (1-9 személyből álló) mikrovállalkozásnak minősül,

2007. február 13-14-én tartott, 68. plenáris ülésén (a február 13-i ülésnapon) elfogadta az alábbi véleményt.

1.   A Régiók Bizottsága álláspontja

A Régiók Bizottsága

A lisszaboni folyamat támogatása

| 1.1 | üdvözli az Európai Bizottság közleményét a kis- és középvállalkozások gazdasági növekedésének finanszírozásáról, amely a közösségi és tagállami intézmények problémáinak és eszközeinek világos elemzését nyújtja; |
| --- | --- |

1.1

üdvözli az Európai Bizottság közleményét a kis- és középvállalkozások gazdasági növekedésének finanszírozásáról, amely a közösségi és tagállami intézmények problémáinak és eszközeinek világos elemzését nyújtja;

| 1.2 | támogatja a tavaszi Európai Tanács következtetéseit, amelyek hangsúlyozták, hogy a kis- és középvállalkozások növekedéséhez döntő fontosságúak a kielégítő finanszírozási lehetőségek és az integrált pénzügyi piac. A lisszaboni folyamat keretet biztosít a finanszírozási lehetőségek javításához, nemzeti és európai uniós szintű reformok révén. A helyi és regionális önkormányzatok részvétele kulcstényező a lisszaboni reformok sikere szempontjából. A különböző kormányzati szintek közötti valódi partnerség támogatása érdekében a Régiók Bizottsága egész Európára kiterjedő – a nemzeti reformprogramoknak a helyi és regionális önkormányzatokkal összefüggő vonatkozásait elemző – felmérést kezdett ezen önkormányzatoknak a fenti programok fejlesztésében való részvételéről, ezenkívül a lisszaboni folyamat nyomon követésével foglalkozó platformot hozott létre; |
| --- | --- |

1.2

támogatja a tavaszi Európai Tanács következtetéseit, amelyek hangsúlyozták, hogy a kis- és középvállalkozások növekedéséhez döntő fontosságúak a kielégítő finanszírozási lehetőségek és az integrált pénzügyi piac. A lisszaboni folyamat keretet biztosít a finanszírozási lehetőségek javításához, nemzeti és európai uniós szintű reformok révén. A helyi és regionális önkormányzatok részvétele kulcstényező a lisszaboni reformok sikere szempontjából. A különböző kormányzati szintek közötti valódi partnerség támogatása érdekében a Régiók Bizottsága egész Európára kiterjedő – a nemzeti reformprogramoknak a helyi és regionális önkormányzatokkal összefüggő vonatkozásait elemző – felmérést kezdett ezen önkormányzatoknak a fenti programok fejlesztésében való részvételéről, ezenkívül a lisszaboni folyamat nyomon követésével foglalkozó platformot hozott létre;

Jobb feltételek a vállalkozásitőke-befektetés számára

| 1.3 | elismeri, hogy – az elmúlt években tett jelentős előrehaladás ellenére – egyértelműen fokozott tevékenységre van szükség, és több eszköz fejlesztendő ki ahhoz, hogy Európa teljesíthesse a lisszaboni menetrend célkitűzéseit. Az európai kockázatitőke-piacok továbbra is teljes potenciáljuk alatti szinten működnek. Ez azt tükrözi, hogy a piac kudarcot vallott az előkészítés előtti, az előkészítés során, illetve a korai szakaszban történő sajáttőke-finanszírozás tekintetében olyan problémák miatt, amelyek egyaránt kapcsolatosak a kockázatitőke-kínálattal és -kereslettel. Ennek következtében a lehetséges innovációkat nem használják ki teljesen, ami alacsonyabb szintű gazdasági növekedéshez és foglalkoztatáshoz vezet. Ezenkívül igen kevés korai szakaszban lévő, innovatív technológiákat alkalmazó európai vállalat nőtte ki magát az adott ágazat globális vezetőjévé; |
| --- | --- |

1.3

elismeri, hogy – az elmúlt években tett jelentős előrehaladás ellenére – egyértelműen fokozott tevékenységre van szükség, és több eszköz fejlesztendő ki ahhoz, hogy Európa teljesíthesse a lisszaboni menetrend célkitűzéseit. Az európai kockázatitőke-piacok továbbra is teljes potenciáljuk alatti szinten működnek. Ez azt tükrözi, hogy a piac kudarcot vallott az előkészítés előtti, az előkészítés során, illetve a korai szakaszban történő sajáttőke-finanszírozás tekintetében olyan problémák miatt, amelyek egyaránt kapcsolatosak a kockázatitőke-kínálattal és -kereslettel. Ennek következtében a lehetséges innovációkat nem használják ki teljesen, ami alacsonyabb szintű gazdasági növekedéshez és foglalkoztatáshoz vezet. Ezenkívül igen kevés korai szakaszban lévő, innovatív technológiákat alkalmazó európai vállalat nőtte ki magát az adott ágazat globális vezetőjévé;

| 1.4 | üdvözli a közösségi intézmények és a tagállamok arra irányuló szándékát, hogy megteremtsék azokat a feltételeket, amelyek 2013-ra lehetővé teszik a kockázatitőke-alapok által az előkészítés vagy az indulás szakaszában lévő vállalatokba történő befektetések fenntartható megháromszorozódását; |
| --- | --- |

1.4

üdvözli a közösségi intézmények és a tagállamok arra irányuló szándékát, hogy megteremtsék azokat a feltételeket, amelyek 2013-ra lehetővé teszik a kockázatitőke-alapok által az előkészítés vagy az indulás szakaszában lévő vállalatokba történő befektetések fenntartható megháromszorozódását;

| 1.5 | elismeri, hogy az Európában alkalmazott tőke- és bankrendszerek egyaránt továbbra is számottevően eltérnek az egyes tagállamokban, és hogy további harmonizáció szükséges annak biztosítására, hogy a kkv-k egyenlő feltételekkel rendelkezzenek a belső piaci potenciál kihasználásához a növekedés és a foglalkoztatás fokozása érdekében; |
| --- | --- |

1.5

elismeri, hogy az Európában alkalmazott tőke- és bankrendszerek egyaránt továbbra is számottevően eltérnek az egyes tagállamokban, és hogy további harmonizáció szükséges annak biztosítására, hogy a kkv-k egyenlő feltételekkel rendelkezzenek a belső piaci potenciál kihasználásához a növekedés és a foglalkoztatás fokozása érdekében;

| 1.6 | egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy valamennyi sikeres kockázatitőke-befektetéshez elengedhetetlen egy kilépési stratégia. Az RB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy számos európai értékpapírpiac jó alternatívákat teremtett, amelyek lehetővé teszik a növekedésben lévő vállalkozások számára, hogy tőkéhez jussanak, és ezért üdvözli azokat az intézkedéseket, amelyek a nagy növekedési potenciállal rendelkező értékpapírok piacán keresztül megkönnyítik a finanszírozási lehetőségekhez való hozzájutást szerte az EU-ban; |
| --- | --- |

1.6

egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy valamennyi sikeres kockázatitőke-befektetéshez elengedhetetlen egy kilépési stratégia. Az RB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy számos európai értékpapírpiac jó alternatívákat teremtett, amelyek lehetővé teszik a növekedésben lévő vállalkozások számára, hogy tőkéhez jussanak, és ezért üdvözli azokat az intézkedéseket, amelyek a nagy növekedési potenciállal rendelkező értékpapírok piacán keresztül megkönnyítik a finanszírozási lehetőségekhez való hozzájutást szerte az EU-ban;

| 1.7 | elismeri, hogy a korai szakaszban történő finanszírozás jelenlegi hiánya meggátolja a növekedést és az innovációt az EU-ban. Az RB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a finanszírozási alapok további szakosodása és egyfajta sajátos ágazati szakértelem megszerzése szükséges a sikeres befektetésekhez; |
| --- | --- |

1.7

elismeri, hogy a korai szakaszban történő finanszírozás jelenlegi hiánya meggátolja a növekedést és az innovációt az EU-ban. Az RB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a finanszírozási alapok további szakosodása és egyfajta sajátos ágazati szakértelem megszerzése szükséges a sikeres befektetésekhez;

| 1.8 | egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy az egységes piacon a szakszerű kockázatitőke-kezelőknek képeseknek kell lenniük határokon átnyúlóan tőkéhez jutni és azt befektetni anélkül, hogy ez túlzottan magas adóköltségekkel vagy súlyos bürokratikus terhekkel járna a számukra. Az RB nyomatékosan kéri a tagállamokat, hogy hozzanak megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy a határokon átnyúló befektetések esetében tisztességes és egyenlő feltételek mellett folyjon a verseny, ami kölcsönösen harmonizálná az adóterheket és csökkentené a bürokratikus terheket; |
| --- | --- |

1.8

egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy az egységes piacon a szakszerű kockázatitőke-kezelőknek képeseknek kell lenniük határokon átnyúlóan tőkéhez jutni és azt befektetni anélkül, hogy ez túlzottan magas adóköltségekkel vagy súlyos bürokratikus terhekkel járna a számukra. Az RB nyomatékosan kéri a tagállamokat, hogy hozzanak megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy a határokon átnyúló befektetések esetében tisztességes és egyenlő feltételek mellett folyjon a verseny, ami kölcsönösen harmonizálná az adóterheket és csökkentené a bürokratikus terheket;

| 1.9 | üdvözli a kkv-k számára alacsonyabb költségeket biztosító európai szabadalomra irányuló új javaslatot. A jelenlegi európai szabadalom magas költsége akadályozza az innovációk gyors gazdasági fejlődését. |
| --- | --- |

1.9

üdvözli a kkv-k számára alacsonyabb költségeket biztosító európai szabadalomra irányuló új javaslatot. A jelenlegi európai szabadalom magas költsége akadályozza az innovációk gyors gazdasági fejlődését.

Nagyobb mértékű adósságfinanszírozás a kkv-k számára

| 1.10 | elismeri, hogy a bankkölcsönök továbbra is a kis- és középvállalkozások fő finanszírozási forrását jelentik. Az RB sajnálja, hogy a Basel II 50 %-kal emelni fogja a kockázatosabb kereskedelmi hitelek súlyozását, ami szinte biztosan növeli majd a kölcsön költségét az induló és újító vállalkozások számára; |
| --- | --- |

1.10

elismeri, hogy a bankkölcsönök továbbra is a kis- és középvállalkozások fő finanszírozási forrását jelentik. Az RB sajnálja, hogy a Basel II 50 %-kal emelni fogja a kockázatosabb kereskedelmi hitelek súlyozását, ami szinte biztosan növeli majd a kölcsön költségét az induló és újító vállalkozások számára;

| 1.11 | sajnálja, hogy a kkv-k finanszírozási lehetőségekhez való hozzájutása kapcsán kulcsfontosságú probléma a nagy bankok kivonulása a helyi piacról vidéki és alulnépesedett, illetve gazdaságilag gyenge területeken. Ez ahhoz vezet, hogy a kkv-k nagyobb mértékben támaszkodnak az adott területen „gyökeret vert” és a számukra történő hitelnyújtásra szakosodott bankokra. A vonatkozó szabályozás módosulása számottevően befolyásolhatná a kkv-k számára rendelkezésre álló finanszírozási lehetőségeket; |
| --- | --- |

1.11

sajnálja, hogy a kkv-k finanszírozási lehetőségekhez való hozzájutása kapcsán kulcsfontosságú probléma a nagy bankok kivonulása a helyi piacról vidéki és alulnépesedett, illetve gazdaságilag gyenge területeken. Ez ahhoz vezet, hogy a kkv-k nagyobb mértékben támaszkodnak az adott területen „gyökeret vert” és a számukra történő hitelnyújtásra szakosodott bankokra. A vonatkozó szabályozás módosulása számottevően befolyásolhatná a kkv-k számára rendelkezésre álló finanszírozási lehetőségeket;

| 1.12 | elismeri, hogy Európát számos olyan kulturális vonás jellemzi, amely növekedési potenciált is jelent. A kis- és középvállalkozásokat ösztönözni kell arra, hogy javítsanak kockázatkezelési szokásaikon és vállalkozói kultúrájukon. Ezáltal ellensúlyozhatók a növekedés akadályai. |
| --- | --- |

1.12

elismeri, hogy Európát számos olyan kulturális vonás jellemzi, amely növekedési potenciált is jelent. A kis- és középvállalkozásokat ösztönözni kell arra, hogy javítsanak kockázatkezelési szokásaikon és vállalkozói kultúrájukon. Ezáltal ellensúlyozhatók a növekedés akadályai.

Az EU részvétele a kkv-k finanszírozásában

| 1.13 | elismeri, hogy szükség van kézzelfogható, testre szabott megoldásokra a célcsoport számára a kockázati tőke biztosítása érdekében. Korlátozottak a regionális önkormányzatok előtt arra nyitva álló lehetőségek, hogy tőkét nyújtsanak kockázatitőke-alapok számára, ezért az RB üdvözli az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) azon lehetőségét, hogy tőkét biztosítson regionális kockázatitőke-alapok számára. Az állami finanszírozás nyereséges feltételek mellett történő biztosítása módosítja a kockázat/megtérülés arányt a magánbefektetők számára, akiknek megnő ezáltal a kockázatitőke-piacra való belépés iránti hajlandóságuk; |
| --- | --- |

1.13

elismeri, hogy szükség van kézzelfogható, testre szabott megoldásokra a célcsoport számára a kockázati tőke biztosítása érdekében. Korlátozottak a regionális önkormányzatok előtt arra nyitva álló lehetőségek, hogy tőkét nyújtsanak kockázatitőke-alapok számára, ezért az RB üdvözli az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) azon lehetőségét, hogy tőkét biztosítson regionális kockázatitőke-alapok számára. Az állami finanszírozás nyereséges feltételek mellett történő biztosítása módosítja a kockázat/megtérülés arányt a magánbefektetők számára, akiknek megnő ezáltal a kockázatitőke-piacra való belépés iránti hajlandóságuk;

| 1.14 | üdvözli a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogram, a versenyképességi és innovációs keretprogram (CIP) és a JEREMIE nevű program európai uniós eszközeit; |
| --- | --- |

1.14

üdvözli a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogram, a versenyképességi és innovációs keretprogram (CIP) és a JEREMIE nevű program európai uniós eszközeit;

| 1.15 | üdvözli az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló rendelet által biztosított lehetőséget, amelynek értelmében európai uniós társfinanszírozást használnának fel egy ún. „ismeretigazolási rendszer” felállítására az innovációk piacra jutásának elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

1.15

üdvözli az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló rendelet által biztosított lehetőséget, amelynek értelmében európai uniós társfinanszírozást használnának fel egy ún. „ismeretigazolási rendszer” felállítására az innovációk piacra jutásának elősegítése érdekében;

| 1.16 | elismeri, hogy az Európai Beruházási Bank (EBB) és az Európai Beruházási Alap (EBA) még nincsenek felkészülve arra, hogy közvetlen kapcsolatban álljanak a kkv-kkel, csupán arra állnak készen, hogy technikai segítséget és tőkét nyújtsanak a JEREMIE és a CIP eszközzel együtt, közbülső pénzügyi intézményeken és szervezeteken keresztül a tagállamokban és azok régióiban; |
| --- | --- |

1.16

elismeri, hogy az Európai Beruházási Bank (EBB) és az Európai Beruházási Alap (EBA) még nincsenek felkészülve arra, hogy közvetlen kapcsolatban álljanak a kkv-kkel, csupán arra állnak készen, hogy technikai segítséget és tőkét nyújtsanak a JEREMIE és a CIP eszközzel együtt, közbülső pénzügyi intézményeken és szervezeteken keresztül a tagállamokban és azok régióiban;

| 1.17 | elismeri, hogy az európai uniós eszközök nagyrészt az induló és a teljesítményük csúcsán lévő vállalkozásokra összpontosítanak annak ellenére, hogy a kkv-k 75 %-a ettől eltérő kategóriába tartozik; |
| --- | --- |

1.17

elismeri, hogy az európai uniós eszközök nagyrészt az induló és a teljesítményük csúcsán lévő vállalkozásokra összpontosítanak annak ellenére, hogy a kkv-k 75 %-a ettől eltérő kategóriába tartozik;

2.   A Régiók Bizottsága ajánlásai

A Régiók Bizottsága

A lisszaboni folyamat támogatása

| 2.1 | azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság megoldások széles skáláját támogassa a kkv-k finanszírozási lehetőségekhez jutásának elősegítése céljából, annak érdekében, hogy „testre szabott” finanszírozást lehessen nyújtani az egyes kkv-k finanszírozási szükségleteinek kielégítésére. Az európai kkv-k sokfélesége az európai gazdaság egyik fő erőssége; |
| --- | --- |

2.1

azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság megoldások széles skáláját támogassa a kkv-k finanszírozási lehetőségekhez jutásának elősegítése céljából, annak érdekében, hogy „testre szabott” finanszírozást lehessen nyújtani az egyes kkv-k finanszírozási szükségleteinek kielégítésére. Az európai kkv-k sokfélesége az európai gazdaság egyik fő erőssége;

| 2.2 | ezért nyomatékosan ajánlja a kkv-kre irányuló hatásvizsgálatok folyamatos alkalmazását minden olyan új európai uniós jogszabály és politika esetében, amely közvetlenül érintheti a kkv-k fejlődését. |
| --- | --- |

2.2

ezért nyomatékosan ajánlja a kkv-kre irányuló hatásvizsgálatok folyamatos alkalmazását minden olyan új európai uniós jogszabály és politika esetében, amely közvetlenül érintheti a kkv-k fejlődését.

Jobb feltételek a vállalkozásitőke-befektetés számára

| 2.3 | azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság és a tagállamok jobban használják ki a kockázatitőke-befektetések és kockázatmegosztási modellek lehetőségeit, hogy arra ösztönözzék a magánbefektetőket, hogy kockázatitőke-eszközöket alkalmazzanak a kkv-k esetében; |
| --- | --- |

2.3

azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság és a tagállamok jobban használják ki a kockázatitőke-befektetések és kockázatmegosztási modellek lehetőségeit, hogy arra ösztönözzék a magánbefektetőket, hogy kockázatitőke-eszközöket alkalmazzanak a kkv-k esetében;

| 2.4 | olyan politikákat ajánl, amelyek – a kulturális változások kezelésén és a kockázatvállalás ösztönzésén keresztül – elősegítik a lisszaboni menetrend végrehajtását. Az RB azt is ajánlja, hogy az Európai Bizottság és a tagállamok politikáikból továbbra is távolítsák el a „kudarc bélyegét”, amely különösen a nem csalárd csőd kérdésköréhez kötődik; |
| --- | --- |

2.4

olyan politikákat ajánl, amelyek – a kulturális változások kezelésén és a kockázatvállalás ösztönzésén keresztül – elősegítik a lisszaboni menetrend végrehajtását. Az RB azt is ajánlja, hogy az Európai Bizottság és a tagállamok politikáikból továbbra is távolítsák el a „kudarc bélyegét”, amely különösen a nem csalárd csőd kérdésköréhez kötődik;

Nagyobb mértékű adósságfinanszírozás a kkv-k számára

| 2.5 | úgy véli, hogy a hitelintézmények jelenlegi sokfélesége az európai lakossági banki szolgáltatási piacokon a magánszemélyek, kkv-k, vállalatok és helyi önkormányzatok pénzügyi termékek és szolgáltatások iránti keresletének eltéréseit tükrözi. Annak biztosítására, hogy e kereslet folyamatosan kielégüljön, az RB azt ajánlja, hogy a közösségi szabályozás ne részesítsen előnyben egyetlen konkrét banki modellt vagy ügyféltípust sem a többivel szemben; |
| --- | --- |

2.5

úgy véli, hogy a hitelintézmények jelenlegi sokfélesége az európai lakossági banki szolgáltatási piacokon a magánszemélyek, kkv-k, vállalatok és helyi önkormányzatok pénzügyi termékek és szolgáltatások iránti keresletének eltéréseit tükrözi. Annak biztosítására, hogy e kereslet folyamatosan kielégüljön, az RB azt ajánlja, hogy a közösségi szabályozás ne részesítsen előnyben egyetlen konkrét banki modellt vagy ügyféltípust sem a többivel szemben;

| 2.6 | azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság által szervezett tematikus konferenciákon és kerekasztalokon az ismeretek és bevált gyakorlatok cseréje során vegyék figyelembe a helyi és regionális önkormányzatok tapasztalatait. A tagállami kulcsszereplők közötti ismeretátadás döntő jelentőségű a naprakészség megőrzése szempontjából a kockázatitőke-nyújtás viszonylag kis világában; |
| --- | --- |

2.6

azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság által szervezett tematikus konferenciákon és kerekasztalokon az ismeretek és bevált gyakorlatok cseréje során vegyék figyelembe a helyi és regionális önkormányzatok tapasztalatait. A tagállami kulcsszereplők közötti ismeretátadás döntő jelentőségű a naprakészség megőrzése szempontjából a kockázatitőke-nyújtás viszonylag kis világában;

| 2.7 | úgy látja, hogy – a lakosság öregedésének következtében – a jövőben több cég kerül majd eladásra, és hogy ennek megfelelően figyelmet érdemel a felvásárlások (kivásárlások és visszavásárlások) finanszírozása; |
| --- | --- |

2.7

úgy látja, hogy – a lakosság öregedésének következtében – a jövőben több cég kerül majd eladásra, és hogy ennek megfelelően figyelmet érdemel a felvásárlások (kivásárlások és visszavásárlások) finanszírozása;

Az EU részvétele a kkv-k finanszírozásában

| 2.8 | intézkedéseket ajánl annak elősegítésére, hogy a kkv-k – és különösen a mikrovállalkozások – részt vehessenek a 7. keretprogramon belüli együttműködési programokban; |
| --- | --- |

2.8

intézkedéseket ajánl annak elősegítésére, hogy a kkv-k – és különösen a mikrovállalkozások – részt vehessenek a 7. keretprogramon belüli együttműködési programokban;

| 2.9 | intézkedéseket ajánl annak elősegítésére, hogy a kkv-k könnyen elérjék a CIP és a JEREMIE eszköz biztosításáért felelős, közvetítő pénzügyi intézményeket és szervezeteket; Az RB azt is ajánlja, hogy az EBB-csoport proaktívabban lépjen fel a szerepéről, hozzáadott értékéről és az új CIP és JEREMIE eszközhöz való hozzáférés módszereiről folytatott tájékoztatás terén; |
| --- | --- |

2.9

intézkedéseket ajánl annak elősegítésére, hogy a kkv-k könnyen elérjék a CIP és a JEREMIE eszköz biztosításáért felelős, közvetítő pénzügyi intézményeket és szervezeteket; Az RB azt is ajánlja, hogy az EBB-csoport proaktívabban lépjen fel a szerepéről, hozzáadott értékéről és az új CIP és JEREMIE eszközhöz való hozzáférés módszereiről folytatott tájékoztatás terén;

| 2.10 | az európai finanszírozási piacon fellépő egyedi lehetőségek és kihívások (így a demográfiai változások hatásainak) folyamatos figyelemmel kísérését ajánlja; |
| --- | --- |

2.10

az európai finanszírozási piacon fellépő egyedi lehetőségek és kihívások (így a demográfiai változások hatásainak) folyamatos figyelemmel kísérését ajánlja;

| 2.11 | jelentősebb szerepet ajánl az Európai Beruházási Alap számára a regionális kockázatitőke-alapoknak nyújtott támogatás terén; Az EBA-nak tehát fontolóra kell vennie a 35 millió eurós minimális méretet el nem érő regionális alapok számára történő ismeret- és tapasztalatátadást; |
| --- | --- |

2.11

jelentősebb szerepet ajánl az Európai Beruházási Alap számára a regionális kockázatitőke-alapoknak nyújtott támogatás terén; Az EBA-nak tehát fontolóra kell vennie a 35 millió eurós minimális méretet el nem érő regionális alapok számára történő ismeret- és tapasztalatátadást;

| 2.12 | A kkv-k számára közösségi, nemzeti és regionális szinten jelenleg rendelkezésre álló tájékoztató központok egybefoglalását ajánlja egy átlátható és könnyen elérhető „egyablakos” tájékoztató központ létrehozása érdekében. Ösztönzendő a létező regionális intézményeknek és a kormányzati szolgáltatások internetes funkcióinak (az elektronikus államigazgatási szolgáltatásoknak) az alkalmazása; |
| --- | --- |

2.12

A kkv-k számára közösségi, nemzeti és regionális szinten jelenleg rendelkezésre álló tájékoztató központok egybefoglalását ajánlja egy átlátható és könnyen elérhető „egyablakos” tájékoztató központ létrehozása érdekében. Ösztönzendő a létező regionális intézményeknek és a kormányzati szolgáltatások internetes funkcióinak (az elektronikus államigazgatási szolgáltatásoknak) az alkalmazása;

Jobb irányítás

| 2.13 | nyomatékosan ajánlja, hogy az Európai Bizottság vegye fel a regionális bevált gyakorlatokat a további közösségi szintű vitáinak témái közé. A régiók növelhetik a rendelkezésre álló, potenciális magántőkét „informális tőke-hálózatok” létrehozása és finanszírozása, továbbá a magánbefektetőknek az előkészítési és indulási szakaszban lévő vállalatokkal való kapcsolatba hozatala révén; |
| --- | --- |

2.13

nyomatékosan ajánlja, hogy az Európai Bizottság vegye fel a regionális bevált gyakorlatokat a további közösségi szintű vitáinak témái közé. A régiók növelhetik a rendelkezésre álló, potenciális magántőkét „informális tőke-hálózatok” létrehozása és finanszírozása, továbbá a magánbefektetőknek az előkészítési és indulási szakaszban lévő vállalatokkal való kapcsolatba hozatala révén;

| 2.14 | nyomatékosan ajánlja, hogy a pénzügyi intézkedéseket kísérjék kiegészítő eszközök. A régiók a kkv-k működésének elősegítéséhez szükséges infrastruktúra (így a klaszter-kialakítás és a szakképzés) jelentős biztosítói. A régiók szintén értékes tapasztalatot adhatnak át az (ESZA által finanszírozott) inkubátor-házak terén (közös létesítményi és személyzeti politikával), innováció és képzés biztosítása, valamint a befektetésre való felkészültséget célzó programok nyújtása révén. Arra is szükség van, hogy a vállalkozói szellem az oktatási programok részévé váljon. Az induló vállalkozások nagyobb esélyét a sikerre éppen az ilyen intézkedések kiegészítő jellege biztosítja; |
| --- | --- |

2.14

nyomatékosan ajánlja, hogy a pénzügyi intézkedéseket kísérjék kiegészítő eszközök. A régiók a kkv-k működésének elősegítéséhez szükséges infrastruktúra (így a klaszter-kialakítás és a szakképzés) jelentős biztosítói. A régiók szintén értékes tapasztalatot adhatnak át az (ESZA által finanszírozott) inkubátor-házak terén (közös létesítményi és személyzeti politikával), innováció és képzés biztosítása, valamint a befektetésre való felkészültséget célzó programok nyújtása révén. Arra is szükség van, hogy a vállalkozói szellem az oktatási programok részévé váljon. Az induló vállalkozások nagyobb esélyét a sikerre éppen az ilyen intézkedések kiegészítő jellege biztosítja;

| 2.15 | azt ajánlja, hogy az EU és a tagállamok tevékenykedjenek tovább a belső piac teljes megvalósításáért, hajtsák végre a belső piacra vonatkozó jogszabályokat, és szüntessék meg a határokon átnyúló együttműködés előtt álló valamennyi indokolatlan adminisztratív akadályt (a vámügyi és exporthitel-biztosítási korlátokat is beleértve) annak érdekében, hogy fokozódjon az európai piac versenyképessége és nyitottsága a világgazdaságban; |
| --- | --- |

2.15

azt ajánlja, hogy az EU és a tagállamok tevékenykedjenek tovább a belső piac teljes megvalósításáért, hajtsák végre a belső piacra vonatkozó jogszabályokat, és szüntessék meg a határokon átnyúló együttműködés előtt álló valamennyi indokolatlan adminisztratív akadályt (a vámügyi és exporthitel-biztosítási korlátokat is beleértve) annak érdekében, hogy fokozódjon az európai piac versenyképessége és nyitottsága a világgazdaságban;

| 2.16 | az informális befektetők regionális gazdasági fejlesztésbe való bevonásának támogatását ajánlja Európa-szerte; Köztudott, hogy az informális befektetők jobban szeretnek a saját régiójukban (a székhelyük 100-150 kilométeres körzetében) üzleti tevékenységet folytatni. Az informális befektetői hálózatok nagyobb ismertsége szükséges. |
| --- | --- |

2.16

az informális befektetők regionális gazdasági fejlesztésbe való bevonásának támogatását ajánlja Európa-szerte; Köztudott, hogy az informális befektetők jobban szeretnek a saját régiójukban (a székhelyük 100-150 kilométeres körzetében) üzleti tevékenységet folytatni. Az informális befektetői hálózatok nagyobb ismertsége szükséges.

| 2.17 | egy regionális feltöltődő alap eszközének alkalmazását ajánlja, amelynél az állami hozzájárulás egy alapon vagy alap-csoporton keresztül folyik a magánszektor beruházási képességének növelése céljából. Az új állami támogatási szabályoknak lehetővé kell tenniük a régiók számára, hogy tovább dolgozzanak e fenntartható eszközzel; |
| --- | --- |

2.17

egy regionális feltöltődő alap eszközének alkalmazását ajánlja, amelynél az állami hozzájárulás egy alapon vagy alap-csoporton keresztül folyik a magánszektor beruházási képességének növelése céljából. Az új állami támogatási szabályoknak lehetővé kell tenniük a régiók számára, hogy tovább dolgozzanak e fenntartható eszközzel;

| 2.18 | azt ajánlja, hogy a kockázati tőkével kapcsolatos közösségi eszközök támasszák alá a regionális és nemzeti eszközöket. A pótlólagos társfinanszírozás nagyobb volument idéz elő, és általa elérhető az alap méretére vonatkozó kritikus tömeg, a sikerarány pedig javítható lenne egy ilyen portfólió-diverzitás révén. A határokon átnyúló beruházásokat is lehetővé kell tennie, ami a rendszerek harmonizációjához és az EU piacának kisebb mértékű töredezettségéhez vezet. |
| --- | --- |

2.18

azt ajánlja, hogy a kockázati tőkével kapcsolatos közösségi eszközök támasszák alá a regionális és nemzeti eszközöket. A pótlólagos társfinanszírozás nagyobb volument idéz elő, és általa elérhető az alap méretére vonatkozó kritikus tömeg, a sikerarány pedig javítható lenne egy ilyen portfólió-diverzitás révén. A határokon átnyúló beruházásokat is lehetővé kell tennie, ami a rendszerek harmonizációjához és az EU piacának kisebb mértékű töredezettségéhez vezet.

Kelt Brüsszelben, 2007. február 13-án.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Michel DELEBARRE

---

| 30.6.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 146/77 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 146/77

---

Régiók Bizottsága vélemény – Hatékonyság és igazságosság az európai oktatási és képzési rendszerekben és az egész életen át tartó tanulás Európai Képesítési Keretrendszere

(2007/C 146/12)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | megjegyzi, hogy az oktatási rendszerből való kirekesztődés a társadalom peremére kerülés első lépése, amelyet a foglalkoztatási rendszerből, továbbá a kulturális, társadalmi és civil életből való kirekesztődés követ. Ismét felhívja a figyelmet az iskolából való kimaradás elleni küzdelem fontosságára, mivel e kimaradás káros hatással jár a versenyképességre és a kohézióra; |
| --- | --- |

—

megjegyzi, hogy az oktatási rendszerből való kirekesztődés a társadalom peremére kerülés első lépése, amelyet a foglalkoztatási rendszerből, továbbá a kulturális, társadalmi és civil életből való kirekesztődés követ. Ismét felhívja a figyelmet az iskolából való kimaradás elleni küzdelem fontosságára, mivel e kimaradás káros hatással jár a versenyképességre és a kohézióra;

| — | elismeri, hogy az iskolaelőkészítő oktatás és a célzott, korai beavatkozásra irányuló programok eredményezik hosszú távon a legnagyobb arányú iskolába való visszatérést az egész életen át tartó tanulás teljes folyamata során, különösen a leghátrányosabb helyzetűek esetében, és e tekintetben emlékeztet a több szektort átfogó megközelítés szükségességére, amelynek értelmében a kulcsfontosságú felelősségi körökkel a helyi és regionális önkormányzatok rendelkeznek; |
| --- | --- |

—

elismeri, hogy az iskolaelőkészítő oktatás és a célzott, korai beavatkozásra irányuló programok eredményezik hosszú távon a legnagyobb arányú iskolába való visszatérést az egész életen át tartó tanulás teljes folyamata során, különösen a leghátrányosabb helyzetűek esetében, és e tekintetben emlékeztet a több szektort átfogó megközelítés szükségességére, amelynek értelmében a kulcsfontosságú felelősségi körökkel a helyi és regionális önkormányzatok rendelkeznek;

| — | egyetért azzal, hogy a felsőoktatás korszerűsítése döntő tényező a gyorsan fejlődő tudásalapú társadalomban. A felsőoktatási intézmények a „tudásháromszög” középpontjában állnak, mivel szerepkörükbe tartozik az egymáshoz kapcsolódó oktatás, kutatás és innováció is. A helyi és regionális önkormányzatok kulcsszerepet játszanak a finanszírozási forrásoknak a felsőoktatási rendszerek korszerűsítése felé való „terelésében”; |
| --- | --- |

—

egyetért azzal, hogy a felsőoktatás korszerűsítése döntő tényező a gyorsan fejlődő tudásalapú társadalomban. A felsőoktatási intézmények a „tudásháromszög” középpontjában állnak, mivel szerepkörükbe tartozik az egymáshoz kapcsolódó oktatás, kutatás és innováció is. A helyi és regionális önkormányzatok kulcsszerepet játszanak a finanszírozási forrásoknak a felsőoktatási rendszerek korszerűsítése felé való „terelésében”;

| — | támogatja a képzések átláthatósága javításának és az EU–n belüli mobilitás fokozásának kettős célkitűzését, ragaszkodik azonban ahhoz, hogy a képzési keretek továbbra is nemzeti és regionális szinten fejlesztendők. A reformokért a felelősséget tehát a jövőben is a tagállamok illetékes hatóságai kell, hogy viseljék. |
| --- | --- |

—

támogatja a képzések átláthatósága javításának és az EU–n belüli mobilitás fokozásának kettős célkitűzését, ragaszkodik azonban ahhoz, hogy a képzési keretek továbbra is nemzeti és regionális szinten fejlesztendők. A reformokért a felelősséget tehát a jövőben is a tagállamok illetékes hatóságai kell, hogy viseljék.

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel a „Hatékonyság és igazságosság az európai oktatási és képzési rendszerekben” című, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett európai bizottsági közleményre (COM(2006) 481 final – SEC(2006) 1096);

tekintettel az egész életen át tartó tanulás Európai Képesítési Keretrendszerének létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi ajánlásra vonatkozó európai bizottsági javaslatra COM(2006) 479 final;

tekintettel az élethosszig tartó tanulásra vonatkozó integrált cselekvési program beindításáról szóló véleményére (CdR 258/2004 fin) (1);

tekintettel a jelenleg 49 partnert számláló – és az RB „Hatékonyabb jogalkotás 2004” (CdR 121/2005 fin) és „Irányvonalak a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásához és ellenőrzéséhez” (CdR 220/2004 fin) című véleményeihez kapcsolódóan létrehozott –, a szubszidiaritást és az arányosság elvét ellenőrző hálózat második kísérleti konzultációja alapján készült jelentésre és ajánlásokra (DI/CdR 2/2007);

tekintettel a Tanács 2006. október 19-i határozatára, amely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének első bekezdése alapján kikéri a Régiók Bizottsága véleményét e tárgyban;

tekintettel Elnökségének 2006. április 25-i határozatára, amely szerint a „Kultúra, oktatás és kutatás” szakbizottságot megbízza e vélemény kidolgozásával;

tekintettel a „Kultúra, oktatás és kutatás” szakbizottság 2006. november 30-án elfogadott véleménytervezetére (CdR 335/2006 rev. 1) (előadó: Geert Bourgeois, a flamand kormány minisztere – BE/EPP),

a 2007. február 13-14-én tartott 68. plenáris ülésén (a február 14-i ülésnapon) elfogadta az alábbi véleményt.

1.   A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: Hatékonyság és igazságosság az európai oktatási és képzési rendszerekben

A hatékonyság és az igazságosság megtervezése

A Régiók Bizottsága

| 1.1 | megköszöni az Európai Bizottságnak az oktatási és szakképzési rendszerek reformjáról szóló vitához nyújtott hozzájárulását, és egyetért az Európai Bizottság véleményével, hogy e reformért továbbra is a tagállamok illetékes hatóságainak kell vállalnia a felelősséget; |
| --- | --- |

1.1

megköszöni az Európai Bizottságnak az oktatási és szakképzési rendszerek reformjáról szóló vitához nyújtott hozzájárulását, és egyetért az Európai Bizottság véleményével, hogy e reformért továbbra is a tagállamok illetékes hatóságainak kell vállalnia a felelősséget;

| 1.2 | egyetért azzal, hogy az oktatásba és a képzésbe való beruházások megtérülése időbe telik, és ezért a finanszírozási prioritásokkal kapcsolatos döntések meghozatalakor a kormányoknak helyi, regionális és nemzeti szinten hosszú távon kell tervezniük. A közleményben megfogalmazott több javaslat is költségvetési következményekkel járhat ugyanis a regionális és helyi szintre nézve; |
| --- | --- |

1.2

egyetért azzal, hogy az oktatásba és a képzésbe való beruházások megtérülése időbe telik, és ezért a finanszírozási prioritásokkal kapcsolatos döntések meghozatalakor a kormányoknak helyi, regionális és nemzeti szinten hosszú távon kell tervezniük. A közleményben megfogalmazott több javaslat is költségvetési következményekkel járhat ugyanis a regionális és helyi szintre nézve;

| 1.3 | elismeri a hosszú távra irányuló tervezés fontosságát, ugyanakkor hangsúlyozza a helyi és regionális önkormányzatok bevonásának szükségességét az egész életen át tartó tanulási stratégiák kidolgozásába és végrehajtásába; |
| --- | --- |

1.3

elismeri a hosszú távra irányuló tervezés fontosságát, ugyanakkor hangsúlyozza a helyi és regionális önkormányzatok bevonásának szükségességét az egész életen át tartó tanulási stratégiák kidolgozásába és végrehajtásába;

| 1.4 | egyetért azzal, hogy az oktatási és képzési rendszereken belül szükség van egy értékelési kultúrára, de hangsúlyozza a források hatékony felhasználására irányuló figyelemfelkeltés fontosságát (2). Felhívja a figyelmet arra, hogy a korai életkorban történő oktatáshoz való hozzáférés előtt álló pénzügyi akadályok elhárítása lényeges, azonban nem elégséges politikai intézkedés. Mivel az iskolaelőkészítő oktatás a legtöbb országban nem a kötelező oktatás része, a szülők önkéntes alapon küldik gyermekeiket ilyen jellegű oktatásra; |
| --- | --- |

1.4

egyetért azzal, hogy az oktatási és képzési rendszereken belül szükség van egy értékelési kultúrára, de hangsúlyozza a források hatékony felhasználására irányuló figyelemfelkeltés fontosságát (2). Felhívja a figyelmet arra, hogy a korai életkorban történő oktatáshoz való hozzáférés előtt álló pénzügyi akadályok elhárítása lényeges, azonban nem elégséges politikai intézkedés. Mivel az iskolaelőkészítő oktatás a legtöbb országban nem a kötelező oktatás része, a szülők önkéntes alapon küldik gyermekeiket ilyen jellegű oktatásra;

| 1.5 | úgy véli, hogy a célzott politikai intézkedések nem csak az iskoláskor előtti életkorban lévő gyermekek nagyobb arányú beiratkozására kellene, hogy irányuljanak, hanem népszerűsítő és szülőközpontú intézkedésekre is az iskolaelőkészítő oktatáson való rendszeres részvétel ösztönzése érdekében, különös tekintettel a hátrányos szociális hátterű gyermekekre, vagy a hegyvidéki, vidéki, illetve alacsony népsűrűségű területeken élő gyermekekre; |
| --- | --- |

1.5

úgy véli, hogy a célzott politikai intézkedések nem csak az iskoláskor előtti életkorban lévő gyermekek nagyobb arányú beiratkozására kellene, hogy irányuljanak, hanem népszerűsítő és szülőközpontú intézkedésekre is az iskolaelőkészítő oktatáson való rendszeres részvétel ösztönzése érdekében, különös tekintettel a hátrányos szociális hátterű gyermekekre, vagy a hegyvidéki, vidéki, illetve alacsony népsűrűségű területeken élő gyermekekre;

| 1.6 | hangsúlyozza, hogy a hatékony korai gyermekkori oktatás jól képzett pedagógusokat igényel, és ezért fokozott erőfeszítéseket sürget a tanárképzés terén; |
| --- | --- |

1.6

hangsúlyozza, hogy a hatékony korai gyermekkori oktatás jól képzett pedagógusokat igényel, és ezért fokozott erőfeszítéseket sürget a tanárképzés terén;

| 1.7 | ebben a tekintetben bátorítja a bevált gyakorlatok cseréjének, valamint a települések és régiók határokon átnyúló hálózatainak előmozdítását az értékelés javítása és a minőségbiztosítás ösztönzése terén; |
| --- | --- |

1.7

ebben a tekintetben bátorítja a bevált gyakorlatok cseréjének, valamint a települések és régiók határokon átnyúló hálózatainak előmozdítását az értékelés javítása és a minőségbiztosítás ösztönzése terén;

| 1.8 | megjegyzi, hogy az oktatási rendszerből való kizárás az első lépés a marginalizálódás irányába, melyet a foglalkoztatási rendszerből, majd a kulturális, társadalmi és polgári életből történő kizárás követ. Ebben a tekintetben ismételten hangsúlyozza
   (3) az iskolából való kimaradás elleni küzdelem fontosságát, mivel az negatív hatást gyakorol a versenyképességre és a kohézióra (4); |
| --- | --- |

1.8

megjegyzi, hogy az oktatási rendszerből való kizárás az első lépés a marginalizálódás irányába, melyet a foglalkoztatási rendszerből, majd a kulturális, társadalmi és polgári életből történő kizárás követ. Ebben a tekintetben ismételten hangsúlyozza
   (3) az iskolából való kimaradás elleni küzdelem fontosságát, mivel az negatív hatást gyakorol a versenyképességre és a kohézióra (4);

| 1.9 | üdvözli, hogy a közlemény nagy hangsúlyt helyez a megbízható adatokon alapuló politikai tervezésre, mely megalapozott kutatási eredményeket használ referenciaként. |
| --- | --- |

1.9

üdvözli, hogy a közlemény nagy hangsúlyt helyez a megbízható adatokon alapuló politikai tervezésre, mely megalapozott kutatási eredményeket használ referenciaként.

Iskolaelőkészítő oktatás: A korai életkorban való tanulás előtérbe helyezése

A Régiók Bizottsága

| 1.10 | elismeri, hogy a kutatási eredmények – beleértve az OECD által e téren végzett lényeges munkát – azt mutatják, hogy hosszú távon az iskolaelőkészítő oktatás és a korai megelőzési programok eredményezik a legnagyobb megtérülést az egész életen át tartó tanulási folyamatban, különös tekintettel a hátrányos helyzetű gyermekekre; |
| --- | --- |

1.10

elismeri, hogy a kutatási eredmények – beleértve az OECD által e téren végzett lényeges munkát – azt mutatják, hogy hosszú távon az iskolaelőkészítő oktatás és a korai megelőzési programok eredményezik a legnagyobb megtérülést az egész életen át tartó tanulási folyamatban, különös tekintettel a hátrányos helyzetű gyermekekre;

| 1.11 | ugyanakkor emlékeztet arra, hogy ágazatokon átnyúló megközelítésre van szükség, melyben a fő felelősségi körök a helyi és regionális önkormányzatokhoz tartoznak, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy ez utóbbiakat a közlemény nem ismeri el. |
| --- | --- |

1.11

ugyanakkor emlékeztet arra, hogy ágazatokon átnyúló megközelítésre van szükség, melyben a fő felelősségi körök a helyi és regionális önkormányzatokhoz tartoznak, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy ez utóbbiakat a közlemény nem ismeri el.

Általános és középiskolai oktatás: Az alapoktatás minőségének javítása mindenki számára

A Régiók Bizottsága

| 1.12 | elfogadja, hogy az EU tagállamaiban és adott esetben régióiban különböznek egymástól az oktatási rendszerek és megközelítések; ugyanakkor egyetért azzal, hogy a tanulók képesség szerinti korai differenciálása jelentősen befolyásolhatja jövőbeli pályafutásukat és életútjukat; |
| --- | --- |

1.12

elfogadja, hogy az EU tagállamaiban és adott esetben régióiban különböznek egymástól az oktatási rendszerek és megközelítések; ugyanakkor egyetért azzal, hogy a tanulók képesség szerinti korai differenciálása jelentősen befolyásolhatja jövőbeli pályafutásukat és életútjukat;

| 1.13 | támogatja a mindenki számára elérhető, egész életen át tartó tanulási lehetőségeket, mivel elismeri az iskolába járáshoz és az oktatási rendszerekben való részvételhez való jogot; |
| --- | --- |

1.13

támogatja a mindenki számára elérhető, egész életen át tartó tanulási lehetőségeket, mivel elismeri az iskolába járáshoz és az oktatási rendszerekben való részvételhez való jogot;

| 1.14 | úgy véli, hogy ha a differenciálást a felsőbb középiskolai szinten végzik el és megadják az iskolatípusok közötti átjárás lehetőségét, akkor – részben ennek köszönhetően – enyhíthető az elkülönítés, valamint a hatékonyság csökkentése nélkül előmozdítható az igazságosság, és valamennyi tanuló saját adottságainak megfelelően kibontakoztathatja képességeit; |
| --- | --- |

1.14

úgy véli, hogy ha a differenciálást a felsőbb középiskolai szinten végzik el és megadják az iskolatípusok közötti átjárás lehetőségét, akkor – részben ennek köszönhetően – enyhíthető az elkülönítés, valamint a hatékonyság csökkentése nélkül előmozdítható az igazságosság, és valamennyi tanuló saját adottságainak megfelelően kibontakoztathatja képességeit;

| 1.15 | következetesen olyan intézkedések meghozatalát sürgeti, melyek támogatják a különleges szükségletekkel rendelkező tanulókat, a lehető legkorábbi időponttól kezdve a rendszerben. Hangsúlyozza, hogy már az általános iskolai szinttől kezdve lényeges megállítani a marginalizálódás folyamatát, és felhívja a figyelmet a tapasztalatcsere fontosságára e téren, hangsúlyozza, hogy az oktatás minden tanuló számára kihívást kell, hogy jelentsen, és az iskolának minden tanulót ösztönöznie kell, függetlenül attól, hogy gyengébb vagy tehetségesebb tanulóról van-e szó; |
| --- | --- |

1.15

következetesen olyan intézkedések meghozatalát sürgeti, melyek támogatják a különleges szükségletekkel rendelkező tanulókat, a lehető legkorábbi időponttól kezdve a rendszerben. Hangsúlyozza, hogy már az általános iskolai szinttől kezdve lényeges megállítani a marginalizálódás folyamatát, és felhívja a figyelmet a tapasztalatcsere fontosságára e téren, hangsúlyozza, hogy az oktatás minden tanuló számára kihívást kell, hogy jelentsen, és az iskolának minden tanulót ösztönöznie kell, függetlenül attól, hogy gyengébb vagy tehetségesebb tanulóról van-e szó;

| 1.16 | elsősorban a bevándorlók igényeire hívja fel a figyelmet, akik gyakran problémákkal küszködnek az oktatási rendszerbe történő integrációjuk során. Ennek lehetséges okai a származási országukból magukkal hozott oktatási hiányosságok vagy a befogadó ország nyelvének nem kielégítő mértékű ismerete. A bevándorlókkal való megfelelő bánásmód biztosításához a tanerő speciális képzésére is szükség van; |
| --- | --- |

1.16

elsősorban a bevándorlók igényeire hívja fel a figyelmet, akik gyakran problémákkal küszködnek az oktatási rendszerbe történő integrációjuk során. Ennek lehetséges okai a származási országukból magukkal hozott oktatási hiányosságok vagy a befogadó ország nyelvének nem kielégítő mértékű ismerete. A bevándorlókkal való megfelelő bánásmód biztosításához a tanerő speciális képzésére is szükség van;

| 1.17 | azon a véleményen van, hogy a tanárok és az oktatók motivációja, készségei, kompetenciái és fizetése, valamint a tanácsadói szolgáltatások megléte és az olyan infrastrukturális tényezők, mint a tanári csoportok megfelelő mérete, mind fontos hozzájárulást jelentenek a jó tanulási eredmények eléréséhez; |
| --- | --- |

1.17

azon a véleményen van, hogy a tanárok és az oktatók motivációja, készségei, kompetenciái és fizetése, valamint a tanácsadói szolgáltatások megléte és az olyan infrastrukturális tényezők, mint a tanári csoportok megfelelő mérete, mind fontos hozzájárulást jelentenek a jó tanulási eredmények eléréséhez;

| 1.18 | fontosnak tartja egy olyan törődő tanulási környezet kialakítását, mely növeli az egyén motivációját, szorgalmát és önbizalmát az eredmények elérése terén, ezenkívül hangsúlyozza, hogy szükséges a szülők részvételének biztosítása az oktatási folyamatban, és megjegyzi, hogy azok a tanulók, akik otthon és a társaiktól kevesebb támogatásban részesülnek, jobban ki vannak téve a társadalmi kirekesztés kockázatának. |
| --- | --- |

1.18

fontosnak tartja egy olyan törődő tanulási környezet kialakítását, mely növeli az egyén motivációját, szorgalmát és önbizalmát az eredmények elérése terén, ezenkívül hangsúlyozza, hogy szükséges a szülők részvételének biztosítása az oktatási folyamatban, és megjegyzi, hogy azok a tanulók, akik otthon és a társaiktól kevesebb támogatásban részesülnek, jobban ki vannak téve a társadalmi kirekesztés kockázatának.

| 1.19 | hangsúlyozza, hogy az esélyegyenlőség erősítése és az egyes csoportok szükségleteinek hatékonyabb kezelése érdekében elfogadott intézkedéseknek összhangban kell maradniuk az oktatási rendszer hatékonyságának és minőségének javítását célzó erőfeszítéssel; az ilyen intézkedéseknek olyan mechanizmusokat is magukban kell foglalniuk, amelyek elősegítik, hogy a tanulási folyamat üteme megfelelő maradjon; |
| --- | --- |

1.19

hangsúlyozza, hogy az esélyegyenlőség erősítése és az egyes csoportok szükségleteinek hatékonyabb kezelése érdekében elfogadott intézkedéseknek összhangban kell maradniuk az oktatási rendszer hatékonyságának és minőségének javítását célzó erőfeszítéssel; az ilyen intézkedéseknek olyan mechanizmusokat is magukban kell foglalniuk, amelyek elősegítik, hogy a tanulási folyamat üteme megfelelő maradjon;

| 1.20 | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az oktatási rendszerekben megteremtődjön az egyensúly az általános alapképzés és a szakosodás lehetőségei között. Az európai kultúra és történelem mindenképpen részét kell, hogy képezze ennek az általános tudásalapnak. Ezenkívül a különböző oktatási és képzési rendszereknek elegendő figyelmet kellene fordítaniuk az egész életen át tartó tanuláshoz megkívánt kulcsfontosságú készségekre, amelyeket az Európai Parlament és a Tanács azonos tárgyú ajánlásában határoztak meg és fogadtak el; |
| --- | --- |

1.20

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az oktatási rendszerekben megteremtődjön az egyensúly az általános alapképzés és a szakosodás lehetőségei között. Az európai kultúra és történelem mindenképpen részét kell, hogy képezze ennek az általános tudásalapnak. Ezenkívül a különböző oktatási és képzési rendszereknek elegendő figyelmet kellene fordítaniuk az egész életen át tartó tanuláshoz megkívánt kulcsfontosságú készségekre, amelyeket az Európai Parlament és a Tanács azonos tárgyú ajánlásában határoztak meg és fogadtak el;

Felsőoktatás: A befektetés javítása és a hallgatók körének bővítése

A Régiók Bizottsága

| 1.21 | egyetért azzal, hogy a felsőoktatás modernizációja alapvető fontosságú tényező a gyorsan fejlődő tudásalapú társadalomban. A felsőoktatási intézmények az oktatás, kutatás és innováció „tudásháromszöge” egyik alapelemének tekinthetők, mivel szerepkörükben összekapcsolódik a fenti három elem; |
| --- | --- |

1.21

egyetért azzal, hogy a felsőoktatás modernizációja alapvető fontosságú tényező a gyorsan fejlődő tudásalapú társadalomban. A felsőoktatási intézmények az oktatás, kutatás és innováció „tudásháromszöge” egyik alapelemének tekinthetők, mivel szerepkörükben összekapcsolódik a fenti három elem;

| 1.22 | ezért rámutat arra, hogy a felsőoktatási intézmények hozzáállása nyitottabb kellene, hogy legyen az új hallgatói csoportokra, az egész életen át tartó tanulás hangsúlyozására és a felsőoktatáshoz való hozzáférés szélesebb körű biztosítására, mivel ezek alapvető feltételei annak, hogy szembe tudjunk nézni a következő évtizedek demográfiai és strukturális változásaiból eredő kihívásokkal; |
| --- | --- |

1.22

ezért rámutat arra, hogy a felsőoktatási intézmények hozzáállása nyitottabb kellene, hogy legyen az új hallgatói csoportokra, az egész életen át tartó tanulás hangsúlyozására és a felsőoktatáshoz való hozzáférés szélesebb körű biztosítására, mivel ezek alapvető feltételei annak, hogy szembe tudjunk nézni a következő évtizedek demográfiai és strukturális változásaiból eredő kihívásokkal;

| 1.23 | elismeri azonban, hogy a hallgatók számának növekedését, valamint a jó minőségű oktatás és kutatás egyre magasabb költségeit megnövekedett állami, és a lehetséges esetekben privát finanszírozás kellene, hogy fedezze. A helyi és regionális önkormányzatok kulcsszerepet játszanak abban, hogy a finanszírozás a felsőoktatási rendszerek modernizációjára irányuljon, különös tekintettel az európai strukturális alapok célzott felhasználására; |
| --- | --- |

1.23

elismeri azonban, hogy a hallgatók számának növekedését, valamint a jó minőségű oktatás és kutatás egyre magasabb költségeit megnövekedett állami, és a lehetséges esetekben privát finanszírozás kellene, hogy fedezze. A helyi és regionális önkormányzatok kulcsszerepet játszanak abban, hogy a finanszírozás a felsőoktatási rendszerek modernizációjára irányuljon, különös tekintettel az európai strukturális alapok célzott felhasználására;

| 1.24 | emlékeztet arra, hogy a felsőoktatáshoz való hozzáférés a lehető legnagyobb mértékben befogadó kell, hogy legyen, nem csak a „tudás Európájának” biztosítása érdekében, hanem azért is, hogy egész Európában alapot szolgáltasson a társadalmi kohézióra. Megerősíti, hogy a felsőoktatásnak átfogó küldetése van, melybe beletartozik az egyéni önmegvalósítás és a demokratikus állampolgárság, valamint a kulturális örökség újjáélesztése terén játszott szerepe is (5); |
| --- | --- |

1.24

emlékeztet arra, hogy a felsőoktatáshoz való hozzáférés a lehető legnagyobb mértékben befogadó kell, hogy legyen, nem csak a „tudás Európájának” biztosítása érdekében, hanem azért is, hogy egész Európában alapot szolgáltasson a társadalmi kohézióra. Megerősíti, hogy a felsőoktatásnak átfogó küldetése van, melybe beletartozik az egyéni önmegvalósítás és a demokratikus állampolgárság, valamint a kulturális örökség újjáélesztése terén játszott szerepe is (5);

| 1.25 | megjegyzi, hogy a közlemény a tandíjat olyan eszköznek tekinti, melynek segítségével növelhető a finanszírozás, és a hallgatók és a családok fogékonyabb hozzáállásra ösztönözhetők a felsőoktatásban elért eredmények tekintetében. A tandíjnak nem szabad a pénzügyi eszközök alapján történő kirekesztés tényezőjévé válnia. Ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a tandíj sohasem önmagában álló kérdés, hanem éppen ellenkezőleg, mindig egy olyan számos tényezőt magában foglaló, átfogó háttér része, mely a felsőoktatásban való részvétellel kapcsolatos anyagi késztetésekből és akadályokból áll. Ezért egy szélesebb körű, a háttérre összpontosító megközelítés kialakítását sürgeti, mely ahelyett, hogy kizárólag a tandíj kérdésére összpontosítana, figyelembe venné a finanszírozási és adórendszerek nemzeti, regionális és helyi jellegzetességeit is. |
| --- | --- |

1.25

megjegyzi, hogy a közlemény a tandíjat olyan eszköznek tekinti, melynek segítségével növelhető a finanszírozás, és a hallgatók és a családok fogékonyabb hozzáállásra ösztönözhetők a felsőoktatásban elért eredmények tekintetében. A tandíjnak nem szabad a pénzügyi eszközök alapján történő kirekesztés tényezőjévé válnia. Ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a tandíj sohasem önmagában álló kérdés, hanem éppen ellenkezőleg, mindig egy olyan számos tényezőt magában foglaló, átfogó háttér része, mely a felsőoktatásban való részvétellel kapcsolatos anyagi késztetésekből és akadályokból áll. Ezért egy szélesebb körű, a háttérre összpontosító megközelítés kialakítását sürgeti, mely ahelyett, hogy kizárólag a tandíj kérdésére összpontosítana, figyelembe venné a finanszírozási és adórendszerek nemzeti, regionális és helyi jellegzetességeit is.

Szakoktatás és -képzés: A minőség és relevancia javítása

A Régiók Bizottsága

| 1.26 | egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy elfogadhatatlan az, hogy az EU-ban a társadalom elöregedése következtében a munkanélküli fiatalok aránya kitartóan magas, tekintettel arra, hogy egyre nagyobb a magasan képzett munkaerő iránti igény; |
| --- | --- |

1.26

egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy elfogadhatatlan az, hogy az EU-ban a társadalom elöregedése következtében a munkanélküli fiatalok aránya kitartóan magas, tekintettel arra, hogy egyre nagyobb a magasan képzett munkaerő iránti igény;

| 1.27 | sürgeti a szakmai oktatási és képzési rendszerek elismerését és ösztönzését az olyan országokban, amelyekben ezek nem kellően fejlettek, annak érdekében, hogy e rendszerek megfeleljenek a megbízható munkaerő-piaci hozzáférést kereső számos fiatal követelményeinek és magának a munkaerőpiac igényeinek is; |
| --- | --- |

1.27

sürgeti a szakmai oktatási és képzési rendszerek elismerését és ösztönzését az olyan országokban, amelyekben ezek nem kellően fejlettek, annak érdekében, hogy e rendszerek megfeleljenek a megbízható munkaerő-piaci hozzáférést kereső számos fiatal követelményeinek és magának a munkaerőpiac igényeinek is;

| 1.28 | támogatja az Európai Bizottság arra irányuló javaslatát, mely szerint a szakoktatás és -képzés által olyan áttekinthető és szerteágazó tanulási utakat kell kialakítani, amelyek mind a további tanulást, mind pedig a munkába állást lehetővé teszik, és üdvözli a különleges utalást a helyi és regionális szint bevonására az érdekelt felek közötti együttműködés ösztönzése terén, mely által növelhető a munkanélküliek és a hátrányos helyzetű tanulók államilag finanszírozott képzési programjainak minősége és relevanciája; |
| --- | --- |

1.28

támogatja az Európai Bizottság arra irányuló javaslatát, mely szerint a szakoktatás és -képzés által olyan áttekinthető és szerteágazó tanulási utakat kell kialakítani, amelyek mind a további tanulást, mind pedig a munkába állást lehetővé teszik, és üdvözli a különleges utalást a helyi és regionális szint bevonására az érdekelt felek közötti együttműködés ösztönzése terén, mely által növelhető a munkanélküliek és a hátrányos helyzetű tanulók államilag finanszírozott képzési programjainak minősége és relevanciája;

| 1.29 | rámutat arra, hogy a tanárok és az oktatók képzését korszerűsíteni kellene az egyre érettebb tanulóközönség szükségleteinek kielégítése érdekében. Különleges pedagógiai módszereket és tananyagokat kell kifejleszteni, melynek során figyelmet kell fordítani arra, hogy a tananyag átadása a tanulás mellett egyben szakmai és családi kötelezettségeiket is ellátó tanulókhoz alkalmazkodó, rugalmas módon történjen. Ebben az összefüggésben az oktatási és képzési politikák szociálpolitikai kérdéseket is érintenek, melyek terén a helyi és regionális önkormányzatok katalizátorként szerepelhetnek; |
| --- | --- |

1.29

rámutat arra, hogy a tanárok és az oktatók képzését korszerűsíteni kellene az egyre érettebb tanulóközönség szükségleteinek kielégítése érdekében. Különleges pedagógiai módszereket és tananyagokat kell kifejleszteni, melynek során figyelmet kell fordítani arra, hogy a tananyag átadása a tanulás mellett egyben szakmai és családi kötelezettségeiket is ellátó tanulókhoz alkalmazkodó, rugalmas módon történjen. Ebben az összefüggésben az oktatási és képzési politikák szociálpolitikai kérdéseket is érintenek, melyek terén a helyi és regionális önkormányzatok katalizátorként szerepelhetnek;

| 1.30 | hangsúlyozza a strukturált mechanizmusok általánosan elterjedt alkalmazásának szükségességét a korábban folytatott tanulás elismerése érdekében, különös tekintettel a hivatalos oktatási rendszer keretein kívül megszerzett tudásra és szakértelemre. Ez az elismerés kettős szolgálatot kell, hogy tegyen: a foglalkoztathatóság és a társadalmi befogadás elősegítését, és hozzáférés biztosítását a továbbtanuláshoz a korábbi tanulási tapasztalatok alapján; |
| --- | --- |

1.30

hangsúlyozza a strukturált mechanizmusok általánosan elterjedt alkalmazásának szükségességét a korábban folytatott tanulás elismerése érdekében, különös tekintettel a hivatalos oktatási rendszer keretein kívül megszerzett tudásra és szakértelemre. Ez az elismerés kettős szolgálatot kell, hogy tegyen: a foglalkoztathatóság és a társadalmi befogadás elősegítését, és hozzáférés biztosítását a továbbtanuláshoz a korábbi tanulási tapasztalatok alapján;

| 1.31 | ezzel kapcsolatban üdvözli az Európai Bizottság „Felnőttkori tanulás: Tanulni soha nem késő” című közleményét, és egyetért azzal, hogy az európai demográfiai változások fényében nagyobb súlyt kellene helyezni a felnőttoktatásra megfelelően célzott, hatékony befektetésekkel; |
| --- | --- |

1.31

ezzel kapcsolatban üdvözli az Európai Bizottság „Felnőttkori tanulás: Tanulni soha nem késő” című közleményét, és egyetért azzal, hogy az európai demográfiai változások fényében nagyobb súlyt kellene helyezni a felnőttoktatásra megfelelően célzott, hatékony befektetésekkel;

| 1.32 | e tekintetben rámutat arra, hogy a regionális és helyi szint számos európai országban kulcskompetenciákkal rendelkezik a felnőttoktatás terén, és közvetlen érdeke fűződik a munkaerő szakképzettségének fejlesztéséhez. Éppen ezért sürgeti a helyi és regionális szint szorosabb bevonását a felnőttoktatást érintő uniós szintű intézkedésekbe. |
| --- | --- |

1.32

e tekintetben rámutat arra, hogy a regionális és helyi szint számos európai országban kulcskompetenciákkal rendelkezik a felnőttoktatás terén, és közvetlen érdeke fűződik a munkaerő szakképzettségének fejlesztéséhez. Éppen ezért sürgeti a helyi és regionális szint szorosabb bevonását a felnőttoktatást érintő uniós szintű intézkedésekbe.

2.   Javaslat európai parlamenti és tanácsi ajánlásra az egész életen át tartó tanulás Európai Képesítési Keretrendszerének létrehozásáról

A Régiók Bizottsága

| 2.1 | elismeri a szakmai képesítésekről szóló megállapodásokat kiegészítő speciális európai képesítési keretrendszer szükségességét, nem utolsósorban azért, mert az egész életen át tartó tanulás Európai Képesítési Keretrendszere átláthatóbbá és egyértelműbbé fogja tenni a különböző oktatási és képzési utak közötti átmenetet. Mindemellett a képesítések fontos szerepet játszanak a tanulási környezetből a szakmai életbe való átmenet folyamán, ezért nem választhatók el a munkaerőpiacra való felkészülés kérdéseitől; |
| --- | --- |

2.1

elismeri a szakmai képesítésekről szóló megállapodásokat kiegészítő speciális európai képesítési keretrendszer szükségességét, nem utolsósorban azért, mert az egész életen át tartó tanulás Európai Képesítési Keretrendszere átláthatóbbá és egyértelműbbé fogja tenni a különböző oktatási és képzési utak közötti átmenetet. Mindemellett a képesítések fontos szerepet játszanak a tanulási környezetből a szakmai életbe való átmenet folyamán, ezért nem választhatók el a munkaerőpiacra való felkészülés kérdéseitől;

| 2.2 | felhívja az Európai Bizottság figyelmét, hogy a jogalkotási javaslatai által a regionális és helyi szintre gyakorolt hatásokat szisztematikusan ki kellene elemezni, különösen az olyan területeken, mint az oktatás és szakképzés, amely több tagállamban is a regionális és helyi önkormányzatok hatáskörébe tartozik. A hatásvizsgálatot pedig hasznos lenne teljes egészében, az Unió minden nyelvére lefordítva, elektronikus formában közzétenni; |
| --- | --- |

2.2

felhívja az Európai Bizottság figyelmét, hogy a jogalkotási javaslatai által a regionális és helyi szintre gyakorolt hatásokat szisztematikusan ki kellene elemezni, különösen az olyan területeken, mint az oktatás és szakképzés, amely több tagállamban is a regionális és helyi önkormányzatok hatáskörébe tartozik. A hatásvizsgálatot pedig hasznos lenne teljes egészében, az Unió minden nyelvére lefordítva, elektronikus formában közzétenni;

| 2.3 | üdvözli az Európai Bizottság képesítési keretrendszerét, és támogatja annak kettős célkitűzését: a képesítések átláthatóságának növelését és a mobilitás ösztönzését az Európai Unióban. Ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az EKKR önmagában nem határoz meg képesítéseket, hanem a képesítési keretrendszereket nemzeti/regionális szinten dolgozzák ki. A helyi és regionális szintű illetékes önkormányzatokat ezért be kell vonni a nemzeti/regionális keretrendszereknek az EKKR-hez való kapcsolásába; |
| --- | --- |

2.3

üdvözli az Európai Bizottság képesítési keretrendszerét, és támogatja annak kettős célkitűzését: a képesítések átláthatóságának növelését és a mobilitás ösztönzését az Európai Unióban. Ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az EKKR önmagában nem határoz meg képesítéseket, hanem a képesítési keretrendszereket nemzeti/regionális szinten dolgozzák ki. A helyi és regionális szintű illetékes önkormányzatokat ezért be kell vonni a nemzeti/regionális keretrendszereknek az EKKR-hez való kapcsolásába;

| 2.4 | egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a nemzeti és európai képesítési keretrendszerek minden tekintetben meg fogják könnyíteni a tanulás hitelesítését. Üdvözli ezt az integratív megközelítést, emlékeztet a formális, nem formális és informális oktatás elismerésének szükségességére az egész életen át tartó tanulás során, valamint egyetért azzal, hogy ez különleges jelentőséggel bír az esélyegyenlőségnek a leghátrányosabb helyzetűek kulcskompetenciáinak és ismereteinek elismerése révén történő ösztönzése szempontjából (6); |
| --- | --- |

2.4

egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a nemzeti és európai képesítési keretrendszerek minden tekintetben meg fogják könnyíteni a tanulás hitelesítését. Üdvözli ezt az integratív megközelítést, emlékeztet a formális, nem formális és informális oktatás elismerésének szükségességére az egész életen át tartó tanulás során, valamint egyetért azzal, hogy ez különleges jelentőséggel bír az esélyegyenlőségnek a leghátrányosabb helyzetűek kulcskompetenciáinak és ismereteinek elismerése révén történő ösztönzése szempontjából (6);

| 2.5 | hasznos eszköznek tekinti az EKKR-t az európai nemzeti és regionális oktatási rendszerek közötti kölcsönös bizalom növeléséhez, és felismeri, hogy a keretrendszer hozzá fog járulni a mobilitáshoz, a versenyképességhez és a foglalkoztatáshoz azáltal, hogy ösztönzi az ismeretek és a kompetenciák megosztását az EU-ban; |
| --- | --- |

2.5

hasznos eszköznek tekinti az EKKR-t az európai nemzeti és regionális oktatási rendszerek közötti kölcsönös bizalom növeléséhez, és felismeri, hogy a keretrendszer hozzá fog járulni a mobilitáshoz, a versenyképességhez és a foglalkoztatáshoz azáltal, hogy ösztönzi az ismeretek és a kompetenciák megosztását az EU-ban;

| 2.6 | mindazonáltal felszólítja az Európai Bizottságot, hogy tisztázza a kapcsolatot a képzési szintek, a 2005/36/EK irányelv és a formális és informális tanulás hitelesítésével kapcsolatos, már létező vagy nemzeti és regionális szinten jelenleg kidolgozás alatt álló rendelkezések között (7); |
| --- | --- |

2.6

mindazonáltal felszólítja az Európai Bizottságot, hogy tisztázza a kapcsolatot a képzési szintek, a 2005/36/EK irányelv és a formális és informális tanulás hitelesítésével kapcsolatos, már létező vagy nemzeti és regionális szinten jelenleg kidolgozás alatt álló rendelkezések között (7);

| 2.7 | az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos, a társadalmi beilleszkedésre, a foglalkoztatásra való képességre és a személyes fejlődésre irányuló stratégiák szélesebb perspektívája mellett üdvözli az Európai Bizottság végeredmény-orientált megközelítését a tanulási eredményekkel kapcsolatosan, vagyis a képesítéseknek az ismeretek és a kompetenciák tekintetében való leírását; |
| --- | --- |

2.7

az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos, a társadalmi beilleszkedésre, a foglalkoztatásra való képességre és a személyes fejlődésre irányuló stratégiák szélesebb perspektívája mellett üdvözli az Európai Bizottság végeredmény-orientált megközelítését a tanulási eredményekkel kapcsolatosan, vagyis a képesítéseknek az ismeretek és a kompetenciák tekintetében való leírását;

| 2.8 | úgy véli, hogy a képesítéseknek a tanulási környezettől és a képzési szolgáltatóktól függetlenül összehasonlíthatónak kell lenniük. A tanulási eredményekre összpontosító megközelítés megkönnyíti a képesítések összehasonlítását a különböző országok, oktatási és képzési rendszerek között, megkönnyítve a helyi és regionális oktatási hatóságok szerepét az EU-ban; |
| --- | --- |

2.8

úgy véli, hogy a képesítéseknek a tanulási környezettől és a képzési szolgáltatóktól függetlenül összehasonlíthatónak kell lenniük. A tanulási eredményekre összpontosító megközelítés megkönnyíti a képesítések összehasonlítását a különböző országok, oktatási és képzési rendszerek között, megkönnyítve a helyi és regionális oktatási hatóságok szerepét az EU-ban;

| 2.9 | a tanulási eredmények és a meghatározások továbbá hivatkozási pontként szolgálhatnak a minőségbiztosításban, ami erősíti az európai együttműködést a minőségbiztosítás terén, valamint az értékelési döntések kölcsönös elismerését. Az RB ezért üdvözli az EKKR mint az átláthatóság eszköze és a minőségbiztosítás általános elvei közötti kapcsolatot az ajánlásban, mivel ezek a minőségbiztosítási elvek fontos szerepet játszhatnak a kölcsönös bizalom megteremtésében, amely a képesítések nemzetközi elismerésének alapja; |
| --- | --- |

2.9

a tanulási eredmények és a meghatározások továbbá hivatkozási pontként szolgálhatnak a minőségbiztosításban, ami erősíti az európai együttműködést a minőségbiztosítás terén, valamint az értékelési döntések kölcsönös elismerését. Az RB ezért üdvözli az EKKR mint az átláthatóság eszköze és a minőségbiztosítás általános elvei közötti kapcsolatot az ajánlásban, mivel ezek a minőségbiztosítási elvek fontos szerepet játszhatnak a kölcsönös bizalom megteremtésében, amely a képesítések nemzetközi elismerésének alapja;

| 2.10 | a legjobb gyakorlatok terjesztésére és együttműködésre irányuló keretrendszer előmozdítására hív fel a folyamatos, tényleges tapasztalatcsere kialakítása érdekében. Ez lehetővé tenné a tagállamokban helyi és regionális szinten zajló pozitív fejlemények kiaknázását. Ezért még több, a legjobb gyakorlatokat terjesztő európai hálózat ösztönzését ajánlja a képzéshez való hozzáférés támogatása révén, elsősorban helyi és regionális partnerkapcsolatok keretében; |
| --- | --- |

2.10

a legjobb gyakorlatok terjesztésére és együttműködésre irányuló keretrendszer előmozdítására hív fel a folyamatos, tényleges tapasztalatcsere kialakítása érdekében. Ez lehetővé tenné a tagállamokban helyi és regionális szinten zajló pozitív fejlemények kiaknázását. Ezért még több, a legjobb gyakorlatokat terjesztő európai hálózat ösztönzését ajánlja a képzéshez való hozzáférés támogatása révén, elsősorban helyi és regionális partnerkapcsolatok keretében;

| 2.11 | hangsúlyozza, hogy az EKKR-nek figyelembe kell vennie az EU régióinak és településeinek különbözőségét és erősségeiket. Az értelmezést, illetve átültetést megkönnyítő segédeszközként az EKKR nem helyettesíti, hanem kiegészíti a nemzeti és regionális képzési keretrendszereket; |
| --- | --- |

2.11

hangsúlyozza, hogy az EKKR-nek figyelembe kell vennie az EU régióinak és településeinek különbözőségét és erősségeiket. Az értelmezést, illetve átültetést megkönnyítő segédeszközként az EKKR nem helyettesíti, hanem kiegészíti a nemzeti és regionális képzési keretrendszereket;

| 2.12 | úgy véli, hogy az EKKR alkalmazása várhatóan további közösségi intézkedéseket vonna maga után, és hangsúlyozza, hogy ebben az esetben a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazására vonatkozó mélyreható vizsgálatot kellene végezni ez utóbbi intézkedések vonatkozásában; |
| --- | --- |

2.12

úgy véli, hogy az EKKR alkalmazása várhatóan további közösségi intézkedéseket vonna maga után, és hangsúlyozza, hogy ebben az esetben a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazására vonatkozó mélyreható vizsgálatot kellene végezni ez utóbbi intézkedések vonatkozásában;

| 2.13 | egyértelmű mutatók használatára, valamint a létező regionális képzési keretrendszerek és az EKKR közötti egyértelmű koordinációra szólít fel. |
| --- | --- |

2.13

egyértelmű mutatók használatára, valamint a létező regionális képzési keretrendszerek és az EKKR közötti egyértelmű koordinációra szólít fel.

2.14   Ajánlások a tagállamok számára

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| AJÁNLJA A TAGÁLLAMOKNAK, HOGY
  (...)






  2. | nemzeti képesítési rendszereiket 2009-ig kapcsolják az Európai Képesítési Keretrendszerhez, nevezetesen úgy, hogy képesítési szintjeiket átlátható módon az I. mellékletben meghatározott szintekhez viszonyítják, és nemzeti képesítési keretrendszereket fejlesztenek ki, adott esetben a nemzeti joggal és gyakorlattal összhangban;
  (...) |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

AJÁNLJA A TAGÁLLAMOKNAK, HOGY

(...)

2.

nemzeti képesítési rendszereiket 2009-ig kapcsolják az Európai Képesítési Keretrendszerhez, nevezetesen úgy, hogy képesítési szintjeiket átlátható módon az I. mellékletben meghatározott szintekhez viszonyítják, és nemzeti képesítési keretrendszereket fejlesztenek ki, adott esetben a nemzeti joggal és gyakorlattal összhangban;

(...)

| 5. | jelöljenek ki egy nemzeti központot a nemzeti képesítési rendszer és az Európai Képesítési Keretrendszer közötti kapcsolat támogatására és összehangolására.
  A központ feladatai többek között: |
| --- | --- |

5.

jelöljenek ki egy nemzeti központot a nemzeti képesítési rendszer és az Európai Képesítési Keretrendszer közötti kapcsolat támogatására és összehangolására.

A központ feladatai többek között:

| (a) | valamennyi lényeges nemzeti érdekelt fél – a nemzeti joggal és gyakorlattal összhangban többek között felsőoktatási és szakképzési intézmények, szociális partnerek, ágazatok és szakértők – részvételének biztosítása a képesítések európai szintű összehasonlításában és használatában; |
| --- | --- |

(a)

valamennyi lényeges nemzeti érdekelt fél – a nemzeti joggal és gyakorlattal összhangban többek között felsőoktatási és szakképzési intézmények, szociális partnerek, ágazatok és szakértők – részvételének biztosítása a képesítések európai szintű összehasonlításában és használatában;

AJÁNLJA A TAGÁLLAMOKNAK, HOGY

(...)

| 2. | nemzeti/regionális képesítési rendszereiket 20
  09
  10-ig kapcsolják az Európai Képesítési Keretrendszerhez, nevezetesen úgy, hogy képesítési szintjeiket átlátható módon az I. mellékletben meghatározott szintekhez viszonyítják, és nemzeti/regionális képesítési keretrendszereket fejlesztenek ki, adott esetben a nemzeti/regionális joggal és gyakorlattal összhangban;
  (...) |
| --- | --- |

2.

nemzeti/regionális képesítési rendszereiket 20
  09
  10-ig kapcsolják az Európai Képesítési Keretrendszerhez, nevezetesen úgy, hogy képesítési szintjeiket átlátható módon az I. mellékletben meghatározott szintekhez viszonyítják, és nemzeti/regionális képesítési keretrendszereket fejlesztenek ki, adott esetben a nemzeti/regionális joggal és gyakorlattal összhangban;

(...)

| 5. | jelöljenek ki egy nemzeti/regionális koordinációs
  köz
  pontot a nemzeti/regionális képesítési rendszer és az Európai Képesítési Keretrendszer közötti kapcsolat támogatására és más lényeges nemzeti/regionális hatóságokkal együttműködve történő összehangolására.

  Azokban a tagállamokban, amelyekben alkotmányosan nem lehetséges a regionális koordinációs pontok létesítése, a nemzeti pontnak kellene biztosítania a jogalkotási hatáskörrel rendelkező régiók megfelelő képviseletét.


  A nemzeti/regionális koordinációs pont
  okat mindenképpen meglévő struktúrákra kellene építeni, ahol ez csak lehetséges. Amennyiben nem lehet elkerülni az új struktúrák létrehozását, az adminisztratív költségeket minimális szinten kell tartani.


  Végül a nemzeti vagy regionális koordinációs pontok létrehozásáról szóló döntést az adott tagállamok illetékes hatóságainak kell meghozniuk.

  A koordinációs
  köz
  pont feladatai többek között: |
| --- | --- |

5.

jelöljenek ki egy nemzeti/regionális koordinációs
  köz
  pontot a nemzeti/regionális képesítési rendszer és az Európai Képesítési Keretrendszer közötti kapcsolat támogatására és más lényeges nemzeti/regionális hatóságokkal együttműködve történő összehangolására.

Azokban a tagállamokban, amelyekben alkotmányosan nem lehetséges a regionális koordinációs pontok létesítése, a nemzeti pontnak kellene biztosítania a jogalkotási hatáskörrel rendelkező régiók megfelelő képviseletét.

A nemzeti/regionális koordinációs pont
  okat mindenképpen meglévő struktúrákra kellene építeni, ahol ez csak lehetséges. Amennyiben nem lehet elkerülni az új struktúrák létrehozását, az adminisztratív költségeket minimális szinten kell tartani.

Végül a nemzeti vagy regionális koordinációs pontok létrehozásáról szóló döntést az adott tagállamok illetékes hatóságainak kell meghozniuk.

A koordinációs
  köz
  pont feladatai többek között:

| (a) | valamennyi lényeges nemzeti, regionális és helyi érdekelt fél – a nemzeti joggal és gyakorlattal összhangban többek között felsőoktatási és szakképzési intézmények, szociális partnerek, ágazatok és szakértők – részvételének biztosítása a képesítések európai szintű összehasonlításában és használatában a helyi és regionális önkormányzatokkal egyeztetve; |
| --- | --- |

(a)

valamennyi lényeges nemzeti, regionális és helyi érdekelt fél – a nemzeti joggal és gyakorlattal összhangban többek között felsőoktatási és szakképzési intézmények, szociális partnerek, ágazatok és szakértők – részvételének biztosítása a képesítések európai szintű összehasonlításában és használatában a helyi és regionális önkormányzatokkal egyeztetve;

Indokolás

Jelentőséget kell tulajdonítani a helyi és regionális szintnek, mivel a helyi és regionális önkormányzatok számos tagállamban közvetlen felelősséggel és hatáskörrel rendelkeznek az oktatás és képzés terén, beleértve a képesítési keretrendszerek kidolgozását is. Ők felelősek az olyan oktatási és képzési szolgáltatások nyújtásáért, amelyek az egész életen át tartó tanulás szerkezetét biztosítják az óvodai, iskolai, ifjúsági, felnőttkori és közösségi szolgáltatások révén.

Ha az Európai Bizottság tagállami szintű kapcsolattartó pontot szeretne, az csak az összes szint közötti együttműködést biztosító koordinációs pont szerepét töltheti be.

A nemzeti/regionális képesítési rendszereknek az EKKR-hez való kapcsolásával járó széles körű konzultációs folyamatnak köszönhetően, valamint mivel az ajánlást legkorábban 2007 végén, 2008 elején fogadják el, a 2010-es határidő realisztikusabb, mint a 2009-es.

2.15   Az Európai Bizottság szándékainak támogatása

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| TÁMOGATJA A BIZOTTSÁG AZON SZÁNDÉKÁT, HOGY:






  2. | létrehozza az Európai Képesítési Keretrendszer tanácsadó csoportját (amely a nemzeti központok, az európai szociális partnerek és más érdekelt felek képviselőit foglalja magában) a képesítési rendszerek Európai Képesítési Keretrendszerhez viszonyítása folyamatának monitorozása, összehangolása valamint minőségének és általános koherenciájának biztosítása érdekében; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

TÁMOGATJA A BIZOTTSÁG AZON SZÁNDÉKÁT, HOGY:

2.

létrehozza az Európai Képesítési Keretrendszer tanácsadó csoportját (amely a nemzeti központok, az európai szociális partnerek és más érdekelt felek képviselőit foglalja magában) a képesítési rendszerek Európai Képesítési Keretrendszerhez viszonyítása folyamatának monitorozása, összehangolása valamint minőségének és általános koherenciájának biztosítása érdekében;

| 3. | figyelemmel kísérje az erre az ajánlásra válaszként adott lépéseket... |
| --- | --- |

3.

figyelemmel kísérje az erre az ajánlásra válaszként adott lépéseket...

TÁMOGATJA A BIZOTTSÁG AZON SZÁNDÉKÁT, HOGY:

| 2. | létrehozza az Európai Képesítési Keretrendszer tanácsadó csoportját (amely a nemzeti/regionális központok, az európai szociális partnerek és más érdekelt felek képviselőit foglalja magában) a nemzeti/regionális képesítési rendszerek Európai Képesítési Keretrendszerhez viszonyítása folyamatának monitorozása, összehangolása valamint minőségének és általános koherenciájának biztosítása érdekében;

  a tagállamokkal együttműködve értékelje... |
| --- | --- |

2.

létrehozza az Európai Képesítési Keretrendszer tanácsadó csoportját (amely a nemzeti/regionális központok, az európai szociális partnerek és más érdekelt felek képviselőit foglalja magában) a nemzeti/regionális képesítési rendszerek Európai Képesítési Keretrendszerhez viszonyítása folyamatának monitorozása, összehangolása valamint minőségének és általános koherenciájának biztosítása érdekében;

a tagállamokkal együttműködve értékelje...

Indokolás

Mivel a képesítési keretrendszereket nemzeti/regionális szinten dolgozták ki, az Európai Bizottságot a tagállamoknak támogatniuk kell az értékelés elvégzésében.

2.16   Definíciók

Az RB sajnálatosnak tartja, hogy a nemzeti képesítési keretrendszerek mellett nem történik említés regionális képesítési keretrendszerekről. Az európai bizottsági javaslat definíciója által sugalltakkal ellentétben az figyelhető meg, hogy egyes tagállamokban önállóan határozzák meg a regionális képesítési keretrendszereket, ezért ezek nem tekinthetők a nemzeti képesítési keretrendszer puszta „alrendszereinek”.

2.17   I. Melléklet: a szinteket meghatározó jellemzők

Az RB elismeri, hogy a szinteket meghatározó jellemzők listája érzékeny egyensúlyt teremt a képesítések megszerezésére alkalmas különböző tanulási környezetek között.

Felhívja a figyelmet annak szükségességére, hogy az 5-8. szintek jellemzőinek meghatározása kompatibilis maradjon az Európai Felsőoktatási Térség átfogó képesítési keretrendszerének mutatóival, amelyeket a bolognai folyamattal összefüggésben a felsőoktatásért felelős miniszterek 2005-ben már jóváhagytak. Ebben az összefüggésben lényeges megjegyezni, hogy a bolognai képesítési keretrendszer nemcsak a tanulási eredmények tekintetében határozta meg a szinteket, hanem az ECTS-ben meghatározott kreditek tekintetében is, vagyis megkönnyítve az összehasonlítást.

Az RB ezért üdvözli az Európai Bizottságnak a szakoktatási és -képzési kreditátviteli rendszer kialakítására vonatkozó szándékát, és úgy véli, hogy az egész életen át tartó tanulás teljes folyamatában érvényes kreditátviteli rendszer hosszú távon szükséges eszköz ahhoz, hogy az EKKR hatékonyabban alkalmazható legyen.

2.18   II. Melléklet: a minőségbiztosítás közös elvei

Az RB, bár hangsúlyozza az átláthatóság (EKKR), a minőségbiztosítás és a képesítések elismerése közötti viszonyt, felhívja a figyelmet arra, hogy a II. Melléklet túl általános ahhoz, hogy helyettesítse a minőségbiztosítás terén az oktatás és képzés speciális ágazataiban az európai együttműködés érdekében kidolgozott, létező rendszereket, elveket és szabványokat. Egyes elvek ezenkívül kevésbé megfelelőnek tűnnek az iskolai oktatás értékelésének összefüggésében. Az RB ezért szeretne emlékeztetni az Európai együttműködés az iskolai oktatás minőségének értékelésében tárgyban kidolgozott, 2001. február 12-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás vezető szerepére, a felsőoktatás terén a minőségbiztosítással kapcsolatos további európai együttműködésről szóló, 2006. február 15-i ajánlásra (HL L 64., 2006.3.4., 60. o.), valamint a Tanács május 14-i következtetéseire a következő tárgyban: Minőségbiztosítás a szakoktatásban és -képzésben (doc. 9599/04).

Kelt Brüsszelben, 2007. február 14-én.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Michel DELEBARRE

---

(1)  HL C 164., 2005.7.5., 59. o.

1

(2)  CdR 21/2000 fin.

2

(3)  „A tudás forrásánál – versenyképesség az alapképzés által” című, 2006. szeptember 29-én Helsinkiben tartott RB-konferencia következtetései.

3

„A tudás forrásánál – versenyképesség az alapképzés által”

(4)  http://www.cor.europa.eu/en/presentation/educ.asp.

4

(5)  CdR 154/2005 fin.

5

(6)  CdR 31/2006 fin.

6

(7)  Az Európai Képesítési Keretrendszer létrehozásáról szóló európai parlamenti határozat (2006/2002 (INI)).

7

---

| 30.6.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 146/85 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 146/85

---

Régiók Bizottsága vélemény – Az Európai Bizottság 2001. évi közlekedéspolitikai fehér könyvének félidei felülvizsgálata

(2007/C 146/13)

RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | úgy véli, hogy az európai közlekedéspolitika fő célja az, hogy lefektesse a hatékony és fenntartható transzerurópai közlekedés alapjait. Ez magában foglalja, a TEN-T hálózat hiányosságainak orvoslását a határokon átnyúló területeken, vagyis a határ menti zónáknak a kontinens „vasfüggöny” általi egykori megosztottságából eredő, továbbá a jelenlegi 27 tagú EU-nak a tagjelölt országokkal (Horvátország, Törökország) közös határai mentén, valamint az EU és a szomszédos országok és régiók határai mentén kialakult elszigeteltségének csökkentése, ez a helyzet például az Földközi-tenger partja mentén fekvő észak-afrikai országokkal, illetve a Gibraltári-szoros csomópontjánál; |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy az európai közlekedéspolitika fő célja az, hogy lefektesse a hatékony és fenntartható transzerurópai közlekedés alapjait. Ez magában foglalja, a TEN-T hálózat hiányosságainak orvoslását a határokon átnyúló területeken, vagyis a határ menti zónáknak a kontinens „vasfüggöny” általi egykori megosztottságából eredő, továbbá a jelenlegi 27 tagú EU-nak a tagjelölt országokkal (Horvátország, Törökország) közös határai mentén, valamint az EU és a szomszédos országok és régiók határai mentén kialakult elszigeteltségének csökkentése, ez a helyzet például az Földközi-tenger partja mentén fekvő észak-afrikai országokkal, illetve a Gibraltári-szoros csomópontjánál;

| — | azt is hangsúlyozni szeretné, hogy az európai közlekedéspolitika célkitűzéseit mindenekelőtt olyan jogi és intézményi keret kialakításával kell megvalósítani, amely lehetővé teszi, a különböző szereplők (piaci résztvevők stb.) kiegyensúlyozott összjátékát a közlekedés területén. Az állami hatóságoknak csak akkor legyen lehetőségük a szabályozásra és a szükséges beavatkozások végrehajtására, ha a piac működésében zavarok mutatkoznak, és annak a tagállamok, régiók, illetve városok költségvetéséből támogathatónak kell lennie; |
| --- | --- |

—

azt is hangsúlyozni szeretné, hogy az európai közlekedéspolitika célkitűzéseit mindenekelőtt olyan jogi és intézményi keret kialakításával kell megvalósítani, amely lehetővé teszi, a különböző szereplők (piaci résztvevők stb.) kiegyensúlyozott összjátékát a közlekedés területén. Az állami hatóságoknak csak akkor legyen lehetőségük a szabályozásra és a szükséges beavatkozások végrehajtására, ha a piac működésében zavarok mutatkoznak, és annak a tagállamok, régiók, illetve városok költségvetéséből támogathatónak kell lennie;

| — | elsődleges fontosságúnak tartja a szárazföldi közlekedési módok közötti megoszlás egyensúlyának helyreállítását, hogy a közlekedés ne szinte kizárólag az európai autópályákra koncentrálódjon. Ugyanakkor szükségesnek ítéli a módköziséget és a közlekedési módok kombinálását támogató stratégiák kialakítását, amelyek garantálnák a közlekedési rendszerek általános hatékonyságát. |
| --- | --- |

—

elsődleges fontosságúnak tartja a szárazföldi közlekedési módok közötti megoszlás egyensúlyának helyreállítását, hogy a közlekedés ne szinte kizárólag az európai autópályákra koncentrálódjon. Ugyanakkor szükségesnek ítéli a módköziséget és a közlekedési módok kombinálását támogató stratégiák kialakítását, amelyek garantálnák a közlekedési rendszerek általános hatékonyságát.

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az európai közlekedéspolitikáról szóló, 2001-ben kiadott fehér könyvre, amely 2010-ig meghatározza e politika irányvonalait, valamint előírja 2006-ra annak félidei felülvizsgálatát, továbbá az „Európai teherszállítási logisztika: a fenntartható mobilitás kulcsa” című dokumentumra (COM(2006) 336 final),

tekintettel Elnökségének 2006. április 25-i határozatára, amely szerint a „Területi kohéziós politika” szakbizottságot megbízza a vélemény kidolgozásával,

tekintettel a „Tartsuk mozgásban Európát! – Fenntartható mobilitást kontinensünk számára. Az Európai Bizottság 2001. évi közlekedéspolitikai fehér könyvének félidei felülvizsgálata” című, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, 2006. június 22-i bizottsági közleményre,

tekintettel korábbi véleményeire a következő tárgyakban: „Fehér könyv »A közlekedés európai politikája 2010 perspektívájában: a választás órája« címmel” (CdR 54/2001 fin (1)); „A folyosók és a TEN-T: a növekedés motorjai és az európai kohézió eszközei” (CdR 291/2003 fin (2)); „Az alacsony költséggel működő légitársaságokról és a területfejlesztésről” (CdR 63/2004 fin (3)); „Közösségi iránymutatás-tervezet a repülőterek finanszírozásáról és a regionális repülőterekről felszálló légitársaságok tevékenységkezdési támogatásáról” (CdR 76/2005 fin); „Valamennyi közlekedési ág biztonsága a finanszírozás kérdésének figyelembevételével” (CdR 209/2005 fin) és „A tengeri közlekedés biztonsága érdekében kidolgozott 3. intézkedéscsomag” (CdR 43/2006 fin),

tekintettel a „Területi kohéziós politika” szakbizottság 2006. december 11-i véleménytervezetére (CdR 119/2006, rév. 1, előadó: Jan ZAHRADNÍK (EPP/CZ), Dél-Csehország régió (Hejtman Jihočeského kraje) regionális tanácsának elnöke),

2007. február 13-14-én tartott 68. plenáris ülésén (a február 14-i ülésnapon) elfogadta az alábbi véleményt.

Mivel

| (1) | Az Európai Bizottság által az európai közlekedéspolitikai fehér könyv félidei felülvizsgálatának kapcsán vezetett nyilvános konzultációk eredményeket hoztak. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság által az európai közlekedéspolitikai fehér könyv félidei felülvizsgálatának kapcsán vezetett nyilvános konzultációk eredményeket hoztak.

| (2) | A nyilvános konzultáció keretében az európai régiók és városok képviselői megfogalmaztak néhány észrevételt. |
| --- | --- |

(2)

A nyilvános konzultáció keretében az európai régiók és városok képviselői megfogalmaztak néhány észrevételt.

| (3) | A nemzetközi helyzet alakulását, az európai integráció fejlődését és az európai közlekedési ágazat változásait az utóbbi öt esztendőben eddig még nem tapasztalt jelenségek jellemzik: |
| --- | --- |

(3)

A nemzetközi helyzet alakulását, az európai integráció fejlődését és az európai közlekedési ágazat változásait az utóbbi öt esztendőben eddig még nem tapasztalt jelenségek jellemzik:

az Európai Unió 2004-es és 2007-es bővítése, amely után megállapítható, hogy

| — | tizenkét új tagállam csatlakozott az Unióhoz, melynek területe így 1 100 000 km2-rel (az EU-15 területének 36 %-ával) nőtt, |
| --- | --- |

—

tizenkét új tagállam csatlakozott az Unióhoz, melynek területe így 1 100 000 km2-rel (az EU-15 területének 36 %-ával) nőtt,

| — | az új tagállamokban a közlekedési infrastruktúra minősége jóval az EU-15 szintje alatt volt, és ez jelenleg is így van, |
| --- | --- |

—

az új tagállamokban a közlekedési infrastruktúra minősége jóval az EU-15 szintje alatt volt, és ez jelenleg is így van,

| — | a belső piac megvalósulása ezekben az országokban a közlekedés volumenének nagyfokú növekedésével járt, elsősorban a közúti kamionforgalom terén, |
| --- | --- |

—

a belső piac megvalósulása ezekben az országokban a közlekedés volumenének nagyfokú növekedésével járt, elsősorban a közúti kamionforgalom terén,

| — | az új tagállamokban, főként a határ menti területeken, a nagy agglomerációk körzetében és a nagy ipari zónákban a közlekedési hálózat nincs felkészülve ezekre az új körülményekre, |
| --- | --- |

—

az új tagállamokban, főként a határ menti területeken, a nagy agglomerációk körzetében és a nagy ipari zónákban a közlekedési hálózat nincs felkészülve ezekre az új körülményekre,

a megújított lisszaboni stratégia,

| — | amely elismeri, hogy az Unió GDP-je az előirányzatok alatt marad, |
| --- | --- |

—

amely elismeri, hogy az Unió GDP-je az előirányzatok alatt marad,

| — | amely nagy jelentőséget tulajdonít a közlekedési ágazat mint a gazdasági növekedés alapvető motorja fejlesztésének, |
| --- | --- |

—

amely nagy jelentőséget tulajdonít a közlekedési ágazat mint a gazdasági növekedés alapvető motorja fejlesztésének,

| — | amely az európai közlekedéspolitikát az EU versenyképessége fenntartásának szempontjából meghatározó elemnek tekinti, |
| --- | --- |

—

amely az európai közlekedéspolitikát az EU versenyképessége fenntartásának szempontjából meghatározó elemnek tekinti,

| — | amely a mobilitást továbbra is az európai közlekedéspolitika célkitűzéseinek középpontjába helyezi, |
| --- | --- |

—

amely a mobilitást továbbra is az európai közlekedéspolitika célkitűzéseinek középpontjába helyezi,

a pénzügyi eszközök elégtelensége, ami alapján megállapítható, hogy

| — | a közlekedési infrastruktúrára szánt kiadások szintje az EU összes tagállamában a GDP 1 %-a alá süllyedt, és a 2007-2013-ra szóló pénzügyi terv 8 milliárd eurót irányoz elő erre a területre (jóllehet az Európai Bizottság több mint 20 milliárd eurót tartott szükségesnek), |
| --- | --- |

—

a közlekedési infrastruktúrára szánt kiadások szintje az EU összes tagállamában a GDP 1 %-a alá süllyedt, és a 2007-2013-ra szóló pénzügyi terv 8 milliárd eurót irányoz elő erre a területre (jóllehet az Európai Bizottság több mint 20 milliárd eurót tartott szükségesnek),

| — | holott csak a TEN-T hálózat 30 európai dimenziójú, prioritást élvező tengelye 250 milliárd eurót igényelne (az európai GDP 0,16 %-át), és az összes közösségi érdekű projekt megvalósításához további 600 milliárd euróra lenne szükség, |
| --- | --- |

—

holott csak a TEN-T hálózat 30 európai dimenziójú, prioritást élvező tengelye 250 milliárd eurót igényelne (az európai GDP 0,16 %-át), és az összes közösségi érdekű projekt megvalósításához további 600 milliárd euróra lenne szükség,

a gazdaság globalizációja,

| — | melyre Európa és az ázsiai piacok közötti kereskedelmi kapcsolatok erősödése jellemző, ami az európai közlekedési hálózat kapacitása, irányultsága, kompatibilitása és modális struktúrája terén új igényeket teremt, |
| --- | --- |

—

melyre Európa és az ázsiai piacok közötti kereskedelmi kapcsolatok erősödése jellemző, ami az európai közlekedési hálózat kapacitása, irányultsága, kompatibilitása és modális struktúrája terén új igényeket teremt,

| — | minek kapcsán meg kell állapítani, hogy csupán a légi és a tengeri közlekedési ágazatot jellemzi valódi globalizáció, |
| --- | --- |

—

minek kapcsán meg kell állapítani, hogy csupán a légi és a tengeri közlekedési ágazatot jellemzi valódi globalizáció,

a terrorizmussal kapcsolatos veszélyek,

| — | melyek – a New York-i, madridi és londoni terrorista támadások kapcsán – rámutatnak a közlekedési rendszerek sérülékenységére, melyeknek biztonságossága és megbízhatósága fenyegetett helyzetben van, |
| --- | --- |

—

melyek – a New York-i, madridi és londoni terrorista támadások kapcsán – rámutatnak a közlekedési rendszerek sérülékenységére, melyeknek biztonságossága és megbízhatósága fenyegetett helyzetben van,

és mivel az európai régiók és városok érdekei az alábbi, ismert tényeken nyugszanak:

| — | a transzeurópai közlekedési rendszerbe és a TEN-T hálózatba történő integrálódásuk alapvető feltételét jelentik annak, hogy teljes mértékben élvezzék a szabad piac előnyeit, és közvetlenül kihat versenyképességükre, valamint gazdasági teljesítményükre, |
| --- | --- |

—

a transzeurópai közlekedési rendszerbe és a TEN-T hálózatba történő integrálódásuk alapvető feltételét jelentik annak, hogy teljes mértékben élvezzék a szabad piac előnyeit, és közvetlenül kihat versenyképességükre, valamint gazdasági teljesítményükre,

| — | a közlekedési infrastruktúrák fejlesztése elősegíti a kereskedelmet, ami a gazdasági növekedés motorja, és hozzájárul a területi kohézióhoz, illetve lehetővé teszi egy új, a polgárokhoz és településeikhez közeli Európa felépítését, |
| --- | --- |

—

a közlekedési infrastruktúrák fejlesztése elősegíti a kereskedelmet, ami a gazdasági növekedés motorja, és hozzájárul a területi kohézióhoz, illetve lehetővé teszi egy új, a polgárokhoz és településeikhez közeli Európa felépítését,

| — | a kibővített Európa összekapcsolásának és területi kohéziója biztosításának egyetlen módja a hiányzó összeköttetések pótlása, a transzeurópai TEN-T hálózat főbb tengelyein meglévő akadályok megszüntetése, a hálózat legfontosabb folyosóinak kiterjesztése a szomszédos régiókra és országokra, valamint a határokon átnyúló területek hiányosságainak orvoslása, |
| --- | --- |

—

a kibővített Európa összekapcsolásának és területi kohéziója biztosításának egyetlen módja a hiányzó összeköttetések pótlása, a transzeurópai TEN-T hálózat főbb tengelyein meglévő akadályok megszüntetése, a hálózat legfontosabb folyosóinak kiterjesztése a szomszédos régiókra és országokra, valamint a határokon átnyúló területek hiányosságainak orvoslása,

| — | jóllehet transzeurópai közlekedésről van szó, annak pozitív és negatív hatásai egyértelműen érezhetőek regionális és helyi szinten is, mivel szorosan kapcsolódnak a regionális fejlesztéshez és a városrendezéshez (urban planning), |
| --- | --- |

—

jóllehet transzeurópai közlekedésről van szó, annak pozitív és negatív hatásai egyértelműen érezhetőek regionális és helyi szinten is, mivel szorosan kapcsolódnak a regionális fejlesztéshez és a városrendezéshez (urban planning),

| — | fordított módon, a városi és regionális közlekedés jelentős mértékben hozzájárul a közlekedés negatív hatásaihoz például a CO2-kibocsátással, a zajjal vagy a balesetekből eredő veszteségekkel, |
| --- | --- |

—

fordított módon, a városi és regionális közlekedés jelentős mértékben hozzájárul a közlekedés negatív hatásaihoz például a CO2-kibocsátással, a zajjal vagy a balesetekből eredő veszteségekkel,

| — | a területi önkormányzatok közvetlenül illetékesek a regionális és városi közlekedési rendszerek kialakításában és fejlesztésében a működésük javításához szükséges feltételek megteremtése, valamint biztonságosságuk és megbízhatóságuk befolyásolása érdekében, |
| --- | --- |

—

a területi önkormányzatok közvetlenül illetékesek a regionális és városi közlekedési rendszerek kialakításában és fejlesztésében a működésük javításához szükséges feltételek megteremtése, valamint biztonságosságuk és megbízhatóságuk befolyásolása érdekében,

| — | a minden szinten, a közösségi szervektől a helyi önkormányzatokig végbemenő közös fellépés, amely a szubszidiaritás, az együttműködés, az információmegosztás és a megfelelő gazdasági ösztönzők (programok) elvén nyugszik, hozzájárulhat a városi és regionális közlekedés teljesítményének javításához. |
| --- | --- |

—

a minden szinten, a közösségi szervektől a helyi önkormányzatokig végbemenő közös fellépés, amely a szubszidiaritás, az együttműködés, az információmegosztás és a megfelelő gazdasági ösztönzők (programok) elvén nyugszik, hozzájárulhat a városi és regionális közlekedés teljesítményének javításához.

1.   Általános megjegyzések

| 1.1 | A Régiók Bizottsága osztja az Európai Bizottság véleményét, mely szerint a mobilitás mind az EU közlekedéspolitikája, mind a felülvizsgált lisszaboni stratégia elsődleges célkitűzései között kell, hogy szerepeljen. Biztosítani kell a biztonságos, hatékony, fenntartható és megbízható szállítási módok fejlesztését, különös tekintettel a módközi közlekedésre. |
| --- | --- |

1.1

A Régiók Bizottsága osztja az Európai Bizottság véleményét, mely szerint a mobilitás mind az EU közlekedéspolitikája, mind a felülvizsgált lisszaboni stratégia elsődleges célkitűzései között kell, hogy szerepeljen. Biztosítani kell a biztonságos, hatékony, fenntartható és megbízható szállítási módok fejlesztését, különös tekintettel a módközi közlekedésre.

| 1.2 | Az RB megállapítja, hogy a közlekedés szorosan kapcsolódik az európai integrációhoz, mivel lehetővé teszi a személyek és az áruk szabad mozgását. Kapcsolódik az Európai Unió kívánt fejlődéséhez, azaz a gazdasági növekedéshez is. Éppen ezért szemben áll azzal az európai integrációs elképzeléssel, hogy nem összehangolt csökkentéseket és korlátozásokat kell végrehajtani, mivel ebben a kérdésben nem létezik egyszerű megoldás. Ellenkezőleg, új jogalkotási intézkedéseket kell elfogadni a szektor különböző alágazatainak a helyi és regionális feltételekkel összhangban történő differenciált liberalizálása, a különféle szállítási módokra alkalmazandó feltételek összehangolása, és interoperabilitásuk, valamint együttműködésük érdekében. |
| --- | --- |

1.2

Az RB megállapítja, hogy a közlekedés szorosan kapcsolódik az európai integrációhoz, mivel lehetővé teszi a személyek és az áruk szabad mozgását. Kapcsolódik az Európai Unió kívánt fejlődéséhez, azaz a gazdasági növekedéshez is. Éppen ezért szemben áll azzal az európai integrációs elképzeléssel, hogy nem összehangolt csökkentéseket és korlátozásokat kell végrehajtani, mivel ebben a kérdésben nem létezik egyszerű megoldás. Ellenkezőleg, új jogalkotási intézkedéseket kell elfogadni a szektor különböző alágazatainak a helyi és regionális feltételekkel összhangban történő differenciált liberalizálása, a különféle szállítási módokra alkalmazandó feltételek összehangolása, és interoperabilitásuk, valamint együttműködésük érdekében.

| 1.3 | A Régiók Bizottsága véleménye szerint az európai közlekedéspolitika elsődleges célkitűzése olyan feltételek megteremtése, melyek biztosítják a transzeurópai közlekedés hatékonyságát és fenntarthatóságát. Ennek érdekében a következőket kell tenni:






  — | a közlekedés szabad piacának kialakítása, |
| --- | --- | --- |

1.3

A Régiók Bizottsága véleménye szerint az európai közlekedéspolitika elsődleges célkitűzése olyan feltételek megteremtése, melyek biztosítják a transzeurópai közlekedés hatékonyságát és fenntarthatóságát. Ennek érdekében a következőket kell tenni:

—

a közlekedés szabad piacának kialakítása,

| — | homogén transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) kialakítása, |
| --- | --- |

—

homogén transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) kialakítása,

| — | a hiányzó összeköttetések pótlása és a transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) főbb tengelyein lévő akadályok megszüntetése, |
| --- | --- |

—

a hiányzó összeköttetések pótlása és a transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) főbb tengelyein lévő akadályok megszüntetése,

| — | e hálózat főbb tengelyeinek összekapcsolása a szomszédos régiókkal és országokkal, ami elősegíti a területi kohéziót még az Unió határán elhelyezkedő legkülső régiókban is, |
| --- | --- |

—

e hálózat főbb tengelyeinek összekapcsolása a szomszédos régiókkal és országokkal, ami elősegíti a területi kohéziót még az Unió határán elhelyezkedő legkülső régiókban is,

| — | a TEN-T hálózat hiányosságainak orvoslása a határokon átnyúló területeken, vagyis a határ menti zónáknak a kontinens „vasfüggöny” általi egykori megosztottságából eredő, továbbá a jelenlegi 27 tagú EU-nak a tagjelölt országokkal (Horvátország, Törökország) közös határai mentén, valamint az EU és a szomszédos országok és régiók határai mentén kialakult elszigeteltségének csökkentése, ez a helyzet például az Földközi-tenger partja mentén fekvő észak-afrikai országokkal, illetve a Gibraltári-szoros csomópontjánál, |
| --- | --- |

—

a TEN-T hálózat hiányosságainak orvoslása a határokon átnyúló területeken, vagyis a határ menti zónáknak a kontinens „vasfüggöny” általi egykori megosztottságából eredő, továbbá a jelenlegi 27 tagú EU-nak a tagjelölt országokkal (Horvátország, Törökország) közös határai mentén, valamint az EU és a szomszédos országok és régiók határai mentén kialakult elszigeteltségének csökkentése, ez a helyzet például az Földközi-tenger partja mentén fekvő észak-afrikai országokkal, illetve a Gibraltári-szoros csomópontjánál,

| — | a régióknak és a városoknak a transzeurópai közlekedési hálózatokhoz történő széles körű és könnyű hozzáférésének biztosítása a nagyobb területi kohézió érdekében, |
| --- | --- |

—

a régióknak és a városoknak a transzeurópai közlekedési hálózatokhoz történő széles körű és könnyű hozzáférésének biztosítása a nagyobb területi kohézió érdekében,

| — | a transzeurópai hálózatok kiépítése és (legalább) az egyes tagállamok legnépesebb régiói és az EU többi része közötti kapcsolatokat javító fő infrastruktúra fejlesztése, a belső piac teljes kialakítása és az Európa-tudatosság felkeltése érdekében, |
| --- | --- |

—

a transzeurópai hálózatok kiépítése és (legalább) az egyes tagállamok legnépesebb régiói és az EU többi része közötti kapcsolatokat javító fő infrastruktúra fejlesztése, a belső piac teljes kialakítása és az Európa-tudatosság felkeltése érdekében,

| — | minden rendelkezésre álló szállítási mód hatékony használata a transzeurópai közlekedés keretében a kapacitások, az interoperabilitás és a meglévő infrastruktúrák szinergiáinak optimális módon történő kiaknázása érdekében, |
| --- | --- |

—

minden rendelkezésre álló szállítási mód hatékony használata a transzeurópai közlekedés keretében a kapacitások, az interoperabilitás és a meglévő infrastruktúrák szinergiáinak optimális módon történő kiaknázása érdekében,

| — | új infrastruktúrák létrehozása a transzeurópai közlekedés számára azokon a helyeken, ahol jóllehet minden a fent leírt feltételeknek megfelelően működik, a meglévő felszereltség nem elegendő a túlterhelt (telített) zónák problémáinak megoldására, |
| --- | --- |

—

új infrastruktúrák létrehozása a transzeurópai közlekedés számára azokon a helyeken, ahol jóllehet minden a fent leírt feltételeknek megfelelően működik, a meglévő felszereltség nem elegendő a túlterhelt (telített) zónák problémáinak megoldására,

| — | az áruk és a személyek optimális mozgását, illetve a tagállamok közötti közlekedésüket gátló fizikai, technikai és szervezésbeli korlátok megszüntetése, |
| --- | --- |

—

az áruk és a személyek optimális mozgását, illetve a tagállamok közötti közlekedésüket gátló fizikai, technikai és szervezésbeli korlátok megszüntetése,

| — | a transzkontinentális közlekedés igényeinek lehető legmegfelelőbb kielégítése az Európai Unió földrajzi megoszlásának vagy az összes tagállam új területi elrendeződésének figyelembevételével. |
| --- | --- |

—

a transzkontinentális közlekedés igényeinek lehető legmegfelelőbb kielégítése az Európai Unió földrajzi megoszlásának vagy az összes tagállam új területi elrendeződésének figyelembevételével.

| — | hatékony közlekedésmenedzsment; kapacitások újraosztása az érzékeny területeken (sérülékeny régiók) a piaccal összeegyeztethető eszközök – például a tranzitjogokkal való kereskedelem – révén. |
| --- | --- |

—

hatékony közlekedésmenedzsment; kapacitások újraosztása az érzékeny területeken (sérülékeny régiók) a piaccal összeegyeztethető eszközök – például a tranzitjogokkal való kereskedelem – révén.

| 1.4 | A Régiók Bizottságának véleménye szerint az európai közlekedéspolitika alapvető célkitűzése olyan közös lépés elfogadása, amely megoldaná azokat a problémákat, amelyek egyéni, tagállami, regionális vagy városi szintű megoldása kevésbé tűnik ésszerűnek, a szubszidiaritás elvének szigorú tiszteletben tartásával. Ezek a következők:






  — | a közlekedés környezeti hatásának csökkentése, többek között a kiotói jegyzőkönyv CO2-kibocsátással kapcsolatos kötelezettségvállalásainak teljesítésével, |
| --- | --- | --- |

1.4

A Régiók Bizottságának véleménye szerint az európai közlekedéspolitika alapvető célkitűzése olyan közös lépés elfogadása, amely megoldaná azokat a problémákat, amelyek egyéni, tagállami, regionális vagy városi szintű megoldása kevésbé tűnik ésszerűnek, a szubszidiaritás elvének szigorú tiszteletben tartásával. Ezek a következők:

—

a közlekedés környezeti hatásának csökkentése, többek között a kiotói jegyzőkönyv CO2-kibocsátással kapcsolatos kötelezettségvállalásainak teljesítésével,

| — | a közlekedés energetikai fenntarthatóságának biztosítása, alternatív energiaforrások, köztük bioüzemanyagok hasznosítása, |
| --- | --- |

—

a közlekedés energetikai fenntarthatóságának biztosítása, alternatív energiaforrások, köztük bioüzemanyagok hasznosítása,

| — | a biztonsági előírások erősítése, a közúti balesetek kockázatának csökkentése, |
| --- | --- |

—

a biztonsági előírások erősítése, a közúti balesetek kockázatának csökkentése,

| — | a közlekedési ágazat innovatív kezdeményezéseinek elősegítése, |
| --- | --- |

—

a közlekedési ágazat innovatív kezdeményezéseinek elősegítése,

| — | az egész EU, tehát minden egyes tagállam számára annak lehetővé tétele, hogy igazodjék a közlekedési piac globális szinten végbemenő sajátos változásaihoz. |
| --- | --- |

—

az egész EU, tehát minden egyes tagállam számára annak lehetővé tétele, hogy igazodjék a közlekedési piac globális szinten végbemenő sajátos változásaihoz.

| 1.5 | Azt is hangsúlyozni szeretné, hogy az európai közlekedéspolitika célkitűzéseit mindenekelőtt olyan jogi és intézményi keret kialakításával kell megvalósítani, amely lehetővé teszi, a különböző szereplők (piaci résztvevők stb.) kiegyensúlyozott összjátékát a közlekedés területén. Az állami hatóságok szabályozó, illetve beavatkozó jellegű fellépése csak abban az esetben fogadható el, ha azt a piac működésének zavarai szükségessé teszik, illetve ha egy ilyen fellépés a tagállamok, régiók, illetve városok költségvetéséből támogatható. |
| --- | --- |

1.5

Azt is hangsúlyozni szeretné, hogy az európai közlekedéspolitika célkitűzéseit mindenekelőtt olyan jogi és intézményi keret kialakításával kell megvalósítani, amely lehetővé teszi, a különböző szereplők (piaci résztvevők stb.) kiegyensúlyozott összjátékát a közlekedés területén. Az állami hatóságok szabályozó, illetve beavatkozó jellegű fellépése csak abban az esetben fogadható el, ha azt a piac működésének zavarai szükségessé teszik, illetve ha egy ilyen fellépés a tagállamok, régiók, illetve városok költségvetéséből támogatható.

| 1.6 | A 2001-es fehér könyv megvalósításával kapcsolatban a Régiók Bizottsága úgy véli, hogy az európai közlekedéspolitika célkitűzéseinek megvalósítása érdekében a következőket kell tenni:






  — | az európai közlekedéspolitika jövőbeli eszközei legyenek egyértelműen strukturáltak, és vegyék figyelembe a fent említett prioritásokat, |
| --- | --- | --- |

1.6

A 2001-es fehér könyv megvalósításával kapcsolatban a Régiók Bizottsága úgy véli, hogy az európai közlekedéspolitika célkitűzéseinek megvalósítása érdekében a következőket kell tenni:

—

az európai közlekedéspolitika jövőbeli eszközei legyenek egyértelműen strukturáltak, és vegyék figyelembe a fent említett prioritásokat,

| — | a prioritások viszonylatában meghatározott eszközök és intézkedések a valódi szubszidiaritás elve alapján szerveződjenek, koherens egységeket alkotva, melyek a közigazgatás egy-egy szintjéhez kapcsolódnak a kompetenciáknak és a feladatoknak megfelelően, |
| --- | --- |

—

a prioritások viszonylatában meghatározott eszközök és intézkedések a valódi szubszidiaritás elve alapján szerveződjenek, koherens egységeket alkotva, melyek a közigazgatás egy-egy szintjéhez kapcsolódnak a kompetenciáknak és a feladatoknak megfelelően,

| — | elegendő pénzügyi forrásokat bocsássanak rendelkezésre ezen eszközök és intézkedések végrehajtásához minden olyan szinten, ahol a közlekedés hatással van az Unió gazdasági teljesítményére és a polgárok életminőségére. |
| --- | --- |

—

elegendő pénzügyi forrásokat bocsássanak rendelkezésre ezen eszközök és intézkedések végrehajtásához minden olyan szinten, ahol a közlekedés hatással van az Unió gazdasági teljesítményére és a polgárok életminőségére.

| 1.7 | Az RB alapvetően fontosnak tartja a regionális kormányzatoknak az európai közlekedési politika meghatározásában való részvételét megkönnyítő csatornák megerősítését. A fehér könyv félidei felülvizsgálata nem határozza meg világosan, hogy a régióknak milyen szerep jut ebben. |
| --- | --- |

1.7

Az RB alapvetően fontosnak tartja a regionális kormányzatoknak az európai közlekedési politika meghatározásában való részvételét megkönnyítő csatornák megerősítését. A fehér könyv félidei felülvizsgálata nem határozza meg világosan, hogy a régióknak milyen szerep jut ebben.

| 1.8 | Az RB úgy véli, hogy a fehér könyv félidei felülvizsgálatának jelenlegi formája nem emeli ki elegendő mértékben az egyes javasolt kezdeményezések prioritásait, és attól tart, hogy a dokumentum egészének hatékonysága emiatt csökkenni fog. Ezért kéri, hogy a kezdeményezések listáját (Feladatlap – válogatás a legfontosabb teendőkből) szerkesszék át oly módon, hogy az ne a kronologikus rendet kövesse, hanem a különféle célkitűzések prioritását és az illetékességi területeket a szubszidiaritás elvének megfelelően. A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy a különböző intézkedésekhez felelős koordinátorokat kell kijelölni. Az RB ugyanis úgy véli, hogy ezeknek a cselekvéseknek a célja nem valamely dokumentum megjelentetésében rejlik, hanem a szigorú végrehajtásukkal elérhető valódi minőségi változásban. |
| --- | --- |

1.8

Az RB úgy véli, hogy a fehér könyv félidei felülvizsgálatának jelenlegi formája nem emeli ki elegendő mértékben az egyes javasolt kezdeményezések prioritásait, és attól tart, hogy a dokumentum egészének hatékonysága emiatt csökkenni fog. Ezért kéri, hogy a kezdeményezések listáját (Feladatlap – válogatás a legfontosabb teendőkből) szerkesszék át oly módon, hogy az ne a kronologikus rendet kövesse, hanem a különféle célkitűzések prioritását és az illetékességi területeket a szubszidiaritás elvének megfelelően. A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy a különböző intézkedésekhez felelős koordinátorokat kell kijelölni. Az RB ugyanis úgy véli, hogy ezeknek a cselekvéseknek a célja nem valamely dokumentum megjelentetésében rejlik, hanem a szigorú végrehajtásukkal elérhető valódi minőségi változásban.

| 1.9 | Egyébiránt a Régiók Bizottsága kéri, hogy mielőtt az állami hatóságok elfogadnának bármely új, a szabályozásra vagy a beavatkozásra vonatkozó intézkedéssorozatot, vizsgálják meg, hogy ugyanezek az eredmények nem érhetők-e el a piaci mechanizmusoknak a közlekedés területén történő alkalmazásával. |
| --- | --- |

1.9

Egyébiránt a Régiók Bizottsága kéri, hogy mielőtt az állami hatóságok elfogadnának bármely új, a szabályozásra vagy a beavatkozásra vonatkozó intézkedéssorozatot, vizsgálják meg, hogy ugyanezek az eredmények nem érhetők-e el a piaci mechanizmusoknak a közlekedés területén történő alkalmazásával.

| 1.10 | Az előző pontok fényében az RB azt javasolja, hogy egészítsék ki a 2006-os fehér könyv címét „a cselekvés órája” kifejezéssel, mintegy utalva a 2001-es fehér könyv alcímére („a választás órája”). A várt eredmények elérésének egyetlen garanciája a közösségi szinten hozott döntések átültetése a tagállami, illetve onnan a regionális és helyi közlekedéspolitikákba, tényleges megvalósításukig. |
| --- | --- |

1.10

Az előző pontok fényében az RB azt javasolja, hogy egészítsék ki a 2006-os fehér könyv címét „a cselekvés órája” kifejezéssel, mintegy utalva a 2001-es fehér könyv alcímére („a választás órája”). A várt eredmények elérésének egyetlen garanciája a közösségi szinten hozott döntések átültetése a tagállami, illetve onnan a regionális és helyi közlekedéspolitikákba, tényleges megvalósításukig.

2.   Szárazföldi közlekedés

| 2.1 | A Régiók Bizottsága elsődleges fontosságúnak tartja a szárazföldi közlekedési módok közötti megoszlás egyensúlyának helyreállítását, hogy a közlekedés ne szinte kizárólag az európai autópályákra koncentrálódjon. Ugyanakkor szükségesnek ítéli a módköziséget és a közlekedési módok kombinálását támogató stratégiák kialakítását, amelyek garantálnák a közlekedési rendszerek általános hatékonyságát. |
| --- | --- |

2.1

A Régiók Bizottsága elsődleges fontosságúnak tartja a szárazföldi közlekedési módok közötti megoszlás egyensúlyának helyreállítását, hogy a közlekedés ne szinte kizárólag az európai autópályákra koncentrálódjon. Ugyanakkor szükségesnek ítéli a módköziséget és a közlekedési módok kombinálását támogató stratégiák kialakítását, amelyek garantálnák a közlekedési rendszerek általános hatékonyságát.

| 2.2 | A Régiók Bizottsága üdvözli az Európai Bizottság javaslatát, amely a nemzetközi vasúti közlekedés technikai és funkcionális akadályai felszámolásának felgyorsítására irányul, ezenkívül a gördülőállomány pozitív értelmű és hatékony egységesítését és szabványosítását segíti elő. |
| --- | --- |

2.2

A Régiók Bizottsága üdvözli az Európai Bizottság javaslatát, amely a nemzetközi vasúti közlekedés technikai és funkcionális akadályai felszámolásának felgyorsítására irányul, ezenkívül a gördülőállomány pozitív értelmű és hatékony egységesítését és szabványosítását segíti elő.

| 2.3 | Ezenkívül az RB úgy véli, hogy a vasúti közlekedésnek a közúti közlekedéssel szembeni versenyképessége javítása érdekében, valamint azért, hogy a vasút a közlekedés globális volumenéből méltányos részt foglaljon el, a 2001-es fehér könyvben foglaltaknak megfelelően összhangba kell hozni a vasúti és a közúti közlekedést szabályozó feltételeket. |
| --- | --- |

2.3

Ezenkívül az RB úgy véli, hogy a vasúti közlekedésnek a közúti közlekedéssel szembeni versenyképessége javítása érdekében, valamint azért, hogy a vasút a közlekedés globális volumenéből méltányos részt foglaljon el, a 2001-es fehér könyvben foglaltaknak megfelelően összhangba kell hozni a vasúti és a közúti közlekedést szabályozó feltételeket.

| 2.4 | A tapasztalat azt mutatja, hogy a liberalizációs folyamat jelentős következményekkel jár a szállítók és ügyfeleik, beszállítóik, a szolgáltatások felhasználói, illetve az alkalmazottak közötti kapcsolatra, továbbá az örökösödési jog területén. A Régiók Bizottsága ezért kéri, hogy végezzék el az egyes tagállamokban már megtett liberalizációs intézkedések hatásértékelését, valamint az egyes tagállamok tapasztalatai alapján dolgozzanak ki közösségi szintű liberalizációs módszertant, amely egyénileg lenne alkalmazható minden egyes vasúttársaságra. Ezenkívül azt ajánlja, hogy dolgozzanak ki minimális jogi normákat a hálózatban működtetett közlekedési ágak liberalizációja által érintett szereplők (közlekedési szolgáltatók, felhasználók és szabályozók, esetleg az állami közigazgatási és állami ellenőrzési szervek és alkalmazottaik) jogainak megfelelő és kiegyensúlyozott védelme érdekében. |
| --- | --- |

2.4

A tapasztalat azt mutatja, hogy a liberalizációs folyamat jelentős következményekkel jár a szállítók és ügyfeleik, beszállítóik, a szolgáltatások felhasználói, illetve az alkalmazottak közötti kapcsolatra, továbbá az örökösödési jog területén. A Régiók Bizottsága ezért kéri, hogy végezzék el az egyes tagállamokban már megtett liberalizációs intézkedések hatásértékelését, valamint az egyes tagállamok tapasztalatai alapján dolgozzanak ki közösségi szintű liberalizációs módszertant, amely egyénileg lenne alkalmazható minden egyes vasúttársaságra. Ezenkívül azt ajánlja, hogy dolgozzanak ki minimális jogi normákat a hálózatban működtetett közlekedési ágak liberalizációja által érintett szereplők (közlekedési szolgáltatók, felhasználók és szabályozók, esetleg az állami közigazgatási és állami ellenőrzési szervek és alkalmazottaik) jogainak megfelelő és kiegyensúlyozott védelme érdekében.

| 2.5 | Az RB megállapítja, hogy a közúti közlekedés továbbra is kulcsszerepet játszik a területi önkormányzatok életében, mivel több régió számára az egyetlen eszközt jelenti a régió mobilitásának és elérhetőségének biztosítására. A teljes közlekedési rendszer optimalizálása érdekében különösen fontosak az intermodális kapcsolódási lehetőségek. |
| --- | --- |

2.5

Az RB megállapítja, hogy a közúti közlekedés továbbra is kulcsszerepet játszik a területi önkormányzatok életében, mivel több régió számára az egyetlen eszközt jelenti a régió mobilitásának és elérhetőségének biztosítására. A teljes közlekedési rendszer optimalizálása érdekében különösen fontosak az intermodális kapcsolódási lehetőségek.

| 2.6 | Jelenleg, amikor késnek az állami beruházások, az RB úgy véli, hogy kiemelt projektekként ösztönözni kellene a TEN-T hálózatba tartozó nagy sebességű vasúti tengelyek kialakítását. Hasonlóképpen meg kell erősíteni a TEN-T kiegészítő vasútvonalait. Ehhez hangsúlyt kell fektetni azon vasútvonal-projektek meghatározására és fejlesztésére, amelyek bár nem részei a TEN-T hálózatnak, párhuzamos és azt kiegészítő, fenntartható közlekedési projekteknek számítanak, és ezért számolni kell velük az uniós finanszírozásban. |
| --- | --- |

2.6

Jelenleg, amikor késnek az állami beruházások, az RB úgy véli, hogy kiemelt projektekként ösztönözni kellene a TEN-T hálózatba tartozó nagy sebességű vasúti tengelyek kialakítását. Hasonlóképpen meg kell erősíteni a TEN-T kiegészítő vasútvonalait. Ehhez hangsúlyt kell fektetni azon vasútvonal-projektek meghatározására és fejlesztésére, amelyek bár nem részei a TEN-T hálózatnak, párhuzamos és azt kiegészítő, fenntartható közlekedési projekteknek számítanak, és ezért számolni kell velük az uniós finanszírozásban.

| 2.7 | A Régiók Bizottsága üdvözli az Európai Bizottság javaslatát az infrastruktúrahasználat intelligens díjfizetési rendszereire vonatkozóan, valamint azon elképzeléseit, amelyek a városi és az érzékeny területeken (sérülékeny régiók) a kapacitások piaccal összeegyeztethető eszközök (például a tranzitjogokkal való kereskedelem) révén való újraelosztásához kapcsolódnak. |
| --- | --- |

2.7

A Régiók Bizottsága üdvözli az Európai Bizottság javaslatát az infrastruktúrahasználat intelligens díjfizetési rendszereire vonatkozóan, valamint azon elképzeléseit, amelyek a városi és az érzékeny területeken (sérülékeny régiók) a kapacitások piaccal összeegyeztethető eszközök (például a tranzitjogokkal való kereskedelem) révén való újraelosztásához kapcsolódnak.

| 2.8 | Bár szilárdan támogatni kell a fehér könyv kezdeményezéseit, a legfenntarthatóbb, pl. a vasúti és a vízi közlekedési módok fejlődésének elősegítése érdekében figyelembe kell venni, hogy számos régió nem rendelkezik megfelelő vasúti és tengeri infrastruktúrákkal, ezért a közúti közlekedésről környezeti szempontból fenntarthatóbb módokra történő áttérés jelentős beruházásokat igényel az említett infrastruktúrákba. |
| --- | --- |

2.8

Bár szilárdan támogatni kell a fehér könyv kezdeményezéseit, a legfenntarthatóbb, pl. a vasúti és a vízi közlekedési módok fejlődésének elősegítése érdekében figyelembe kell venni, hogy számos régió nem rendelkezik megfelelő vasúti és tengeri infrastruktúrákkal, ezért a közúti közlekedésről környezeti szempontból fenntarthatóbb módokra történő áttérés jelentős beruházásokat igényel az említett infrastruktúrákba.

3.   Légi közlekedés

| 3.1 | A Régiók Bizottsága üdvözli a regionális repülőterekkel és a „fapados” légitársaságokkal kapcsolatban tapasztalható új fejlődési lendületet, amivel az utóbbi években a légi utasszállítás elérhetőbbé vált, és valós alternatívát kínál a nagy távolságra történő szárazföldi utasszállítással szemben. Nem szabad azonban figyelmen kívül hagynunk e változások kedvezőtlen kísérőjelenségeit. |
| --- | --- |

3.1

A Régiók Bizottsága üdvözli a regionális repülőterekkel és a „fapados” légitársaságokkal kapcsolatban tapasztalható új fejlődési lendületet, amivel az utóbbi években a légi utasszállítás elérhetőbbé vált, és valós alternatívát kínál a nagy távolságra történő szárazföldi utasszállítással szemben. Nem szabad azonban figyelmen kívül hagynunk e változások kedvezőtlen kísérőjelenségeit.

| 3.2 | Előző véleményei folytatásaként az RB hangsúlyozza a regionális repülőterek fontos szerepét a regionális fejlődés és a területi kohézió szempontjából (a régiók összekapcsolása, nagyobb mobilitás, a szabad mozgás kihasználásának lehetősége, a külső és kevésbé fejlett régiók rehabilitálása). E tekintetben az RB üdvözli az Európai Bizottság javaslatát, melynek célja, hogy kedvezőbb feltételeket teremtsen a légi közlekedés potenciáljának jobb fejlődése érdekében a légi közlekedési piac régióközi szegmensének szintjén. |
| --- | --- |

3.2

Előző véleményei folytatásaként az RB hangsúlyozza a regionális repülőterek fontos szerepét a regionális fejlődés és a területi kohézió szempontjából (a régiók összekapcsolása, nagyobb mobilitás, a szabad mozgás kihasználásának lehetősége, a külső és kevésbé fejlett régiók rehabilitálása). E tekintetben az RB üdvözli az Európai Bizottság javaslatát, melynek célja, hogy kedvezőbb feltételeket teremtsen a légi közlekedés potenciáljának jobb fejlődése érdekében a légi közlekedési piac régióközi szegmensének szintjén.

| 3.3 | Ugyanakkor az RB emlékeztet korábbi felszólításaira az állami támogatások terén szükséges átláthatóság és támogathatóság, valamint a területi önkormányzatoknak a regionális repülőterek és az új, régiók közötti összeköttetések biztosítását lehetővé tevő finanszírozási kapacitása közötti kiegyensúlyozottabb megközelítés érdekében. |
| --- | --- |

3.3

Ugyanakkor az RB emlékeztet korábbi felszólításaira az állami támogatások terén szükséges átláthatóság és támogathatóság, valamint a területi önkormányzatoknak a regionális repülőterek és az új, régiók közötti összeköttetések biztosítását lehetővé tevő finanszírozási kapacitása közötti kiegyensúlyozottabb megközelítés érdekében.

| 3.4 | A legkülső régiók, amelyek számára a tengeri és a légi közlekedés jelenti az egyetlen összeköttetést az Unió és a világ többi területével, különleges helyzetük miatt meg kell hogy kapják a szükséges felmentéseket az e közlekedési módokat érintő, éghajlatváltozás elleni küzdelemmel kapcsolatos intézkedések alól, mivel üvegházhatásúgáz-kibocsátásuk e két szektor közösségi összértékében mindössze 0,5 %-ot tesz ki, és ez semmiféleképpen nem akadályozza az Európai Unió által e téren tett kötelezettségvállalások teljesítését. |
| --- | --- |

3.4

A legkülső régiók, amelyek számára a tengeri és a légi közlekedés jelenti az egyetlen összeköttetést az Unió és a világ többi területével, különleges helyzetük miatt meg kell hogy kapják a szükséges felmentéseket az e közlekedési módokat érintő, éghajlatváltozás elleni küzdelemmel kapcsolatos intézkedések alól, mivel üvegházhatásúgáz-kibocsátásuk e két szektor közösségi összértékében mindössze 0,5 %-ot tesz ki, és ez semmiféleképpen nem akadályozza az Európai Unió által e téren tett kötelezettségvállalások teljesítését.

4.   Tengeri és belvízi közlekedés

| 4.1 | A Régiók Bizottsága kedvezően fogadja az Európai Bizottság ajánlását, mely szerint a rövid távú tengeri közlekedést és a „tengeri autópályákat” tovább kell fejleszteni mint a közúti közlekedés alternatíváit. Megjegyzi, hogy korábban már kérte, hogy: |
| --- | --- |

4.1

A Régiók Bizottsága kedvezően fogadja az Európai Bizottság ajánlását, mely szerint a rövid távú tengeri közlekedést és a „tengeri autópályákat” tovább kell fejleszteni mint a közúti közlekedés alternatíváit. Megjegyzi, hogy korábban már kérte, hogy:

| 4.2 | a 2007-2013 közötti időszakra szóló operatív programok tartalmazzák a tengeri közlekedést elősegítő projektek végrehajtását (szennyezés elleni küzdelem, a közlekedés biztonsága, a vízi utak infrastruktúrájának kezelése), |
| --- | --- |

4.2

a 2007-2013 közötti időszakra szóló operatív programok tartalmazzák a tengeri közlekedést elősegítő projektek végrehajtását (szennyezés elleni küzdelem, a közlekedés biztonsága, a vízi utak infrastruktúrájának kezelése),

| 4.3 | tegyenek nagyobb erőfeszítéseket a kapacitás javítása és a kikötői berendezésekhez történő szárazföldi hozzáférés infrastruktúráinak fejlesztése, valamint a terjesztési logisztika hálózatainak kiépítése érdekében, különös figyelemmel a szigetek érdekeire, |
| --- | --- |

4.3

tegyenek nagyobb erőfeszítéseket a kapacitás javítása és a kikötői berendezésekhez történő szárazföldi hozzáférés infrastruktúráinak fejlesztése, valamint a terjesztési logisztika hálózatainak kiépítése érdekében, különös figyelemmel a szigetek érdekeire,

| 4.4 | az Unió szigeteit ténylegesen kapcsolják össze a „tengeri autópályák” rendszerével a közös piachoz való hozzáférésük érdekében. |
| --- | --- |

4.4

az Unió szigeteit ténylegesen kapcsolják össze a „tengeri autópályák” rendszerével a közös piachoz való hozzáférésük érdekében.

| 4.5 | Ezenkívül az RB helyesli az Európai Bizottság azon javaslatát, mely szerint ki kell dolgozni a „közös európai tengeri térség” átfogó fejlesztési stratégiáját, hogy az hozzájárulhasson a terület közös piacának fejlődéséhez. |
| --- | --- |

4.5

Ezenkívül az RB helyesli az Európai Bizottság azon javaslatát, mely szerint ki kell dolgozni a „közös európai tengeri térség” átfogó fejlesztési stratégiáját, hogy az hozzájárulhasson a terület közös piacának fejlődéséhez.

| 4.6 | Az RB üdvözli a kikötőkre vonatkozó intézkedéseket is, és hangot ad azon kívánságának, hogy részt vehessen a kidolgozást megelőző vitában. Ezen túlmenően emlékeztetni kíván a kikötők és városaik vagy régióik közötti kapcsolatok fontosságára. |
| --- | --- |

4.6

Az RB üdvözli a kikötőkre vonatkozó intézkedéseket is, és hangot ad azon kívánságának, hogy részt vehessen a kidolgozást megelőző vitában. Ezen túlmenően emlékeztetni kíván a kikötők és városaik vagy régióik közötti kapcsolatok fontosságára.

| 4.7 | Az RB támogatásáról biztosítja a nagy fontosságú tengeri kikötővel rendelkező régiókat és városokat, melyek szárazföldi közlekedési infrastruktúráikat ténylegesen be kívánják kapcsolni a TEN-T hálózatba, és integrálni kívánják azokat a nagy távolságú transzkontinentális szárazföldi közlekedési tengelyekbe („landbridges”). |
| --- | --- |

4.7

Az RB támogatásáról biztosítja a nagy fontosságú tengeri kikötővel rendelkező régiókat és városokat, melyek szárazföldi közlekedési infrastruktúráikat ténylegesen be kívánják kapcsolni a TEN-T hálózatba, és integrálni kívánják azokat a nagy távolságú transzkontinentális szárazföldi közlekedési tengelyekbe („landbridges”).

| 4.8 | Egyébiránt az RB rámutat arra, hogy a belvízi közlekedést sokáig alábecsülték mint a szárazföldi közlekedés alternatíváját, és üdvözli az Európai Bizottság azon javaslatát, melynek célja egy e szállítási mód fejlesztésének előmozdítására hivatott program létrehozása. Ugyanakkor, utalva az Európai Bizottság javaslatára, mely szerint növelni kell a különböző közösségi politikák közötti szinergiákat (közlekedéspolitika, energiapolitika, környezetvédelmi politika), az RB kiemeli a belvízi utak kialakításának terén több alkalommal megfigyelt alapvető inkoherenciát: ehhez a belvízi utak létrehozására és a folyami szállítás fejlesztésére lenne szükség mintegy a közúti közlekedés alternatívájaként, ezek az intézkedések ugyanakkor nem valósíthatók meg a túlzásba vitt környezetvédelmi követelményeken alapuló rendelkezések miatt. |
| --- | --- |

4.8

Egyébiránt az RB rámutat arra, hogy a belvízi közlekedést sokáig alábecsülték mint a szárazföldi közlekedés alternatíváját, és üdvözli az Európai Bizottság azon javaslatát, melynek célja egy e szállítási mód fejlesztésének előmozdítására hivatott program létrehozása. Ugyanakkor, utalva az Európai Bizottság javaslatára, mely szerint növelni kell a különböző közösségi politikák közötti szinergiákat (közlekedéspolitika, energiapolitika, környezetvédelmi politika), az RB kiemeli a belvízi utak kialakításának terén több alkalommal megfigyelt alapvető inkoherenciát: ehhez a belvízi utak létrehozására és a folyami szállítás fejlesztésére lenne szükség mintegy a közúti közlekedés alternatívájaként, ezek az intézkedések ugyanakkor nem valósíthatók meg a túlzásba vitt környezetvédelmi követelményeken alapuló rendelkezések miatt.

| 4.9 | Az RB úgy véli, hogy a tengeri autópályák fejlesztését célzó intézkedések sorában átfogó elemzést kell végezni arról, hogy ezek milyen hatást gyakorolnak a meglévő kikötői rendszerekre, meghatározva, hogy milyen formában lehet ellensúlyozni az esetleges káros hatásokat, és azt, hogy honnan teremtik elő a szükséges támogatásokat a periférikus és elszigetelt helyzetből adódó körülmények ellensúlyozására. |
| --- | --- |

4.9

Az RB úgy véli, hogy a tengeri autópályák fejlesztését célzó intézkedések sorában átfogó elemzést kell végezni arról, hogy ezek milyen hatást gyakorolnak a meglévő kikötői rendszerekre, meghatározva, hogy milyen formában lehet ellensúlyozni az esetleges káros hatásokat, és azt, hogy honnan teremtik elő a szükséges támogatásokat a periférikus és elszigetelt helyzetből adódó körülmények ellensúlyozására.

| 4.10 | A Régiók Bizottsága szükségesnek tartja, hogy a tengeri autópályáknak adható támogatásokat szabályozó jövőbeni rendeletekben hivatalosan írják elő a régiók részvételét. |
| --- | --- |

4.10

A Régiók Bizottsága szükségesnek tartja, hogy a tengeri autópályáknak adható támogatásokat szabályozó jövőbeni rendeletekben hivatalosan írják elő a régiók részvételét.

5.   Városi közlekedés és regionális közlekedési rendszerek

| 5.1 | A Régiók Bizottsága emlékeztet arra, hogy a városi közlekedés területén, jobban, mint bárhol másutt, azt a nézetet kell elfogadni, mely szerint az az ideális helyzet, ha közlekedési eszköz nélkül tudunk helyet változtatni. E tekintetben nem csupán a közlekedési ágazatban kell speciális intézkedéseket elfogadni, hanem a politikai döntéshozatal más területein is, mint például a városrendezés, a regionális fejlesztés vagy a lakáspolitika terén. Ez különösképpen igaz az új tagállamokra, ahol igen gyakran olyan eszközök létrehozásáról van szó, amelyekkel megkönnyíthető a szakmai okokból történő költözés, a lakáspiac liberalizációja, stb. |
| --- | --- |

5.1

A Régiók Bizottsága emlékeztet arra, hogy a városi közlekedés területén, jobban, mint bárhol másutt, azt a nézetet kell elfogadni, mely szerint az az ideális helyzet, ha közlekedési eszköz nélkül tudunk helyet változtatni. E tekintetben nem csupán a közlekedési ágazatban kell speciális intézkedéseket elfogadni, hanem a politikai döntéshozatal más területein is, mint például a városrendezés, a regionális fejlesztés vagy a lakáspolitika terén. Ez különösképpen igaz az új tagállamokra, ahol igen gyakran olyan eszközök létrehozásáról van szó, amelyekkel megkönnyíthető a szakmai okokból történő költözés, a lakáspiac liberalizációja, stb.

| 5.2 | A Régiók Bizottsága üdvözli az Európai Bizottság javaslatát a városi közlekedésről szóló zöld könyv kidolgozására, és az európai régiók és városok képviselőjeként készen áll arra, hogy igen aktív módon részt vegyen az érdekeltek a végső dokumentum elfogadását minden bizonnyal megelőző vitájában. |
| --- | --- |

5.2

A Régiók Bizottsága üdvözli az Európai Bizottság javaslatát a városi közlekedésről szóló zöld könyv kidolgozására, és az európai régiók és városok képviselőjeként készen áll arra, hogy igen aktív módon részt vegyen az érdekeltek a végső dokumentum elfogadását minden bizonnyal megelőző vitájában.

| 5.3 | Ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy a városi és regionális közlekedési rendszerek annál eredményesebbek, minél jobban megfelelnek a helyi igényeknek. Ezért különösen nehéz – szemben a transzeurópai közlekedéssel – bármiféle beavatkozás vagy harmonizáció tervbe vétele ezen a területen. A szubszidiaritás elvének értelmében az Unió szerepe ezen a téren a szaktudás megosztása és olyan programok létrehozása, amelyek lehetővé teszik a kipróbált gyakorlatok megosztását és bevezetését, illetve az innovatív megközelítések értékelése (a közlekedés szervezése, intelligens rendszerek, ökonómiai és energetikai szempontból megfelelő üzemanyagok, a mobilitás mint a regionális fejlődés feltétele stb.). |
| --- | --- |

5.3

Ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy a városi és regionális közlekedési rendszerek annál eredményesebbek, minél jobban megfelelnek a helyi igényeknek. Ezért különösen nehéz – szemben a transzeurópai közlekedéssel – bármiféle beavatkozás vagy harmonizáció tervbe vétele ezen a területen. A szubszidiaritás elvének értelmében az Unió szerepe ezen a téren a szaktudás megosztása és olyan programok létrehozása, amelyek lehetővé teszik a kipróbált gyakorlatok megosztását és bevezetését, illetve az innovatív megközelítések értékelése (a közlekedés szervezése, intelligens rendszerek, ökonómiai és energetikai szempontból megfelelő üzemanyagok, a mobilitás mint a regionális fejlődés feltétele stb.).

| 5.4 | A közlekedési problémák főként a nagyvárosokat, a városi agglomerációkat és az elővárosokat érintik, és ezen területek magas fokú urbanizációja miatt igen költséges a közlekedési infrastruktúrák kiépítése és modernizálása. Emiatt igen nagy figyelmet kell fordítani ezeknek az infrastruktúráknak a fejlesztésére és korszerű technológiákkal való felszerelésére valamennyi szinten, valamint azoknak az infrastruktúráknak a támogatására, amelyek nem tartoznak közvetlenül a TEN-T-hez. Hangsúlyozzuk a kevéssé szennyező városi közlekedés támogatásának szükségességét azzal a céllal, hogy hozzájáruljunk a városainkat sújtó szennyezés csökkentéséhez, és ezáltal javuljon a városlakók életminősége. A Régiók Bizottsága arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a tervezett városi közlekedésről szóló zöld könyv elkészítésekor ezeket a szempontokat is vegye figyelembe az elemzés során. |
| --- | --- |

5.4

A közlekedési problémák főként a nagyvárosokat, a városi agglomerációkat és az elővárosokat érintik, és ezen területek magas fokú urbanizációja miatt igen költséges a közlekedési infrastruktúrák kiépítése és modernizálása. Emiatt igen nagy figyelmet kell fordítani ezeknek az infrastruktúráknak a fejlesztésére és korszerű technológiákkal való felszerelésére valamennyi szinten, valamint azoknak az infrastruktúráknak a támogatására, amelyek nem tartoznak közvetlenül a TEN-T-hez. Hangsúlyozzuk a kevéssé szennyező városi közlekedés támogatásának szükségességét azzal a céllal, hogy hozzájáruljunk a városainkat sújtó szennyezés csökkentéséhez, és ezáltal javuljon a városlakók életminősége. A Régiók Bizottsága arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a tervezett városi közlekedésről szóló zöld könyv elkészítésekor ezeket a szempontokat is vegye figyelembe az elemzés során.

| 5.5 | A Régiók Bizottsága arra kéri az Európai Bizottságot, hogy kifejezetten a városi közlekedésre helyezze a hangsúlyt, és vizsgálja meg, hogy a 2007-2013-as időszakra vonatkozó operatív programok megfelelő figyelmet szentelnek-e a városi közlekedésnek és megfelelő pénzügyi eszközöket irányoznak-e elő arra. A Régiók Bizottsága hangsúlyozza, hogy a városi közlekedés is van olyan fontos, mint a transzeurópai közlekedési hálózatok, mivel a közlekedési áramlatok nagy részének kiinduló- és végpontja városban van, és ezért a legszűkebb keresztmetszeteket a városok alkotják. Emiatt a jó minőségű városi közlekedés az EU versenyképességének és egyúttal az egész lisszaboni stratégiának egyik alapvető feltétele, mind a javak, mind a munkaerő szabad mozgásának szempontjából. |
| --- | --- |

5.5

A Régiók Bizottsága arra kéri az Európai Bizottságot, hogy kifejezetten a városi közlekedésre helyezze a hangsúlyt, és vizsgálja meg, hogy a 2007-2013-as időszakra vonatkozó operatív programok megfelelő figyelmet szentelnek-e a városi közlekedésnek és megfelelő pénzügyi eszközöket irányoznak-e elő arra. A Régiók Bizottsága hangsúlyozza, hogy a városi közlekedés is van olyan fontos, mint a transzeurópai közlekedési hálózatok, mivel a közlekedési áramlatok nagy részének kiinduló- és végpontja városban van, és ezért a legszűkebb keresztmetszeteket a városok alkotják. Emiatt a jó minőségű városi közlekedés az EU versenyképességének és egyúttal az egész lisszaboni stratégiának egyik alapvető feltétele, mind a javak, mind a munkaerő szabad mozgásának szempontjából.

| 5.6 | Az RB úgy véli, hogy a nagyvárosokba bevezető utakon kialakuló fennakadások megszüntetése érdekében nagy P + R parkolókat kell kialakítani a városhatároknál, ahol elegendő – az autó letételét vonzóvá tévő – parkolóhely áll rendelkezésre, hogy a várost személygépkocsival megközelítő polgárok itt leparkolva jelentősebb időveszteség nélkül tömegközlekedési eszközzel folytassák útjukat. |
| --- | --- |

5.6

Az RB úgy véli, hogy a nagyvárosokba bevezető utakon kialakuló fennakadások megszüntetése érdekében nagy P + R parkolókat kell kialakítani a városhatároknál, ahol elegendő – az autó letételét vonzóvá tévő – parkolóhely áll rendelkezésre, hogy a várost személygépkocsival megközelítő polgárok itt leparkolva jelentősebb időveszteség nélkül tömegközlekedési eszközzel folytassák útjukat.

6.   Az infrastruktúra optimalizálása és a hálózatok megközelíthetősége

| 6.1 | A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy a transzeurópai közlekedés fenntarthatósága érdekében a legsürgetőbb cél, a TEN-T transzeurópai hálózat befejezése és az újabb infrastruktúrák kialakítása mellett, a meglévő infrastruktúrák kapacitásában rejlő tartalékok szisztematikus kihasználását lehetővé tevő feltételek javítása. |
| --- | --- |

6.1

A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy a transzeurópai közlekedés fenntarthatósága érdekében a legsürgetőbb cél, a TEN-T transzeurópai hálózat befejezése és az újabb infrastruktúrák kialakítása mellett, a meglévő infrastruktúrák kapacitásában rejlő tartalékok szisztematikus kihasználását lehetővé tevő feltételek javítása.

| 6.2 | Az RB határozottan üdvözli azt, hogy az Európai Bizottság kiemelten szükségesnek tartja a közlekedéshez kapcsolódó zsúfoltság csökkentését és a megközelíthetőség javítását. Az RB véleménye szerint ez elengedhetetlen feltétele annak, hogy a szabad mozgás jogával járó lehetőségeket teljes mértékben kihasználhassuk, és hogy nagyobb területi kohéziót érhessünk el. |
| --- | --- |

6.2

Az RB határozottan üdvözli azt, hogy az Európai Bizottság kiemelten szükségesnek tartja a közlekedéshez kapcsolódó zsúfoltság csökkentését és a megközelíthetőség javítását. Az RB véleménye szerint ez elengedhetetlen feltétele annak, hogy a szabad mozgás jogával járó lehetőségeket teljes mértékben kihasználhassuk, és hogy nagyobb területi kohéziót érhessünk el.

| 6.3 | Mindazonáltal a Régiók Bizottsága nem osztja az Európai Bizottság azon véleményét, mely szerint Európa közlekedési hálózata sűrű, és az infrastruktúra általánosságban jó minőségű. Az RB kiemeli az EU-15 és az EU+10 közlekedési infrastruktúrája közötti minőségi különbségeket. Ugyanakkor megállapítja, hogy a 2004-es bővítés óta az új tagállamokban tapasztalható forgalomnövekedés miatt a közlekedési hálózatok állapota egyre romlik, és az EU-15 és az EU+10 közötti különbség azóta csak nő. Következésképp a Régiók Bizottsága kéri, hogy a javasolt teendők között, a fehér könyv félidei felülvizsgálatának keretében szerepeljen az EU-27 közlekedési infrastruktúrája állapotának alapos és részletes értékelése, hogy az európai intézmények helytálló adatokat kapjanak a döntéshozatalhoz. |
| --- | --- |

6.3

Mindazonáltal a Régiók Bizottsága nem osztja az Európai Bizottság azon véleményét, mely szerint Európa közlekedési hálózata sűrű, és az infrastruktúra általánosságban jó minőségű. Az RB kiemeli az EU-15 és az EU+10 közlekedési infrastruktúrája közötti minőségi különbségeket. Ugyanakkor megállapítja, hogy a 2004-es bővítés óta az új tagállamokban tapasztalható forgalomnövekedés miatt a közlekedési hálózatok állapota egyre romlik, és az EU-15 és az EU+10 közötti különbség azóta csak nő. Következésképp a Régiók Bizottsága kéri, hogy a javasolt teendők között, a fehér könyv félidei felülvizsgálatának keretében szerepeljen az EU-27 közlekedési infrastruktúrája állapotának alapos és részletes értékelése, hogy az európai intézmények helytálló adatokat kapjanak a döntéshozatalhoz.

| 6.4 | Ezzel párhuzamosan az RB óva int az újabb szűk keresztmetszetek esetleges megjelenésétől a nagy globális közlekedési tengelyek mentén a határ menti zónákban és az elszigetelt külső régiókban az Unió új külső határai mentén. Ezért alapvető fontosságúnak látszik a TEN-T hálózatok felülvizsgálati folyamatának befejezése, mely javasolja, hogy ezeket a hálózatokat terjesszék ki az EU-val szomszédos régiókra és országokra. |
| --- | --- |

6.4

Ezzel párhuzamosan az RB óva int az újabb szűk keresztmetszetek esetleges megjelenésétől a nagy globális közlekedési tengelyek mentén a határ menti zónákban és az elszigetelt külső régiókban az Unió új külső határai mentén. Ezért alapvető fontosságúnak látszik a TEN-T hálózatok felülvizsgálati folyamatának befejezése, mely javasolja, hogy ezeket a hálózatokat terjesszék ki az EU-val szomszédos régiókra és országokra.

| 6.5 | A Régiók Bizottsága aktívan támogatja a közlekedési infrastruktúrák fejlesztésére kidolgozott, főként határokon átnyúló regionális terveket, és felkéri az Európai Bizottságot, hogy továbbra is nyújtson kedvező feltételeket a programokon keresztül, melyekkel lehetővé válik a 2007-2013-as kohéziós politika forrásainak felhasználása, továbbá a régióközi együttműködést segítő programok által. |
| --- | --- |

6.5

A Régiók Bizottsága aktívan támogatja a közlekedési infrastruktúrák fejlesztésére kidolgozott, főként határokon átnyúló regionális terveket, és felkéri az Európai Bizottságot, hogy továbbra is nyújtson kedvező feltételeket a programokon keresztül, melyekkel lehetővé válik a 2007-2013-as kohéziós politika forrásainak felhasználása, továbbá a régióközi együttműködést segítő programok által.

| 6.6 | Az RB arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy pénzügyi (a TEN-T hálózatoknak rendelt költségvetés, EBB, EBRD, PPP stb.) és intézményi (európai koordinátor) eszközökkel hozzon létre egy olyan programot, amely támogatja egyrészt a határokon átnyúló szűk keresztmetszetek gyors megszüntetésére irányuló beavatkozásokat, másrészt a még hiányzó összeköttetések pótlását a mind TEN-T hálózatok 2004-ben meghatározott 30 európai érdekű, elsődleges tengelyének a keretében, mind pedig az utólag felfedezett hiányosságok tekintetében, és így a TEN-T hálózatok valóban homogén zónát alkothassanak. Ezen a területen ugyanis az állami közlekedéspolitikák hosszú ideje hatástalannak bizonyulnak, ami különösen kedvezőtlen a regionális fejlődésre, a területi kohézió megvalósítására, a szabad mozgás kihasználásának lehetőségére és a határokon átnyúló együttműködésre nézve. Továbbá finanszírozási mechanizmusokat kell biztosítani a TEN-T egyéb kiegészítő projektjei számára is, különösen azokra, amelyek a hozzáférhetőség javítását célozzák: szárazföldi és vasúti összeköttetésekre, a kikötőkhöz vezető útvonalakra, a módközi váltás helyszínén logisztikai területekre, a városokba vezető útvonalakra stb. |
| --- | --- |

6.6

Az RB arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy pénzügyi (a TEN-T hálózatoknak rendelt költségvetés, EBB, EBRD, PPP stb.) és intézményi (európai koordinátor) eszközökkel hozzon létre egy olyan programot, amely támogatja egyrészt a határokon átnyúló szűk keresztmetszetek gyors megszüntetésére irányuló beavatkozásokat, másrészt a még hiányzó összeköttetések pótlását a mind TEN-T hálózatok 2004-ben meghatározott 30 európai érdekű, elsődleges tengelyének a keretében, mind pedig az utólag felfedezett hiányosságok tekintetében, és így a TEN-T hálózatok valóban homogén zónát alkothassanak. Ezen a területen ugyanis az állami közlekedéspolitikák hosszú ideje hatástalannak bizonyulnak, ami különösen kedvezőtlen a regionális fejlődésre, a területi kohézió megvalósítására, a szabad mozgás kihasználásának lehetőségére és a határokon átnyúló együttműködésre nézve. Továbbá finanszírozási mechanizmusokat kell biztosítani a TEN-T egyéb kiegészítő projektjei számára is, különösen azokra, amelyek a hozzáférhetőség javítását célozzák: szárazföldi és vasúti összeköttetésekre, a kikötőkhöz vezető útvonalakra, a módközi váltás helyszínén logisztikai területekre, a városokba vezető útvonalakra stb.

| 6.7 | A Régiók Bizottsága egyébiránt felhívja a figyelmet a TEN-T páneurópai folyosóinak nyugat-keleti és észak-déli tengelye közötti egyensúly visszaállításának fontosságára. Javasolja, hogy – a Balti-tenger és a Földközi-tenger tengeri kikötői lehetőségeinek jobb kihasználása érdekében – a TEN-T hálózat következő bővítésekor vegyék figyelembe az INTERREG IIIB „A-B Landbridge” projekt eredményeit, amely külön ezzel a kérdéssel foglalkozik, és amelyben olasz, osztrák, cseh, német és lengyel régiók, illetve tágabb értelmezésben harmadik országok, Norvégia és Horvátország vesznek részt. |
| --- | --- |

6.7

A Régiók Bizottsága egyébiránt felhívja a figyelmet a TEN-T páneurópai folyosóinak nyugat-keleti és észak-déli tengelye közötti egyensúly visszaállításának fontosságára. Javasolja, hogy – a Balti-tenger és a Földközi-tenger tengeri kikötői lehetőségeinek jobb kihasználása érdekében – a TEN-T hálózat következő bővítésekor vegyék figyelembe az INTERREG IIIB „A-B Landbridge” projekt eredményeit, amely külön ezzel a kérdéssel foglalkozik, és amelyben olasz, osztrák, cseh, német és lengyel régiók, illetve tágabb értelmezésben harmadik országok, Norvégia és Horvátország vesznek részt.

7.   Interoperabilitás és a szállítási módok összehangolása

| 7.1 | Az RB fenntartással fogadja a módközi közlekedés elképzelését, amint az az európai közlekedésről szóló fehér könyv félidei felülvizsgálatában szerepel, és osztja azt a véleményt, mely szerint minden szállítási módnak külön szerepe van az európai közlekedési rendszerben. Kizárólag a különböző szállítási módok közötti tényleges interoperabilitással érhető el, azonos piaci feltételek között, a közlekedés természetes optimalizálódása. Valójában csak egyetlen szállítás létezik (a szállítási szolgáltatás igénye), amely a leginkább megközelíthető szállítási kínálatot használja („szállítási mód”). Európában a közlekedés helyzete csak oly módon javítható, ha azonos feltételeket biztosítunk minden szállítási „mód” számára, anélkül, hogy bármelyiknek is kedveznénk. Az a sajnálatos tény, hogy a közúti szállítás igen közkedvelt, még a szállítási piac olyan szegmenseiben is, amelyekben ökológiai okokból a vasúti, folyami, illetve módközi szállítás lenne megfelelőbb, nem csupán a különböző szállítási módok közötti harmonizáció hiányának, a külső költségeknek, a vasúthálózat befejezetlen interoperabilitásának vagy a vasúti ágazat átalakítása hiányának tudható be, hanem a vasúti szállítás és a módközi közlekedés elégtelen technikai szintjének is. Emiatt nemcsak a telematikus és információs rendszerekben kell támogatni a kutatást és a fejlesztést, hanem a vasúti közlekedés és a módközi közlekedés irányítási rendszereinek technológiája, a hatékony szabványosítás, az egységesítés és a hitelesítés területein is. |
| --- | --- |

7.1

Az RB fenntartással fogadja a módközi közlekedés elképzelését, amint az az európai közlekedésről szóló fehér könyv félidei felülvizsgálatában szerepel, és osztja azt a véleményt, mely szerint minden szállítási módnak külön szerepe van az európai közlekedési rendszerben. Kizárólag a különböző szállítási módok közötti tényleges interoperabilitással érhető el, azonos piaci feltételek között, a közlekedés természetes optimalizálódása. Valójában csak egyetlen szállítás létezik (a szállítási szolgáltatás igénye), amely a leginkább megközelíthető szállítási kínálatot használja („szállítási mód”). Európában a közlekedés helyzete csak oly módon javítható, ha azonos feltételeket biztosítunk minden szállítási „mód” számára, anélkül, hogy bármelyiknek is kedveznénk. Az a sajnálatos tény, hogy a közúti szállítás igen közkedvelt, még a szállítási piac olyan szegmenseiben is, amelyekben ökológiai okokból a vasúti, folyami, illetve módközi szállítás lenne megfelelőbb, nem csupán a különböző szállítási módok közötti harmonizáció hiányának, a külső költségeknek, a vasúthálózat befejezetlen interoperabilitásának vagy a vasúti ágazat átalakítása hiányának tudható be, hanem a vasúti szállítás és a módközi közlekedés elégtelen technikai szintjének is. Emiatt nemcsak a telematikus és információs rendszerekben kell támogatni a kutatást és a fejlesztést, hanem a vasúti közlekedés és a módközi közlekedés irányítási rendszereinek technológiája, a hatékony szabványosítás, az egységesítés és a hitelesítés területein is.

| 7.2 | Az RB azonban fel kívánja hívni a figyelmet arra, hogy elkötelezte magát a legkevésbé szennyező közlekedési módokra történő váltást célzó önkéntes európai politika iránt, az Európai Unió kiotói jegyzőkönyvben vállalt kötelezettségeinek keretén belül. |
| --- | --- |

7.2

Az RB azonban fel kívánja hívni a figyelmet arra, hogy elkötelezte magát a legkevésbé szennyező közlekedési módokra történő váltást célzó önkéntes európai politika iránt, az Európai Unió kiotói jegyzőkönyvben vállalt kötelezettségeinek keretén belül.

| 7.3 | A 7.1. pontban leírtak alapján a Régiók Bizottsága azt javasolja, hogy folytassák a közlekedés külső költségeinek internalizálását célzó szabályok kidolgozását és végrehajtását. A cél egy közös európai keret felállítása ingyenesen hozzáférhető, fizetős közúti infrastruktúra és dinamikus, fizetős vasúti pályák létrehozására, ami a tényleges módközi verseny gyakorlásának szükséges feltétele. A használati díjaknak nem csupán az infrastruktúra építési és karbantartási költségeit kellene fedezniük (bár az átmeneti gazdaságokban ez jelentős bevételi forrás lehet), hanem olyan eszközt is kellene, hogy jelentsenek, amely automatikusan igazodik az infrastruktúrára való igényhez, így optimalizálja a használat szintjét és figyelembe veszi minden egyes közlekedési mód összes külső és belső költségét, ideértve a környezetvédelmi költségeket is. A használati díjak, mivel beépülnek a termékek árába, a piac, és különösen a túlzott szállítási igények szabályozásának természetes eszközévé kellene, hogy váljanak, mivel így az lesz a legjobb szállítási művelet, amelyikre nem kerül sor. |
| --- | --- |

7.3

A 7.1. pontban leírtak alapján a Régiók Bizottsága azt javasolja, hogy folytassák a közlekedés külső költségeinek internalizálását célzó szabályok kidolgozását és végrehajtását. A cél egy közös európai keret felállítása ingyenesen hozzáférhető, fizetős közúti infrastruktúra és dinamikus, fizetős vasúti pályák létrehozására, ami a tényleges módközi verseny gyakorlásának szükséges feltétele. A használati díjaknak nem csupán az infrastruktúra építési és karbantartási költségeit kellene fedezniük (bár az átmeneti gazdaságokban ez jelentős bevételi forrás lehet), hanem olyan eszközt is kellene, hogy jelentsenek, amely automatikusan igazodik az infrastruktúrára való igényhez, így optimalizálja a használat szintjét és figyelembe veszi minden egyes közlekedési mód összes külső és belső költségét, ideértve a környezetvédelmi költségeket is. A használati díjak, mivel beépülnek a termékek árába, a piac, és különösen a túlzott szállítási igények szabályozásának természetes eszközévé kellene, hogy váljanak, mivel így az lesz a legjobb szállítási művelet, amelyikre nem kerül sor.

| 7.4 | A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy az új intelligens díjfizetési rendszereknek lehetővé kellene tenniük a forgalomáramlás optimalizálását, az infrastruktúra használatának hatékonyságát és a telítettség elkerülését. Csak az átlátható, igazságos, könyvelhető és a külső költségek vonatkozásában is egyértelműen kiszámlázható díjfizetés bevezetését szabad támogatni, amely egyszerű, de megfelelő mértékben variálható használati díjat jelent az infrastruktúrák időbeli és térbeli kihasználtságának optimalizálása érdekében. E használati díjnak azonosnak kell lennie közösségi szinten, és nem járhat azzal, hogy a közlekedés a fizetős infrastruktúrákról átterelődik az ingyenesekre. Ezzel kapcsolatban az RB megismétli a Galileo program támogatását, amely, ha megfelelően végrehajtják az összes tagállamban, ilyen rendszert jelenthet. |
| --- | --- |

7.4

A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy az új intelligens díjfizetési rendszereknek lehetővé kellene tenniük a forgalomáramlás optimalizálását, az infrastruktúra használatának hatékonyságát és a telítettség elkerülését. Csak az átlátható, igazságos, könyvelhető és a külső költségek vonatkozásában is egyértelműen kiszámlázható díjfizetés bevezetését szabad támogatni, amely egyszerű, de megfelelő mértékben variálható használati díjat jelent az infrastruktúrák időbeli és térbeli kihasználtságának optimalizálása érdekében. E használati díjnak azonosnak kell lennie közösségi szinten, és nem járhat azzal, hogy a közlekedés a fizetős infrastruktúrákról átterelődik az ingyenesekre. Ezzel kapcsolatban az RB megismétli a Galileo program támogatását, amely, ha megfelelően végrehajtják az összes tagállamban, ilyen rendszert jelenthet.

| 7.5 | A Régiók Bizottsága a Galileo műholdas navigációs rendszer nagyobb mértékű támogatása, a közlekedés területén való, egész Európára kiterjedő egyenletes használata, valamint a koncepció – főként az új tagállamokban való – jobb támogatása érdekében azt ajánlja az Európai Tanácsnak, hogy ezekbe az innovatív projektekbe jobban vonja bele az új tagállamokat azáltal, hogy szimbolikus jelleggel az egyikük területén hozza létre a GNSS felügyeleti hatóságot. Amennyiben ezt megteszi, azzal eleget tesz a 2003-ban tett informális ígéretének is, mely szerint új európai ügynökségeket kíván létrehozni az Európai Unió új tagállamaiban. |
| --- | --- |

7.5

A Régiók Bizottsága a Galileo műholdas navigációs rendszer nagyobb mértékű támogatása, a közlekedés területén való, egész Európára kiterjedő egyenletes használata, valamint a koncepció – főként az új tagállamokban való – jobb támogatása érdekében azt ajánlja az Európai Tanácsnak, hogy ezekbe az innovatív projektekbe jobban vonja bele az új tagállamokat azáltal, hogy szimbolikus jelleggel az egyikük területén hozza létre a GNSS felügyeleti hatóságot. Amennyiben ezt megteszi, azzal eleget tesz a 2003-ban tett informális ígéretének is, mely szerint új európai ügynökségeket kíván létrehozni az Európai Unió új tagállamaiban.

8.   Logisztika

| 8.1 | Ezenkívül a Régiók Bizottsága hangsúlyozza, hogy a különböző közlekedési módok interoperabilitásának javítása érdekében szükség van a logisztikát támogató intézkedések elfogadására is. A teherszállítás tekintetében a köztulajdonban lévő logisztikai infrastruktúrák az áruszállítási módok interoperabilitásának valóban alapvető tényezői, és ezzel egyidejűleg a szállítási módok és az ipari és kereskedelmi ágazat közötti kölcsönhatás fontos láncszemei. Emiatt lényeges a megfelelő feltételek megteremtése az európai szinten hatékony logisztika fejlődésének biztosításához. |
| --- | --- |

8.1

Ezenkívül a Régiók Bizottsága hangsúlyozza, hogy a különböző közlekedési módok interoperabilitásának javítása érdekében szükség van a logisztikát támogató intézkedések elfogadására is. A teherszállítás tekintetében a köztulajdonban lévő logisztikai infrastruktúrák az áruszállítási módok interoperabilitásának valóban alapvető tényezői, és ezzel egyidejűleg a szállítási módok és az ipari és kereskedelmi ágazat közötti kölcsönhatás fontos láncszemei. Emiatt lényeges a megfelelő feltételek megteremtése az európai szinten hatékony logisztika fejlődésének biztosításához.

| 8.2 | Az RB vállalkozik az európai szállítási logisztikához javasolt stratégiai keret kidolgozásában való részvételre, mivel e szegmens fejlesztése nagy hatással van a regionális fejlesztésre. Ezzel kapcsolatban részt vesz számos területi önkormányzati és regionális fejlesztési stratégiai projektben, városfejlesztési tervben, és szerepet játszik a városi és regionális közlekedési rendszerek kidolgozásában, a regionális repülőterek, a folyami kikötők és a logisztikai központok fejlesztésében, amelyeket mindenképpen az általuk kiszolgált hálózatok részét képező közlekedési infrastruktúráknak kell tekinteni. |
| --- | --- |

8.2

Az RB vállalkozik az európai szállítási logisztikához javasolt stratégiai keret kidolgozásában való részvételre, mivel e szegmens fejlesztése nagy hatással van a regionális fejlesztésre. Ezzel kapcsolatban részt vesz számos területi önkormányzati és regionális fejlesztési stratégiai projektben, városfejlesztési tervben, és szerepet játszik a városi és regionális közlekedési rendszerek kidolgozásában, a regionális repülőterek, a folyami kikötők és a logisztikai központok fejlesztésében, amelyeket mindenképpen az általuk kiszolgált hálózatok részét képező közlekedési infrastruktúráknak kell tekinteni.

| 8.3 | A Régiók Bizottsága üdvözli az Európai Bizottság azon szándékát, hogy 2007-ben cselekvési tervet fogad el a teherszállítás logisztikája tárgyában. A Régiók Bizottsága véleménye szerint az európai teherszállítás logisztikájára vonatkozó keretstratégia kidolgozásánál azt is meg kellene vizsgálni, hogy miképpen lehet elősegíteni a vasutat támogató közlekedéspolitika révén a teherszállítás közúti közlekedésről a vasúti közlekedésre való áthelyezését. Ezen – adóügyi vagy jogi – intézkedések hatását a katalizátorként működő támogatások révén célzottan kellene erősíteni. |
| --- | --- |

8.3

A Régiók Bizottsága üdvözli az Európai Bizottság azon szándékát, hogy 2007-ben cselekvési tervet fogad el a teherszállítás logisztikája tárgyában. A Régiók Bizottsága véleménye szerint az európai teherszállítás logisztikájára vonatkozó keretstratégia kidolgozásánál azt is meg kellene vizsgálni, hogy miképpen lehet elősegíteni a vasutat támogató közlekedéspolitika révén a teherszállítás közúti közlekedésről a vasúti közlekedésre való áthelyezését. Ezen – adóügyi vagy jogi – intézkedések hatását a katalizátorként működő támogatások révén célzottan kellene erősíteni.

9.   Biztonság

| 9.1 | A Régiók Bizottsága elégedetlenségének ad hangot, mivel az EU-25-ök körében hosszú évek óta megfigyelhető javuló tendencia ellenére a közúti balesetekből eredő halálesetek száma még mindig elfogadhatatlanul magas. Fenntartás nélkül támogatja az Európai Bizottságot, amely átfogó közúti biztonsági rendszert kíván kidolgozni, és az utasok magatartására, a gépjárműtervezésre és -technológiákra, valamint az infrastruktúrák állapotára helyezi a hangsúlyt. |
| --- | --- |

9.1

A Régiók Bizottsága elégedetlenségének ad hangot, mivel az EU-25-ök körében hosszú évek óta megfigyelhető javuló tendencia ellenére a közúti balesetekből eredő halálesetek száma még mindig elfogadhatatlanul magas. Fenntartás nélkül támogatja az Európai Bizottságot, amely átfogó közúti biztonsági rendszert kíván kidolgozni, és az utasok magatartására, a gépjárműtervezésre és -technológiákra, valamint az infrastruktúrák állapotára helyezi a hangsúlyt.

| 9.2 | Az RB megállapítja, hogy jelenleg, amikor a személyek és az áruk mobilitása az Európai Unión belül egyre nő, logikusan azt várhatjuk, hogy a tagállamok folytatják megbeszéléseiket a közúti közlekedés szabályainak és jogi normáinak közelítésével és egységesítésével kapcsolatban, hogy elősegítsék a gépjárművezetők és az infrastruktúrák többi használójának megértését. Ez hozzájárulna a biztonság növeléséhez, a balesetek számának csökkentéséhez és a kereskedelmi közlekedési szolgáltatásokra vonatkozó versenyfeltételek egyenlőségéhez. |
| --- | --- |

9.2

Az RB megállapítja, hogy jelenleg, amikor a személyek és az áruk mobilitása az Európai Unión belül egyre nő, logikusan azt várhatjuk, hogy a tagállamok folytatják megbeszéléseiket a közúti közlekedés szabályainak és jogi normáinak közelítésével és egységesítésével kapcsolatban, hogy elősegítsék a gépjárművezetők és az infrastruktúrák többi használójának megértését. Ez hozzájárulna a biztonság növeléséhez, a balesetek számának csökkentéséhez és a kereskedelmi közlekedési szolgáltatásokra vonatkozó versenyfeltételek egyenlőségéhez.

| 9.3 | Az RB egyébiránt – legalább a főbb transzeurópai tengelyek tekintetében – a jelzések egységesítése, a paraméterek harmonizálása és a többnyelvű táblák bevezetése mellett foglal állást, melyeknek célja a biztonság növelése új telematikus táblák segítségével. |
| --- | --- |

9.3

Az RB egyébiránt – legalább a főbb transzeurópai tengelyek tekintetében – a jelzések egységesítése, a paraméterek harmonizálása és a többnyelvű táblák bevezetése mellett foglal állást, melyeknek célja a biztonság növelése új telematikus táblák segítségével.

10.   Biztonságosság

| 10.1 | A Régiók Bizottsága elismeri, hogy a közlekedési rendszerek a terrorista támadásokkal szembeni biztonságosságának garantálása sürgős feladat, és helyesli az e téren elfogadandó közös lépésre irányuló szándékot. |
| --- | --- |

10.1

A Régiók Bizottsága elismeri, hogy a közlekedési rendszerek a terrorista támadásokkal szembeni biztonságosságának garantálása sürgős feladat, és helyesli az e téren elfogadandó közös lépésre irányuló szándékot.

| 10.2 | Ezzel kapcsolatban az RB közös lépések elfogadására kéri az Európai Uniót és a tagállamokat, mivel a regionális és helyi közigazgatás csak korlátozott illetékességgel és lehetőségekkel rendelkezik e területen. |
| --- | --- |

10.2

Ezzel kapcsolatban az RB közös lépések elfogadására kéri az Európai Uniót és a tagállamokat, mivel a regionális és helyi közigazgatás csak korlátozott illetékességgel és lehetőségekkel rendelkezik e területen.

| 10.3 | Ezzel párhuzamosan a Régiók Bizottsága kéri a közösségi szerveket, hogy kellő időben nyújtsák be az érintett szereplőknek a rendszerek biztonságosságára irányuló esetleges intézkedési javaslataikat, melyeknek közvetlen hatásuk van a regionális és városi közlekedési rendszerek szervezésére és társfinanszírozására, hogy az érintettek meg tudják azokat vitatni, és megfogalmazhassák esetleges javaslataikat. |
| --- | --- |

10.3

Ezzel párhuzamosan a Régiók Bizottsága kéri a közösségi szerveket, hogy kellő időben nyújtsák be az érintett szereplőknek a rendszerek biztonságosságára irányuló esetleges intézkedési javaslataikat, melyeknek közvetlen hatásuk van a regionális és városi közlekedési rendszerek szervezésére és társfinanszírozására, hogy az érintettek meg tudják azokat vitatni, és megfogalmazhassák esetleges javaslataikat.

11.   Az európai teherszállítási logisztikája: a fenntartható mobilitás kulcsa

| 11.1 | A Régiók Bizottsága kedvezően fogadja az Európai Bizottság stratégiai keret létrehozására irányuló kezdeményezését, mely révén válasz adható arra a kérdésre, hogy az Európai Unió hogyan és milyen eszközök segítségével optimalizálhatja az európai közlekedési rendszereket. Az RB emlékeztet azonban arra, hogy a logisztika nem önmagában való cél, hanem csupán a cél elérésének egyik eszköze. Egyébiránt nem is egyetlen, kizárólagos eszköze, hiszen a logisztika csak akkor használható, ha a közlekedési rendszer további elemei – így az infrastruktúra, a telematika (közlekedési információs rendszer), az interoperabilitás, illetve a megfelelő szállítási módok stb. – rendelkezésre állnak. Az RB e tekintetben felhívja a figyelmet jelen véleményének előző pontjaira, amelyek a tágabb értelemben vett európai szállítási feltételek javítását célzó, véleménye szerint alapvetően fontos intézkedésekre vonatkoznak. |
| --- | --- |

11.1

A Régiók Bizottsága kedvezően fogadja az Európai Bizottság stratégiai keret létrehozására irányuló kezdeményezését, mely révén válasz adható arra a kérdésre, hogy az Európai Unió hogyan és milyen eszközök segítségével optimalizálhatja az európai közlekedési rendszereket. Az RB emlékeztet azonban arra, hogy a logisztika nem önmagában való cél, hanem csupán a cél elérésének egyik eszköze. Egyébiránt nem is egyetlen, kizárólagos eszköze, hiszen a logisztika csak akkor használható, ha a közlekedési rendszer további elemei – így az infrastruktúra, a telematika (közlekedési információs rendszer), az interoperabilitás, illetve a megfelelő szállítási módok stb. – rendelkezésre állnak. Az RB e tekintetben felhívja a figyelmet jelen véleményének előző pontjaira, amelyek a tágabb értelemben vett európai szállítási feltételek javítását célzó, véleménye szerint alapvetően fontos intézkedésekre vonatkoznak.

| 11.2 | Az RB értékeli azt, hogy az Európai Bizottság felismeri a logisztika határozottan kereskedelmi dimenzióját. Mindenekelőtt a piaci erők vannak leginkább hatással a különböző közlekedési egységek jobb kihasználására és a közlekedési vonalak hatékony használatára. Más szóval: olyan eszközről van szó, amelynek révén lehetővé válik a közlekedés irányításának javítása, illetve a hatékony kihasználás. A minőségi címkék kérdésének szintén a közlekedési vállalatok vagy az európai ágazati szervezetek hatáskörébe kellene tartoznia. |
| --- | --- |

11.2

Az RB értékeli azt, hogy az Európai Bizottság felismeri a logisztika határozottan kereskedelmi dimenzióját. Mindenekelőtt a piaci erők vannak leginkább hatással a különböző közlekedési egységek jobb kihasználására és a közlekedési vonalak hatékony használatára. Más szóval: olyan eszközről van szó, amelynek révén lehetővé válik a közlekedés irányításának javítása, illetve a hatékony kihasználás. A minőségi címkék kérdésének szintén a közlekedési vállalatok vagy az európai ágazati szervezetek hatáskörébe kellene tartoznia.

| 11.3 | A Régiók Bizottsága véleménye szerint azonban a piaci erők kudarca esetén szabályozó intézkedések is indokoltak lehetnek, hogy a fenntarthatóságot szem előtt tartó mobilitás és teherszállítási logisztika kitűzött célját el lehessen érni. A vasúti teherszállítás lényeges feltétele emellett a szabványosított teherszállító eszközök közlekedésimód-váltásának átfogó rendszere. E lehetőség megteremtéséhez, valamint a jövőbeni gazdaságos kihasználtság biztosításához, ha a piaci erők nem bizonyulnak kielégítőnek, kísérő keretintézkedések, mint például támogatások vagy szabályozó intézkedések révén – noha korlátozott ideig – azon közlekedési módok tudatos előnyben részesítésére kellene törekedni, amelyek támogatása a speciális helyi és regionális környezeti adottságok alapján nyilvánvalóan nem maradhat el. |
| --- | --- |

11.3

A Régiók Bizottsága véleménye szerint azonban a piaci erők kudarca esetén szabályozó intézkedések is indokoltak lehetnek, hogy a fenntarthatóságot szem előtt tartó mobilitás és teherszállítási logisztika kitűzött célját el lehessen érni. A vasúti teherszállítás lényeges feltétele emellett a szabványosított teherszállító eszközök közlekedésimód-váltásának átfogó rendszere. E lehetőség megteremtéséhez, valamint a jövőbeni gazdaságos kihasználtság biztosításához, ha a piaci erők nem bizonyulnak kielégítőnek, kísérő keretintézkedések, mint például támogatások vagy szabályozó intézkedések révén – noha korlátozott ideig – azon közlekedési módok tudatos előnyben részesítésére kellene törekedni, amelyek támogatása a speciális helyi és regionális környezeti adottságok alapján nyilvánvalóan nem maradhat el.

| 11.4 | Az előbbieknek megfelelően a Régiók Bizottsága rámutat arra, hogy a logisztika – véleménye szerint – kulcsfontosságú elem, mely arra ösztönzi a régiókat és a városokat, hogy intézkedéseket hozzanak annak érdekében, hogy területükön a közlekedés gyorsan és hatékonyan működjön, illetve a lehető legkevesebb kedvezőtlen külső hatással járjon. Az RB egyébiránt fontosnak tartja a „városi logisztika” fejlesztését, mely a telítettség elkerülését célzó bevált gyakorlatok felhasználásával javíthatja a környezetet az agglomerációban. |
| --- | --- |

11.4

Az előbbieknek megfelelően a Régiók Bizottsága rámutat arra, hogy a logisztika – véleménye szerint – kulcsfontosságú elem, mely arra ösztönzi a régiókat és a városokat, hogy intézkedéseket hozzanak annak érdekében, hogy területükön a közlekedés gyorsan és hatékonyan működjön, illetve a lehető legkevesebb kedvezőtlen külső hatással járjon. Az RB egyébiránt fontosnak tartja a „városi logisztika” fejlesztését, mely a telítettség elkerülését célzó bevált gyakorlatok felhasználásával javíthatja a környezetet az agglomerációban.

| 11.5 | Ahogy azt korábban említettük a jelen véleményben, a városok és a régiók szerepe a logisztikai fejlesztés terén alapvetően a szállítás és a logisztikai létesítmények számára kedvező területi feltételek megteremtésében és a logisztikai központok létrehozásának támogatásában mutatkozik meg. Az RB úgy véli, hogy ezen a konkrét területen az EU fellépése a kohéziós politikai eszközök, valamint a know-how és az e téren bevált gyakorlatok átadása révén nyilvánulhat meg. |
| --- | --- |

11.5

Ahogy azt korábban említettük a jelen véleményben, a városok és a régiók szerepe a logisztikai fejlesztés terén alapvetően a szállítás és a logisztikai létesítmények számára kedvező területi feltételek megteremtésében és a logisztikai központok létrehozásának támogatásában mutatkozik meg. Az RB úgy véli, hogy ezen a konkrét területen az EU fellépése a kohéziós politikai eszközök, valamint a know-how és az e téren bevált gyakorlatok átadása révén nyilvánulhat meg.

| 11.6 | A Régiók Bizottsága véleménye szerint alapvetően fontos meghatározni azokat az akadályokat, amelyek útjában állnak a logisztika jobb felhasználásának az európai közlekedési rendszer optimalizálása érdekében. Ezek között az akadályok között említhetjük a következőket: hiányos infrastruktúra (szűk keresztmetszetek, hiányzó összeköttetések, elégtelen összekapcsolódás a csomópontok és a különböző közlekedési típusok között, állami logisztikai központok hiánya), közlekedési egységek nem megfelelő kompatibilitása (a 15 tagú EU államai és az újonnan csatlakozott 10 ország között), illetve technikai-szervezési jellegű akadályok (szállítók közötti információcsere, egységes fuvarlevél stb.). Az akadályok meghatározásában az Európai Bizottság, vagyis annak Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatósága pozitív szerepet játszhatna. |
| --- | --- |

11.6

A Régiók Bizottsága véleménye szerint alapvetően fontos meghatározni azokat az akadályokat, amelyek útjában állnak a logisztika jobb felhasználásának az európai közlekedési rendszer optimalizálása érdekében. Ezek között az akadályok között említhetjük a következőket: hiányos infrastruktúra (szűk keresztmetszetek, hiányzó összeköttetések, elégtelen összekapcsolódás a csomópontok és a különböző közlekedési típusok között, állami logisztikai központok hiánya), közlekedési egységek nem megfelelő kompatibilitása (a 15 tagú EU államai és az újonnan csatlakozott 10 ország között), illetve technikai-szervezési jellegű akadályok (szállítók közötti információcsere, egységes fuvarlevél stb.). Az akadályok meghatározásában az Európai Bizottság, vagyis annak Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatósága pozitív szerepet játszhatna.

| 11.7 | Az RB elsőrendű fontosságot tulajdonít az új közlekedési irányítási és információs rendszerek kifejlesztésének is (ERTMS – Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer –, Galileo). Ezzel párhuzamosan kiemeli annak szükségességét, hogy meg kell oldani az adatrendszerek biztonságának kérdését, különösen, amikor azok nyílt architektúrás környezetben kerülnek felhasználásra. |
| --- | --- |

11.7

Az RB elsőrendű fontosságot tulajdonít az új közlekedési irányítási és információs rendszerek kifejlesztésének is (ERTMS – Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer –, Galileo). Ezzel párhuzamosan kiemeli annak szükségességét, hogy meg kell oldani az adatrendszerek biztonságának kérdését, különösen, amikor azok nyílt architektúrás környezetben kerülnek felhasználásra.

| 11.8 | A Régiók Bizottsága üdvözli, hogy a logisztikai személyzet ismereteire és tapasztalatára vonatkozóan az Európai Bizottság megkezdi a szakképzés és a közös európai standardok tanúsítása kérdésének vizsgálatát. Ugyanakkor emlékeztet arra, hogy e téren együtt kell működni a logisztikai ágazat szereplőivel vagy azok európai szintű szakmai szervezeteivel. |
| --- | --- |

11.8

A Régiók Bizottsága üdvözli, hogy a logisztikai személyzet ismereteire és tapasztalatára vonatkozóan az Európai Bizottság megkezdi a szakképzés és a közös európai standardok tanúsítása kérdésének vizsgálatát. Ugyanakkor emlékeztet arra, hogy e téren együtt kell működni a logisztikai ágazat szereplőivel vagy azok európai szintű szakmai szervezeteivel.

| 11.9 | Az RB örömmel fogadja továbbá, hogy az Európai Bizottság lépéseket kíván tenni a logisztikai fejlesztésre vonatkozó statisztikai mutatók kérdésében. Ennek keretében az Európai Bizottságnak egy sor olyan mutatót kellene meghatároznia, amely lehetővé teszi a logisztikai láncok fejlődésének, hatékonyságának, felhasználásának stb. nyomon követését és felmérését. |
| --- | --- |

11.9

Az RB örömmel fogadja továbbá, hogy az Európai Bizottság lépéseket kíván tenni a logisztikai fejlesztésre vonatkozó statisztikai mutatók kérdésében. Ennek keretében az Európai Bizottságnak egy sor olyan mutatót kellene meghatároznia, amely lehetővé teszi a logisztikai láncok fejlődésének, hatékonyságának, felhasználásának stb. nyomon követését és felmérését.

| 11.10 | A Régiók Bizottsága hangsúlyozza egyébiránt, hogy a TEN-T hálózat prioritást élvező projektjeivel párhuzamosan a fontosabb logisztikai csomópontok, nevezetesen a köztulajdonban lévő logisztikai központok, a közlekedési terminálok és a kikötők modernizációjára és fejlesztésére is hangsúlyt kellene fektetni európai szinten. A logisztika jobb kihasználása és az európai közlekedési rendszerek optimalizációs fokának növelése érdekében fontos lenne túllépni az ún. „utolsó mérföld” (last mile) jelenségen is. Ehhez fejleszteni kell az átrakodási pontokat, illetve a logisztikai lánc legtávolabbi részein elhelyezkedő pontokat, és mindenekelőtt össze kell kapcsolni a fő logisztikai csomópontokat az összes közlekedési csatornával. |
| --- | --- |

11.10

A Régiók Bizottsága hangsúlyozza egyébiránt, hogy a TEN-T hálózat prioritást élvező projektjeivel párhuzamosan a fontosabb logisztikai csomópontok, nevezetesen a köztulajdonban lévő logisztikai központok, a közlekedési terminálok és a kikötők modernizációjára és fejlesztésére is hangsúlyt kellene fektetni európai szinten. A logisztika jobb kihasználása és az európai közlekedési rendszerek optimalizációs fokának növelése érdekében fontos lenne túllépni az ún. „utolsó mérföld” (last mile) jelenségen is. Ehhez fejleszteni kell az átrakodási pontokat, illetve a logisztikai lánc legtávolabbi részein elhelyezkedő pontokat, és mindenekelőtt össze kell kapcsolni a fő logisztikai csomópontokat az összes közlekedési csatornával.

| 11.11 | Ezen túlmenően a Régiók Bizottsága alapvetően fontosnak tartja az Európai Bizottság azon kezdeményezését, amely a Közösségen belüli árufuvarozásban közös európai előírásokat javasol a berakodott módközi szállítási egységek vonatkozásában. Igen hasznos lenne például, ha az Európai Uniónak sikerülne csökkentenie a különböző típusú szállítótartályok és nyerges vontatók lehetséges konfigurációinak számát a szállításban engedélyezett méretek minél teljesebb hasznosítása érdekében. |
| --- | --- |

11.11

Ezen túlmenően a Régiók Bizottsága alapvetően fontosnak tartja az Európai Bizottság azon kezdeményezését, amely a Közösségen belüli árufuvarozásban közös európai előírásokat javasol a berakodott módközi szállítási egységek vonatkozásában. Igen hasznos lenne például, ha az Európai Uniónak sikerülne csökkentenie a különböző típusú szállítótartályok és nyerges vontatók lehetséges konfigurációinak számát a szállításban engedélyezett méretek minél teljesebb hasznosítása érdekében.

| 11.12 | A Régiók Bizottsága jelzi, hogy az egyazon láncon belüli különböző szállítási módok használatához többre van szükség, mint egyszerű szemléletváltásra, hiszen annak gyakran inkább fizikai akadályai vannak. Az új tagállamok esetében például nem csupán a közlekedési vonalak és az azok kombinációját lehetővé tevő megfelelő átrakodási létesítmények hiányoznak, hanem a megfelelő szállítási egységek is A helyzet javítására az egyik lehetséges megoldás az lehetne például, ha az EBB kedvező hitelpolitikát fogadna el, vagy ha közösségi támogatásban részesítenék a járművek beszerzését vagy a terminálok kialakítását. |
| --- | --- |

11.12

A Régiók Bizottsága jelzi, hogy az egyazon láncon belüli különböző szállítási módok használatához többre van szükség, mint egyszerű szemléletváltásra, hiszen annak gyakran inkább fizikai akadályai vannak. Az új tagállamok esetében például nem csupán a közlekedési vonalak és az azok kombinációját lehetővé tevő megfelelő átrakodási létesítmények hiányoznak, hanem a megfelelő szállítási egységek is A helyzet javítására az egyik lehetséges megoldás az lehetne például, ha az EBB kedvező hitelpolitikát fogadna el, vagy ha közösségi támogatásban részesítenék a járművek beszerzését vagy a terminálok kialakítását.

| 11.13 | Végül a Régiók Bizottsága az árufuvarozásra orientált vasúti hálózat létrehozására irányuló cselekvési terv kivitelezhetőségének meghatározását kéri. Egyúttal fel kívánja hívni a figyelmet az új tagállamok helyzetére. Bármennyire is ígéretes ez a gondolat, félő, hogy a megvalósításához szükséges befektetések nem lesznek elegendőek. A tagállamok és a közlekedési ágazat képviselőinek – az EU támogatásával – a nemzetközi fuvarozás menetrendjének összehangolására kellene összpontosítaniuk annak érdekében, hogy például az éjszakai tranzitszállítás – amikor is a személyszállítás kisebb volumenű – előnyben részesüljön. |
| --- | --- |

11.13

Végül a Régiók Bizottsága az árufuvarozásra orientált vasúti hálózat létrehozására irányuló cselekvési terv kivitelezhetőségének meghatározását kéri. Egyúttal fel kívánja hívni a figyelmet az új tagállamok helyzetére. Bármennyire is ígéretes ez a gondolat, félő, hogy a megvalósításához szükséges befektetések nem lesznek elegendőek. A tagállamok és a közlekedési ágazat képviselőinek – az EU támogatásával – a nemzetközi fuvarozás menetrendjének összehangolására kellene összpontosítaniuk annak érdekében, hogy például az éjszakai tranzitszállítás – amikor is a személyszállítás kisebb volumenű – előnyben részesüljön.

Kelt Brüsszelben, 2007. február 14-én.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Michel DELEBARRE

---

(1)  HL C 192, 2002.8.12., 8. o.

1

(2)  HL C 109, 2004.4.30., 10. o.

2

(3)  HL C 318, 2004.12.22., 7. o.

3

---