# Uradni list L 315/2010

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2010.315.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 315 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 531. december 2010 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2010.315.slv

Uradni list

Evropske unije

L 315

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 531. december 2010

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 1105/2010 z dne 29. novembra 2010 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz preje visoke trdnosti iz poliestra s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ter zaključku postopka v zvezi z uvozom preje visoke trdnosti iz poliestra s poreklom iz Republike Koreje in s Tajvana | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1106/2010 z dne 30. novembra 2010 o seznamu ukrepov, ki so izvzeti iz uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 485/2008 o pregledu transakcij, ki so del sistema financiranja Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada, s strani držav članic | 16 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1107/2010 z dne 30. novembra 2010 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Pimiento de Gernika ou Gernikako Piperra (ZGO)) | 18 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1108/2010 z dne 30. novembra 2010 o odobritvi večjih sprememb specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Castagna del Monte Amiata (ZGO)) | 20 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 1109/2010 z dne 30. novembra 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 22 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 1110/2010 z dne 30. novembra 2010 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 1. decembra 2010 | 24 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 1111/2010 z dne 30. novembra 2010 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (EU) št. 867/2010, za tržno leto 2010/11 | 27 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije 2010/83/EU z dne 30. novembra 2010 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS zaradi vključitve napropamida kot aktivne snovi (
  1
  ) | 29 |
| | | SKLEPI |
| | | 2010/729/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 30. novembra 2010 o potrditvi obračunov plačilne agencije Estonije v zvezi z izdatki za ukrepe za razvoj podeželja, ki jih financira Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS), za proračunsko leto 2009
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8275) | 32 |
| | | 2010/730/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 30. novembra 2010 o potrditvi obračunov nekaterih plačilnih agencij Nemčije v zvezi z izdatki, ki jih financira Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS), za proračunsko leto 2009
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8277) | 35 |
| | | 2010/731/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 30. novembra 2010 o uvedbi vprašalnika, ki se bo uporabljal za poročanje o izvajanju Direktive 2000/76/ES Evropskega parlamenta in Sveta o sežiganju odpadkov
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8279)

   (
  1
  ) | 38 |
| | | 2010/732/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 30. novembra 2010 o odobritvi nekaterih spremenjenih programov za izkoreninjenje in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz za leto 2010 in spremembi Odločbe 2009/883/ES glede finančnega prispevka Unije za programe, odobrene z navedeno odločbo
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8290) | 43 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 1105/2010 z dne 29. novembra 2010 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz preje visoke trdnosti iz poliestra s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ter zaključku postopka v zvezi z uvozom preje visoke trdnosti iz poliestra s poreklom iz Republike Koreje in s Tajvana

1

*

Uredba Komisije (EU) št. 1106/2010 z dne 30. novembra 2010 o seznamu ukrepov, ki so izvzeti iz uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 485/2008 o pregledu transakcij, ki so del sistema financiranja Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada, s strani držav članic

16

*

Uredba Komisije (EU) št. 1107/2010 z dne 30. novembra 2010 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Pimiento de Gernika ou Gernikako Piperra (ZGO))

18

*

Uredba Komisije (EU) št. 1108/2010 z dne 30. novembra 2010 o odobritvi večjih sprememb specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Castagna del Monte Amiata (ZGO))

20

Uredba Komisije (EU) št. 1109/2010 z dne 30. novembra 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

22

Uredba Komisije (EU) št. 1110/2010 z dne 30. novembra 2010 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 1. decembra 2010

24

Uredba Komisije (EU) št. 1111/2010 z dne 30. novembra 2010 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (EU) št. 867/2010, za tržno leto 2010/11

27

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije 2010/83/EU z dne 30. novembra 2010 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS zaradi vključitve napropamida kot aktivne snovi (
  1
  )

1

29

SKLEPI

2010/729/EU

*

Sklep Komisije z dne 30. novembra 2010 o potrditvi obračunov plačilne agencije Estonije v zvezi z izdatki za ukrepe za razvoj podeželja, ki jih financira Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS), za proračunsko leto 2009
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8275)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8275)

32

2010/730/EU

*

Sklep Komisije z dne 30. novembra 2010 o potrditvi obračunov nekaterih plačilnih agencij Nemčije v zvezi z izdatki, ki jih financira Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS), za proračunsko leto 2009
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8277)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8277)

35

2010/731/EU

*

Sklep Komisije z dne 30. novembra 2010 o uvedbi vprašalnika, ki se bo uporabljal za poročanje o izvajanju Direktive 2000/76/ES Evropskega parlamenta in Sveta o sežiganju odpadkov
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8279)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8279)

1

38

2010/732/EU

*

Sklep Komisije z dne 30. novembra 2010 o odobritvi nekaterih spremenjenih programov za izkoreninjenje in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz za leto 2010 in spremembi Odločbe 2009/883/ES glede finančnega prispevka Unije za programe, odobrene z navedeno odločbo
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8290)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8290)

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 1.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/1

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 1105/2010

z dne 29. novembra 2010

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz preje visoke trdnosti iz poliestra s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ter zaključku postopka v zvezi z uvozom preje visoke trdnosti iz poliestra s poreklom iz Republike Koreje in s Tajvana

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 9(4) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija),

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Začasni ukrepi

| (1) | Komisija je z Uredbo (EU) št. 478/2010 (2) (v nadaljnjem besedilu: začasna uredba) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz preje visoke trdnosti iz poliestra (v nadaljnjem besedilu: PVT) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK). Začasni ukrepi niso bili uvedeni za uvoz PVT s poreklom iz Republike Koreje (v nadaljnjem besedilu: Koreja) in s Tajvana. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je z Uredbo (EU) št. 478/2010 (2) (v nadaljnjem besedilu: začasna uredba) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz preje visoke trdnosti iz poliestra (v nadaljnjem besedilu: PVT) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK). Začasni ukrepi niso bili uvedeni za uvoz PVT s poreklom iz Republike Koreje (v nadaljnjem besedilu: Koreja) in s Tajvana.

| (2) | Postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 27. julija 2009 vložil Mednarodni odbor za svilo in sintetična vlakna (CIRFS) (v nadaljnjem besedilu: pritožnik) v imenu proizvajalcev PVT, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 60 % celotne proizvodnje PVT v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 27. julija 2009 vložil Mednarodni odbor za svilo in sintetična vlakna (CIRFS) (v nadaljnjem besedilu: pritožnik) v imenu proizvajalcev PVT, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 60 % celotne proizvodnje PVT v Uniji.

| (3) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 15 začasne uredbe, je preiskava dampinga in škode zajela obdobje od 1. julija 2008 do 30. junija 2009 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od januarja 2005 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(3)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 15 začasne uredbe, je preiskava dampinga in škode zajela obdobje od 1. julija 2008 do 30. junija 2009 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od januarja 2005 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

1.2   Nadaljnji postopek

| (4) | Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev o uvedbi začasnih protidampinških ukrepov (v nadaljnjem besedilu: začasno razkritje), je več zainteresiranih strani pisno predstavilo svoja stališča do začasnih ugotovitev. Strani, ki so to zahtevale, so imele tudi možnost za zaslišanje. Komisija je nadaljevala zbiranje in preverjanje vseh informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za dokončne ugotovitve. Po proučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile začasne ugotovitve po potrebi ustrezno spremenjene. |
| --- | --- |

(4)

Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev o uvedbi začasnih protidampinških ukrepov (v nadaljnjem besedilu: začasno razkritje), je več zainteresiranih strani pisno predstavilo svoja stališča do začasnih ugotovitev. Strani, ki so to zahtevale, so imele tudi možnost za zaslišanje. Komisija je nadaljevala zbiranje in preverjanje vseh informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za dokončne ugotovitve. Po proučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile začasne ugotovitve po potrebi ustrezno spremenjene.

| (5) | Kar zadeva interese Unije, so bili dodatni preveritveni obiski opravljeni v naslednjih družbah:
  uporabniki v Uniji:






  — | Continental AG, |
| --- | --- | --- |

(5)

Kar zadeva interese Unije, so bili dodatni preveritveni obiski opravljeni v naslednjih družbah:

uporabniki v Uniji:

—

Continental AG,

| — | Oppermann Automotive Webbing GmbH, |
| --- | --- |

—

Oppermann Automotive Webbing GmbH,

| — | Katradis Marine Ropes Industry S.A., |
| --- | --- |

—

Katradis Marine Ropes Industry S.A.,

| — | Mehler Texnologies GmbH, |
| --- | --- |

—

Mehler Texnologies GmbH,

| — | E. Oppermann GmbH, |
| --- | --- |

—

E. Oppermann GmbH,

| — | Oppermann Industrial Webbing s.r.o., |
| --- | --- |

—

Oppermann Industrial Webbing s.r.o.,

| — | Contitech Transportbandsysteme GmbH. |
| --- | --- |

—

Contitech Transportbandsysteme GmbH.

| (6) | Ena zainteresirana stran je zahtevala zaslišanje in posredovanje pooblaščenca za zaslišanje. Ta zahteva je bila vložena po začasnem razkritju. Zaslišanje v navzočnosti pooblaščenca za zaslišanje je bilo odobreno. |
| --- | --- |

(6)

Ena zainteresirana stran je zahtevala zaslišanje in posredovanje pooblaščenca za zaslišanje. Ta zahteva je bila vložena po začasnem razkritju. Zaslišanje v navzočnosti pooblaščenca za zaslišanje je bilo odobreno.

| (7) | Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih sta se nameravala priporočiti uvedba dokončne protidampinške dajatve na uvoz PVT s poreklom iz LRK in dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo (v nadaljnjem besedilu: dokončno razkritje). Odobreno jim je bilo tudi obdobje, v katerem so lahko predložile svoja stališča v zvezi s tem razkritjem. |
| --- | --- |

(7)

Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih sta se nameravala priporočiti uvedba dokončne protidampinške dajatve na uvoz PVT s poreklom iz LRK in dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo (v nadaljnjem besedilu: dokončno razkritje). Odobreno jim je bilo tudi obdobje, v katerem so lahko predložile svoja stališča v zvezi s tem razkritjem.

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

| (8) | Zadevni izdelek je PVT (razen šivalne preje), ki ni pripravljena za prodajo na drobno, vključno z monofilamenti številke manj kot 67 deciteksov, s poreklom iz LRK, Koreje in s Tajvana (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek), trenutno uvrščena pod oznako KN 5402 20 00. |
| --- | --- |

(8)

Zadevni izdelek je PVT (razen šivalne preje), ki ni pripravljena za prodajo na drobno, vključno z monofilamenti številke manj kot 67 deciteksov, s poreklom iz LRK, Koreje in s Tajvana (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek), trenutno uvrščena pod oznako KN 5402 20 00.

| (9) | Po začasnem razkritju je ena stran trdila, da Komisija ni upoštevala razlik med prejo, ki se uporablja pri proizvodnji pnevmatik, tako imenovano „visokomodulno nizko krčljivo“ prejo (High Modulus Low Shrinkage, v nadaljnjem besedilu: HMLS), in drugimi vrstami preje, saj so za to prejo potrebni dolgotrajni in dragi tehnični preskusi, preden je preja odobrena za specifikacije HMLS, ki jih določijo kupci. Poleg tega je ta stran trdila, da ni jasno, kateri dejavniki se upoštevajo pri začasni določitvi obstoja enega izdelka. Druga stran je trdila, da imajo preja HMLS in druge vrste preje različne stroškovne strukture. |
| --- | --- |

(9)

Po začasnem razkritju je ena stran trdila, da Komisija ni upoštevala razlik med prejo, ki se uporablja pri proizvodnji pnevmatik, tako imenovano „visokomodulno nizko krčljivo“ prejo (High Modulus Low Shrinkage, v nadaljnjem besedilu: HMLS), in drugimi vrstami preje, saj so za to prejo potrebni dolgotrajni in dragi tehnični preskusi, preden je preja odobrena za specifikacije HMLS, ki jih določijo kupci. Poleg tega je ta stran trdila, da ni jasno, kateri dejavniki se upoštevajo pri začasni določitvi obstoja enega izdelka. Druga stran je trdila, da imajo preja HMLS in druge vrste preje različne stroškovne strukture.

| (10) | V odgovor na te trditve bi bilo treba najprej navesti, da se zadevni izdelek uporablja za številne različne namene, kot so ojačitev pnevmatik, široke tkanine, varnostni pasovi, zračne blazine, vrvi, mreže in več uporab v industriji. Namenov uporabe je torej veliko, zato je veliko tudi različnih vrst in specifikacij. |
| --- | --- |

(10)

V odgovor na te trditve bi bilo treba najprej navesti, da se zadevni izdelek uporablja za številne različne namene, kot so ojačitev pnevmatik, široke tkanine, varnostni pasovi, zračne blazine, vrvi, mreže in več uporab v industriji. Namenov uporabe je torej veliko, zato je veliko tudi različnih vrst in specifikacij.

| (11) | Pri ugotovitvi, da preja HMLS in druge vrste preje pomenijo en izdelek, so bila glavna merila fizikalne, tehnične in kemične lastnosti. Kot je namreč pojasnjeno v uvodni izjavi 19 začasne uredbe, je preiskava pokazala, da imajo vse različne vrste zadevnega izdelka enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti, čeprav ima preja HMLS nekatere posebne lastnosti v primerjavi z drugimi vrstami PVT (npr. modul, krčenje, natezna trdnost in odpornost proti utrujanju). Zato se šteje, da pomenijo en izdelek. |
| --- | --- |

(11)

Pri ugotovitvi, da preja HMLS in druge vrste preje pomenijo en izdelek, so bila glavna merila fizikalne, tehnične in kemične lastnosti. Kot je namreč pojasnjeno v uvodni izjavi 19 začasne uredbe, je preiskava pokazala, da imajo vse različne vrste zadevnega izdelka enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti, čeprav ima preja HMLS nekatere posebne lastnosti v primerjavi z drugimi vrstami PVT (npr. modul, krčenje, natezna trdnost in odpornost proti utrujanju). Zato se šteje, da pomenijo en izdelek.

| (12) | V zvezi z zatrjevanimi razlikami v stroškovni strukturi bi bilo treba navesti, da to samo po sebi ni odločilno merilo pri ugotavljanju, ali je preja HMLS drugačen izdelek od drugih vrst PVT. Razlike v stroških, cenah in proizvodnem postopku same po sebi ne upravičujejo, da bi bilo treba neko vrsto izdelka, kot je HMLS, šteti za drugačen izdelek, če ima ta vrsta izdelka enake osnovne fizikalne, tehnične in kemične lastnosti kot druge vrste izdelka. |
| --- | --- |

(12)

V zvezi z zatrjevanimi razlikami v stroškovni strukturi bi bilo treba navesti, da to samo po sebi ni odločilno merilo pri ugotavljanju, ali je preja HMLS drugačen izdelek od drugih vrst PVT. Razlike v stroških, cenah in proizvodnem postopku same po sebi ne upravičujejo, da bi bilo treba neko vrsto izdelka, kot je HMLS, šteti za drugačen izdelek, če ima ta vrsta izdelka enake osnovne fizikalne, tehnične in kemične lastnosti kot druge vrste izdelka.

| (13) | Zato se ni štelo za utemeljeno HMLS izključiti iz obsega preiskave, zaradi česar je bilo treba trditve v zvezi s tem zavrniti. |
| --- | --- |

(13)

Zato se ni štelo za utemeljeno HMLS izključiti iz obsega preiskave, zaradi česar je bilo treba trditve v zvezi s tem zavrniti.

| (14) | Ker v zvezi z zadevnim izdelkom in podobnim izdelkom ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave od 16 do 20 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(14)

Ker v zvezi z zadevnim izdelkom in podobnim izdelkom ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave od 16 do 20 začasne uredbe potrdijo.

3.   DAMPING

3.1   Tajvan

3.1.1   Normalna vrednost

| (15) | En proizvajalec izvoznik na Tajvanu je predložil dokaze, da se je cena glavnih surovin, to je prečiščene tereftalne kisline (Purified Terephtalic Acid – PTA) in monoetilen glikola (Mono Ethylene Glycol – MEG), ki ju je kupoval za proizvodnjo PVT, med OP spreminjala. Predvsem se je izkazalo, da so se nabavne cene močno znižale zlasti v četrtem četrtletju leta 2008. Zato je trdil, da bi bilo to treba upoštevati pri določitvi njegovih normalnih vrednosti, da bi bila zagotovljena poštena primerjava z izvoznimi cenami. |
| --- | --- |

(15)

En proizvajalec izvoznik na Tajvanu je predložil dokaze, da se je cena glavnih surovin, to je prečiščene tereftalne kisline (Purified Terephtalic Acid – PTA) in monoetilen glikola (Mono Ethylene Glycol – MEG), ki ju je kupoval za proizvodnjo PVT, med OP spreminjala. Predvsem se je izkazalo, da so se nabavne cene močno znižale zlasti v četrtem četrtletju leta 2008. Zato je trdil, da bi bilo to treba upoštevati pri določitvi njegovih normalnih vrednosti, da bi bila zagotovljena poštena primerjava z izvoznimi cenami.

| (16) | Ugotovitve iz uvodne izjave 18 izhajajo iz zelo podrobne analize podatkov, ki jih je predložil izvoznik in ki so bili preverjeni med preveritvenim obiskom. Zato se je štelo, da je določitev normalnih vrednosti za nekatera obdobja OP zaradi upoštevanja razlik v cenah surovin v tem primeru upravičena. |
| --- | --- |

(16)

Ugotovitve iz uvodne izjave 18 izhajajo iz zelo podrobne analize podatkov, ki jih je predložil izvoznik in ki so bili preverjeni med preveritvenim obiskom. Zato se je štelo, da je določitev normalnih vrednosti za nekatera obdobja OP zaradi upoštevanja razlik v cenah surovin v tem primeru upravičena.

| (17) | V zvezi z metodo, opisano v uvodnih izjavah 86 in 87 začasne uredbe, ni bilo drugih pripomb. Metoda, uporabljena za določitev normalne vrednosti za tajvanske proizvajalce izvoznike, se lahko potrdi. |
| --- | --- |

(17)

V zvezi z metodo, opisano v uvodnih izjavah 86 in 87 začasne uredbe, ni bilo drugih pripomb. Metoda, uporabljena za določitev normalne vrednosti za tajvanske proizvajalce izvoznike, se lahko potrdi.

3.1.2   Izvozna cena

| (18) | Preiskava je pokazala, da je tajvanski proizvajalec iz uvodne izjave 15 prodal večje količine zadevnega izdelka na trg Unije v prvi polovici OP, ko so bile cene surovin nižje. To ugotovitev bi bilo treba upoštevati tudi glede na vsebino uvodne izjave 16. |
| --- | --- |

(18)

Preiskava je pokazala, da je tajvanski proizvajalec iz uvodne izjave 15 prodal večje količine zadevnega izdelka na trg Unije v prvi polovici OP, ko so bile cene surovin nižje. To ugotovitev bi bilo treba upoštevati tudi glede na vsebino uvodne izjave 16.

| (19) | Ker v zvezi z izvozno ceno ni bilo pripomb, se uvodna izjava 88 začasne uredbe potrdi. |
| --- | --- |

(19)

Ker v zvezi z izvozno ceno ni bilo pripomb, se uvodna izjava 88 začasne uredbe potrdi.

3.1.3   Primerjava

| (20) | Normalna vrednost in izvozna cena sta bili določeni, kot je pojasnjeno zgoraj. Tako določena normalna vrednost za navedenega proizvajalca in njegova izvozna cena sta se primerjali v obdobjih, med katerimi je minilo čim manj časa, da bi se upoštevale razlike, ki so vplivale na primerljivost cen. To je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(20)

Normalna vrednost in izvozna cena sta bili določeni, kot je pojasnjeno zgoraj. Tako določena normalna vrednost za navedenega proizvajalca in njegova izvozna cena sta se primerjali v obdobjih, med katerimi je minilo čim manj časa, da bi se upoštevale razlike, ki so vplivale na primerljivost cen. To je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe.

| (21) | Druge pripombe v zvezi s primerjavo normalne vrednosti in izvozne cene tajvanskih proizvajalcev izvoznikov niso bile prejete. Zato se lahko vsebina uvodne izjave 89 začasne uredbe potrdi. |
| --- | --- |

(21)

Druge pripombe v zvezi s primerjavo normalne vrednosti in izvozne cene tajvanskih proizvajalcev izvoznikov niso bile prejete. Zato se lahko vsebina uvodne izjave 89 začasne uredbe potrdi.

3.1.4   Stopnje dampinga

| (22) | Opozoriti je treba, da je bilo v uvodni izjavi 92 začasne uredbe ugotovljeno, da je bila stopnja dampinga na ravni države za Tajvan de minimis. Dokončna stopnja dampinga, določena za tajvanskega proizvajalca iz uvodne izjave 15, je zdaj pod mejo de minimis. Zato je potrjeno, da je dokončna stopnja dampinga na ravni države za Tajvan de minimis. |
| --- | --- |

(22)

Opozoriti je treba, da je bilo v uvodni izjavi 92 začasne uredbe ugotovljeno, da je bila stopnja dampinga na ravni države za Tajvan de minimis. Dokončna stopnja dampinga, določena za tajvanskega proizvajalca iz uvodne izjave 15, je zdaj pod mejo de minimis. Zato je potrjeno, da je dokončna stopnja dampinga na ravni države za Tajvan de minimis.

3.2   LRK

3.2.1   Tržnogospodarska obravnava (TGO)

| (23) | Spomniti je treba, da se je javilo 11 proizvajalcev izvoznikov v LRK. Te družbe so pomenile 100 % celotnega izvoza zadevnega izdelka v Unijo v OP. Za določitev dampinga za LRK je bil na podlagi največjega obsega izvoza izbran vzorec treh proizvajalcev izvoznikov ali skupin povezanih družb. Trije vzorčeni proizvajalci izvozniki so zahtevali TGO, toda ugotovljeno je bilo, da je do nje upravičen samo eden. |
| --- | --- |

(23)

Spomniti je treba, da se je javilo 11 proizvajalcev izvoznikov v LRK. Te družbe so pomenile 100 % celotnega izvoza zadevnega izdelka v Unijo v OP. Za določitev dampinga za LRK je bil na podlagi največjega obsega izvoza izbran vzorec treh proizvajalcev izvoznikov ali skupin povezanih družb. Trije vzorčeni proizvajalci izvozniki so zahtevali TGO, toda ugotovljeno je bilo, da je do nje upravičen samo eden.

| (24) | Po razkritju ugotovitev v zvezi s TGO sta proizvajalca izvoznika, ki jima TGO ni bila odobrena, predložila pripombe, ki so povzete v nadaljnjem besedilu. |
| --- | --- |

(24)

Po razkritju ugotovitev v zvezi s TGO sta proizvajalca izvoznika, ki jima TGO ni bila odobrena, predložila pripombe, ki so povzete v nadaljnjem besedilu.

| (25) | Pripombe prvega proizvajalca izvoznika so se nanašale na omejevalno klavzulo v njegovih poslovnih dejavnostih, težave z računovodstvom in plačilo za določene dobrine, kot so pravice do rabe zemljišča. |
| --- | --- |

(25)

Pripombe prvega proizvajalca izvoznika so se nanašale na omejevalno klavzulo v njegovih poslovnih dejavnostih, težave z računovodstvom in plačilo za določene dobrine, kot so pravice do rabe zemljišča.

| (26) | Ta izvoznik je priznal obstoj omejevalne klavzule v svojem statutu. Trdil je, da klavzula ni več imela pravnih učinkov na njegovo dejavnost, vendar tega ni dokazal. Prav tako je v zvezi s težavami z računovodstvom priznal razlike med računovodskimi evidencami in revidiranimi finančnimi izkazi, vendar je trdil, da so bile te razlike majhne in da so bile pojasnjene med preiskavo. Pojasniti je treba, da težave z računovodstvom navedene družbe, zaradi katerih je bila TGO zavrnjena, niso bile majhne, ampak so bile znatne, zlasti pri knjiženju nekaterih sredstev in razlikah, ugotovljenih med nekaterimi računovodskimi knjigami in dokumenti, predloženimi med obiskom na kraju samem. |
| --- | --- |

(26)

Ta izvoznik je priznal obstoj omejevalne klavzule v svojem statutu. Trdil je, da klavzula ni več imela pravnih učinkov na njegovo dejavnost, vendar tega ni dokazal. Prav tako je v zvezi s težavami z računovodstvom priznal razlike med računovodskimi evidencami in revidiranimi finančnimi izkazi, vendar je trdil, da so bile te razlike majhne in da so bile pojasnjene med preiskavo. Pojasniti je treba, da težave z računovodstvom navedene družbe, zaradi katerih je bila TGO zavrnjena, niso bile majhne, ampak so bile znatne, zlasti pri knjiženju nekaterih sredstev in razlikah, ugotovljenih med nekaterimi računovodskimi knjigami in dokumenti, predloženimi med obiskom na kraju samem.

| (27) | Pripombe drugega proizvajalca izvoznika so se nanašale predvsem na ugotovitve v zvezi s kapitalskim vložkom, omejevalno klavzulo v njegovih poslovnih dejavnostih in pridobitev pravic do rabe zemljišča. |
| --- | --- |

(27)

Pripombe drugega proizvajalca izvoznika so se nanašale predvsem na ugotovitve v zvezi s kapitalskim vložkom, omejevalno klavzulo v njegovih poslovnih dejavnostih in pridobitev pravic do rabe zemljišča.

| (28) | V zvezi s kapitalskim vložkom je izvoznik ponovil iste trditve, kot jih je navedel v začasni fazi, in sicer da je kapital ustrezno vložil. Trdil je, da je tehnično strokovno znanje posebna kategorija znanja, ki je ni treba patentirati ali registrirati, in da je bil torej kapitalski vložek, čeprav v naravi, pravilno izveden. V zvezi z zadnjima zadevama je ponovil, da omejevalna klavzula ni obvezna za družbo in da naložbene zahteve, povezane s pridobitvijo zemljišča, niso izkrivljanja, ampak so povezane s politiko prostorskega razvoja države. |
| --- | --- |

(28)

V zvezi s kapitalskim vložkom je izvoznik ponovil iste trditve, kot jih je navedel v začasni fazi, in sicer da je kapital ustrezno vložil. Trdil je, da je tehnično strokovno znanje posebna kategorija znanja, ki je ni treba patentirati ali registrirati, in da je bil torej kapitalski vložek, čeprav v naravi, pravilno izveden. V zvezi z zadnjima zadevama je ponovil, da omejevalna klavzula ni obvezna za družbo in da naložbene zahteve, povezane s pridobitvijo zemljišča, niso izkrivljanja, ampak so povezane s politiko prostorskega razvoja države.

| (29) | Vendar pa so bile te trditve že navedene in zavrnjene v začasni fazi. Tudi če so naložbene zahteve povezane s politiko prostorskega razvoja države, ne štejejo za združljive s TGO. Predloženi niso bili novi dokazi, ki bi lahko spremenili začasne sklepe iz ocene TGO v uvodnih izjavah 50 in 51 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(29)

Vendar pa so bile te trditve že navedene in zavrnjene v začasni fazi. Tudi če so naložbene zahteve povezane s politiko prostorskega razvoja države, ne štejejo za združljive s TGO. Predloženi niso bili novi dokazi, ki bi lahko spremenili začasne sklepe iz ocene TGO v uvodnih izjavah 50 in 51 začasne uredbe.

| (30) | Na podlagi navedenega se potrdijo začasne ugotovitve iz uvodnih izjav od 46 do 52 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(30)

Na podlagi navedenega se potrdijo začasne ugotovitve iz uvodnih izjav od 46 do 52 začasne uredbe.

3.2.2   Individualna preiskava

| (31) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 28 začasne uredbe, sta dva proizvajalca izvoznika, ki nista bila vključena v vzorec, zahtevala določitev individualne stopnje dampinga v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe. Vendar se zahteve po individualni obravnavi lahko preučijo šele po uvedbi začasnih ukrepov. |
| --- | --- |

(31)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 28 začasne uredbe, sta dva proizvajalca izvoznika, ki nista bila vključena v vzorec, zahtevala določitev individualne stopnje dampinga v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe. Vendar se zahteve po individualni obravnavi lahko preučijo šele po uvedbi začasnih ukrepov.

| (32) | Ti družbi sta v danem roku odgovorili na obrazec zahtevka za TGO. Komisija je po uvedbi začasnih ukrepov v prostorih zadevnih družb zbrala in preverila informacije, predložene na obrazcih zahtevka, in vse druge informacije, ki so se ji zdele pomembne.






  — | Oriental Industries Co., Ltd, |
| --- | --- | --- |

(32)

Ti družbi sta v danem roku odgovorili na obrazec zahtevka za TGO. Komisija je po uvedbi začasnih ukrepov v prostorih zadevnih družb zbrala in preverila informacije, predložene na obrazcih zahtevka, in vse druge informacije, ki so se ji zdele pomembne.

—

Oriental Industries Co., Ltd,

| — | Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.

| (33) | Merila za TGO so na kratko in le zaradi lažjega sklicevanja povzeta v nadaljnjem besedilu:






  1. | poslovne odločitve in stroški se oblikujejo v skladu s tržnimi razmerami in brez večjega vmešavanja države, pri čemer stroški glavnih vložkov v veliki meri odražajo tržne vrednosti; |
| --- | --- | --- |

(33)

Merila za TGO so na kratko in le zaradi lažjega sklicevanja povzeta v nadaljnjem besedilu:

1.

poslovne odločitve in stroški se oblikujejo v skladu s tržnimi razmerami in brez večjega vmešavanja države, pri čemer stroški glavnih vložkov v veliki meri odražajo tržne vrednosti;

| 2. | podjetja imajo en sam jasen seznam osnovnih računovodskih evidenc, ki se neodvisno pregledujejo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi (MRS) in se uporabljajo za vse namene; |
| --- | --- |

2.

podjetja imajo en sam jasen seznam osnovnih računovodskih evidenc, ki se neodvisno pregledujejo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi (MRS) in se uporabljajo za vse namene;

| 3. | odsotnost znatnih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

3.

odsotnost znatnih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva;

| 4. | stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata pravno varnost in stabilnost; |
| --- | --- |

4.

stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata pravno varnost in stabilnost;

| 5. | pretvorbe deviznih tečajev se opravljajo po tržnih stopnjah. |
| --- | --- |

5.

pretvorbe deviznih tečajev se opravljajo po tržnih stopnjah.

| (34) | Za obe družbi je v registracijskih dokumentih določena omejevalna klavzula glede porazdelitve prodaje med izvoznim in domačim trgom. Pri enem izvozniku so bile v računovodskem sistemu vlagatelja ugotovljene številne nedoslednosti in pomanjkljivosti, iz katerih sledi, da računi niso bili jasni, pripravljeni in revidirani v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi. Nazadnje so bila odkrita nekatera izkrivljanja, prenesena iz sistema netržnega gospodarstva, zlasti v zvezi z nakupom pravic družbe do rabe zemljišča. |
| --- | --- |

(34)

Za obe družbi je v registracijskih dokumentih določena omejevalna klavzula glede porazdelitve prodaje med izvoznim in domačim trgom. Pri enem izvozniku so bile v računovodskem sistemu vlagatelja ugotovljene številne nedoslednosti in pomanjkljivosti, iz katerih sledi, da računi niso bili jasni, pripravljeni in revidirani v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi. Nazadnje so bila odkrita nekatera izkrivljanja, prenesena iz sistema netržnega gospodarstva, zlasti v zvezi z nakupom pravic družbe do rabe zemljišča.

| (35) | Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da nobena od obeh družb ni dokazala, da je izpolnila vsa merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, zato jima TGO ni bilo mogoče odobriti. |
| --- | --- |

(35)

Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da nobena od obeh družb ni dokazala, da je izpolnila vsa merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, zato jima TGO ni bilo mogoče odobriti.

3.2.3   Individualna obravnava (v nadaljnjem besedilu: IO)

| (36) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, zajete v navedenem členu, po potrebi uvede dajatev na ravni države, razen v primerih, ko družbe dokažejo izpolnjevanje vseh meril iz člena 9(5) osnovne uredbe, in se jim zato odobri IO. |
| --- | --- |

(36)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, zajete v navedenem členu, po potrebi uvede dajatev na ravni države, razen v primerih, ko družbe dokažejo izpolnjevanje vseh meril iz člena 9(5) osnovne uredbe, in se jim zato odobri IO.

| (37) | Nobeden od obeh proizvajalcev izvoznikov, ki sta zahtevala individualno obravnavo, ni izpolnjeval meril TGO, vendar sta zahtevala IO, če jima TGO ne bo odobrena. |
| --- | --- |

(37)

Nobeden od obeh proizvajalcev izvoznikov, ki sta zahtevala individualno obravnavo, ni izpolnjeval meril TGO, vendar sta zahtevala IO, če jima TGO ne bo odobrena.

| (38) | Le zaradi lažjega sklicevanja so spodaj na kratko povzeta merila IO:






  1. | v primeru družb ali skupnih družb, ki so v celoti ali deloma v tuji lasti, lahko izvozniki svobodno vrnejo kapital in dobičke v domovino; |
| --- | --- | --- |

(38)

Le zaradi lažjega sklicevanja so spodaj na kratko povzeta merila IO:

1.

v primeru družb ali skupnih družb, ki so v celoti ali deloma v tuji lasti, lahko izvozniki svobodno vrnejo kapital in dobičke v domovino;

| 2. | izvozne cene in obseg izvoza ter prodajni pogoji so svobodno določeni; |
| --- | --- |

2.

izvozne cene in obseg izvoza ter prodajni pogoji so svobodno določeni;

| 3. | večina deležev je v lasti zasebnikov. Državni uradniki, ki se pojavljajo v upravnem odboru ali na ključnih upravljavskih položajih, morajo biti v manjšini ali pa je treba dokazati, da je družba kljub temu dovolj neodvisna od vmešavanja države; |
| --- | --- |

3.

večina deležev je v lasti zasebnikov. Državni uradniki, ki se pojavljajo v upravnem odboru ali na ključnih upravljavskih položajih, morajo biti v manjšini ali pa je treba dokazati, da je družba kljub temu dovolj neodvisna od vmešavanja države;

| 4. | pretvorbe menjalnega tečaja se opravljajo po tržni stopnji in |
| --- | --- |

4.

pretvorbe menjalnega tečaja se opravljajo po tržni stopnji in

| 5. | država se ne vmešava toliko, da bi dovoljevala izogibanje ukrepom, če se individualnim izvoznikom dodelijo različne stopnje dajatve. |
| --- | --- |

5.

država se ne vmešava toliko, da bi dovoljevala izogibanje ukrepom, če se individualnim izvoznikom dodelijo različne stopnje dajatve.

| (39) | Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo ugotovljeno, da sta ta dva proizvajalca izvoznika v LRK, ki nista vključena v vzorec in ki sta zahtevala individualno obravnavo, izpolnila vse zgoraj navedene zahteve za odobritev IO, kot določa člen 9(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(39)

Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo ugotovljeno, da sta ta dva proizvajalca izvoznika v LRK, ki nista vključena v vzorec in ki sta zahtevala individualno obravnavo, izpolnila vse zgoraj navedene zahteve za odobritev IO, kot določa člen 9(5) osnovne uredbe.

3.2.4   Primerljiva država

| (40) | Kakor je navedeno v uvodnih izjavah od 57 do 62 začasne uredbe, se je štelo, da ZDA niso ustrezna primerljiva država za določitev normalne vrednosti za LRK. Namesto tega je bil v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe kot ustrezna primerljiva država za določitev normalne vrednosti za LRK izbran Tajvan. |
| --- | --- |

(40)

Kakor je navedeno v uvodnih izjavah od 57 do 62 začasne uredbe, se je štelo, da ZDA niso ustrezna primerljiva država za določitev normalne vrednosti za LRK. Namesto tega je bil v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe kot ustrezna primerljiva država za določitev normalne vrednosti za LRK izbran Tajvan.

| (41) | Po uvedbi začasnih ukrepov so nekatere strani predlagale, naj se kot primerljiva država raje uporabi Koreja. Trdile so, da je Koreja ustreznejša od Tajvana, ker korejski proizvajalci izvozniki prav tako uporabljajo novejšo tehnologijo proizvodnje v enem koraku, njihovi končni izdelki so zelo primerljivi z izdelki iz LRK, korejski notranji trg je velik in primerljiv s trgom LRK, poleg tega pa za nobeno družbo v Koreji ni bilo ugotovljeno, da izvaja damping. |
| --- | --- |

(41)

Po uvedbi začasnih ukrepov so nekatere strani predlagale, naj se kot primerljiva država raje uporabi Koreja. Trdile so, da je Koreja ustreznejša od Tajvana, ker korejski proizvajalci izvozniki prav tako uporabljajo novejšo tehnologijo proizvodnje v enem koraku, njihovi končni izdelki so zelo primerljivi z izdelki iz LRK, korejski notranji trg je velik in primerljiv s trgom LRK, poleg tega pa za nobeno družbo v Koreji ni bilo ugotovljeno, da izvaja damping.

| (42) | Glede izbire primerljive države so bila proučena naslednja merila: primerljivost obsega proizvodnje končnih izdelkov v državi z netržnim gospodarstvom in morebitni primerljivi državi, reprezentativnost domače prodaje (transakcij) nepovezanim strankam v primerjavi z izvozi zadevnega izdelka s poreklom iz države z netržnim gospodarstvom, stopnja konkurenčnosti na notranjem trgu primerljive države, primerljivost dostopa do surovin in energije, pripravljenost izvoznikov v morebitni primerljivi državi za sodelovanje v preiskavi. |
| --- | --- |

(42)

Glede izbire primerljive države so bila proučena naslednja merila: primerljivost obsega proizvodnje končnih izdelkov v državi z netržnim gospodarstvom in morebitni primerljivi državi, reprezentativnost domače prodaje (transakcij) nepovezanim strankam v primerjavi z izvozi zadevnega izdelka s poreklom iz države z netržnim gospodarstvom, stopnja konkurenčnosti na notranjem trgu primerljive države, primerljivost dostopa do surovin in energije, pripravljenost izvoznikov v morebitni primerljivi državi za sodelovanje v preiskavi.

| (43) | Nadaljnja analiza, ki je bila izvedena po uvedbi začasnih ukrepov, je temeljila na vseh razpoložljivih informacijah za analizo ustreznih meril. Ta analiza je pokazala, da med Korejo in Tajvanom pri nekaterih merilih v resnici obstajajo podobnosti. Vendar se je zdelo, da je v celoti gledano Tajvan najustreznejša primerljiva država. |
| --- | --- |

(43)

Nadaljnja analiza, ki je bila izvedena po uvedbi začasnih ukrepov, je temeljila na vseh razpoložljivih informacijah za analizo ustreznih meril. Ta analiza je pokazala, da med Korejo in Tajvanom pri nekaterih merilih v resnici obstajajo podobnosti. Vendar se je zdelo, da je v celoti gledano Tajvan najustreznejša primerljiva država.

| (44) | Analiza je pokazala, da je obseg končnih izdelkov v Koreji in na Tajvanu zelo primerljiv z obsegom končnih izdelkov, ki jih proizvedejo proizvajalci v LRK, veliko količino izdelkov, prodanih na notranjem trgu v obeh državah, pa je mogoče primerjati z izvozom iz LRK. To merilo je pokazalo, da je obseg nekoliko bolj primerljiv za Korejo, saj ima obsežnejšo proizvodnjo kot Tajvan. |
| --- | --- |

(44)

Analiza je pokazala, da je obseg končnih izdelkov v Koreji in na Tajvanu zelo primerljiv z obsegom končnih izdelkov, ki jih proizvedejo proizvajalci v LRK, veliko količino izdelkov, prodanih na notranjem trgu v obeh državah, pa je mogoče primerjati z izvozom iz LRK. To merilo je pokazalo, da je obseg nekoliko bolj primerljiv za Korejo, saj ima obsežnejšo proizvodnjo kot Tajvan.

| (45) | Vendar se pomen tega merila ne sme preceniti glede na preostala merila, kot so reprezentativnost domačih prodajnih transakcij v primerjavi z izvozom, dostop do surovin in stopnja konkurenčnosti v primerljivi državi. |
| --- | --- |

(45)

Vendar se pomen tega merila ne sme preceniti glede na preostala merila, kot so reprezentativnost domačih prodajnih transakcij v primerjavi z izvozom, dostop do surovin in stopnja konkurenčnosti v primerljivi državi.

| (46) | Ugotovljeno je bilo, da sta Koreja in Tajvan v primerjavi z izvozom iz LRK imela več reprezentativne domače prodaje, za katero normalna vrednost ne bi bila konstruirana. Vendar je bilo ugotovljeno, da so transakcije tajvanskih izvoznikov na splošno bolj reprezentativne kot transakcije korejskih izvoznikov. Normalna vrednost za večji obseg in za več vrst zadevnega izdelka bi morala biti konstruirana, če bi bila kot primerljiva država izbrana Koreja. |
| --- | --- |

(46)

Ugotovljeno je bilo, da sta Koreja in Tajvan v primerjavi z izvozom iz LRK imela več reprezentativne domače prodaje, za katero normalna vrednost ne bi bila konstruirana. Vendar je bilo ugotovljeno, da so transakcije tajvanskih izvoznikov na splošno bolj reprezentativne kot transakcije korejskih izvoznikov. Normalna vrednost za večji obseg in za več vrst zadevnega izdelka bi morala biti konstruirana, če bi bila kot primerljiva država izbrana Koreja.

| (47) | Glede stopnje konkurenčnosti je ena stran trdila, da je imel en tajvanski proizvajalec izvoznik prevladujoč položaj na svojem notranjem trgu, kar bi prav tako moralo preprečiti uporabo Tajvana kot primerljive države. |
| --- | --- |

(47)

Glede stopnje konkurenčnosti je ena stran trdila, da je imel en tajvanski proizvajalec izvoznik prevladujoč položaj na svojem notranjem trgu, kar bi prav tako moralo preprečiti uporabo Tajvana kot primerljive države.

| (48) | Veliko število proizvajalcev je lahko znak konkurence v državi. Treba pa je proučiti, ali med proizvajalci v primerljivi državi vlada konkurenca, ki omogoča zadosten dobiček, vendar ne čezmernega dobička. |
| --- | --- |

(48)

Veliko število proizvajalcev je lahko znak konkurence v državi. Treba pa je proučiti, ali med proizvajalci v primerljivi državi vlada konkurenca, ki omogoča zadosten dobiček, vendar ne čezmernega dobička.

| (49) | Ugotovljeno je bilo, da so v Koreji štirje domači proizvajalci in da notranji trg dopolnjuje uvoz PVT. Na Tajvanu delujeta dva proizvajalca, notranji trg pa prav tako dopolnjujejo zunanji viri. Vendar je preiskava pokazala, da raven domačih cen v Koreji kljub nižjim stroškom ni bila nižja kot na Tajvanu. Dobiček, ustvarjen na korejskem trgu, je povprečno znašal 18 %, pri čemer so korejski proizvajalci PVT dosegli več kot 20-odstotni dobiček od prometa za zadevni izdelek. To je veliko več kot na Tajvanu, kjer je dobiček znašal od 5 % do 9 %. |
| --- | --- |

(49)

Ugotovljeno je bilo, da so v Koreji štirje domači proizvajalci in da notranji trg dopolnjuje uvoz PVT. Na Tajvanu delujeta dva proizvajalca, notranji trg pa prav tako dopolnjujejo zunanji viri. Vendar je preiskava pokazala, da raven domačih cen v Koreji kljub nižjim stroškom ni bila nižja kot na Tajvanu. Dobiček, ustvarjen na korejskem trgu, je povprečno znašal 18 %, pri čemer so korejski proizvajalci PVT dosegli več kot 20-odstotni dobiček od prometa za zadevni izdelek. To je veliko več kot na Tajvanu, kjer je dobiček znašal od 5 % do 9 %.

| (50) | Zato se šteje, da je na Tajvanu konkurenca velika in da dobiček ni čezmeren. |
| --- | --- |

(50)

Zato se šteje, da je na Tajvanu konkurenca velika in da dobiček ni čezmeren.

| (51) | Kar zadeva dostop do surovin, je Koreja za Tajsko daleč največja svetovna proizvajalka in izvoznica PTA. S to konkurenčno prednostjo korejskih proizvajalcev je mogoče deloma pojasniti, zakaj je bila cena surovin v Koreji povprečno nižja kot na Tajvanu in v LRK. Preiskava je pokazala, da je večina preverjenih korejskih družb pridobivala surovine od povezanih družb ali jih je lahko proizvajala sama. Nasprotno pa na Tajvanu nobena od preiskanih družb ni proizvajala svojih surovin in so jih v glavnem pridobivale od povezanih in nepovezanih strank, podobno kot v LRK. |
| --- | --- |

(51)

Kar zadeva dostop do surovin, je Koreja za Tajsko daleč največja svetovna proizvajalka in izvoznica PTA. S to konkurenčno prednostjo korejskih proizvajalcev je mogoče deloma pojasniti, zakaj je bila cena surovin v Koreji povprečno nižja kot na Tajvanu in v LRK. Preiskava je pokazala, da je večina preverjenih korejskih družb pridobivala surovine od povezanih družb ali jih je lahko proizvajala sama. Nasprotno pa na Tajvanu nobena od preiskanih družb ni proizvajala svojih surovin in so jih v glavnem pridobivale od povezanih in nepovezanih strank, podobno kot v LRK.

| (52) | Razpoložljive informacije in dejstvo, da imajo tajvanski proizvajalci izvozniki povezane proizvajalce PVT v LRK, kažejo, da se znotraj skupin uporabljajo isti dobavni viri surovin, da se realizirajo ekonomije obsega in dosežejo boljše cene. Zato se je štelo, da so pogoji dostopa do surovine v LRK zelo podobni pogojem na Tajvanu. |
| --- | --- |

(52)

Razpoložljive informacije in dejstvo, da imajo tajvanski proizvajalci izvozniki povezane proizvajalce PVT v LRK, kažejo, da se znotraj skupin uporabljajo isti dobavni viri surovin, da se realizirajo ekonomije obsega in dosežejo boljše cene. Zato se je štelo, da so pogoji dostopa do surovine v LRK zelo podobni pogojem na Tajvanu.

| (53) | Na podlagi tega se šteje, da izbira Tajvana ni bila nerazumna in je v tem primeru ustreznejša. Tajvan je zato potrjen kot primerljiva država. |
| --- | --- |

(53)

Na podlagi tega se šteje, da izbira Tajvana ni bila nerazumna in je v tem primeru ustreznejša. Tajvan je zato potrjen kot primerljiva država.

3.2.5   Normalna vrednost

3.2.5.1   Vzorčeni proizvajalec izvoznik, ki mu je bila odobrena TGO

| (54) | Ker ni bilo pripomb k normalni vrednosti, določeni za družbo, ki ji je bila dodeljena TGO, se uvodni izjavi 64 in 65 začasne uredbe potrdita. |
| --- | --- |

(54)

Ker ni bilo pripomb k normalni vrednosti, določeni za družbo, ki ji je bila dodeljena TGO, se uvodni izjavi 64 in 65 začasne uredbe potrdita.

3.2.5.2   Proizvajalci izvozniki, ki jim TGO ni bila odobrena

| (55) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 15, je en proizvajalec na Tajvanu dokazal, da se je njegova nabavna cena glavne surovine, uporabljene za proizvodnjo PVT, v OP spreminjala, in je zahteval, naj se to upošteva pri določitvi normalne vrednosti. Ta zahteva se je štela za utemeljeno, normalne vrednosti, določene za Tajvan, ki je v tem primeru primerljiva država, pa so bile ustrezno spremenjene. |
| --- | --- |

(55)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 15, je en proizvajalec na Tajvanu dokazal, da se je njegova nabavna cena glavne surovine, uporabljene za proizvodnjo PVT, v OP spreminjala, in je zahteval, naj se to upošteva pri določitvi normalne vrednosti. Ta zahteva se je štela za utemeljeno, normalne vrednosti, določene za Tajvan, ki je v tem primeru primerljiva država, pa so bile ustrezno spremenjene.

3.2.6   Izvozna cena

| (56) | Kot je razloženo v uvodni izjavi 68 začasne uredbe, je ves zadevni izdelek, ki so ga prodali vzorčeni proizvajalci izvozniki na trgu Unije, prodan neposredno neodvisnim strankam v Uniji. Zato je bil izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na osnovi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo. Izvoz posamezno preučenih družb je bil prav tako izveden neposredno nepovezanim strankam, zato je bila metoda, opisana v uvodni izjavi 68 začasne uredbe, prav tako uporabljena za določitev izvozne cene teh družb. |
| --- | --- |

(56)

Kot je razloženo v uvodni izjavi 68 začasne uredbe, je ves zadevni izdelek, ki so ga prodali vzorčeni proizvajalci izvozniki na trgu Unije, prodan neposredno neodvisnim strankam v Uniji. Zato je bil izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na osnovi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo. Izvoz posamezno preučenih družb je bil prav tako izveden neposredno nepovezanim strankam, zato je bila metoda, opisana v uvodni izjavi 68 začasne uredbe, prav tako uporabljena za določitev izvozne cene teh družb.

| (57) | Ker v zvezi z izvozno ceno ni bilo pripomb, se uvodna izjava 68 začasne uredbe potrdi. |
| --- | --- |

(57)

Ker v zvezi z izvozno ceno ni bilo pripomb, se uvodna izjava 68 začasne uredbe potrdi.

3.2.7   Primerjava

| (58) | Spremembe normalne vrednosti, določene za primerljivo državo, so bile primerjane z izvozno ceno sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v LRK. Kot je prikazano v uvodni izjavi 63, je to vodilo v znižanje dokončnih stopenj dampinga za tri vzorčene proizvajalce izvoznike v LRK. |
| --- | --- |

(58)

Spremembe normalne vrednosti, določene za primerljivo državo, so bile primerjane z izvozno ceno sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v LRK. Kot je prikazano v uvodni izjavi 63, je to vodilo v znižanje dokončnih stopenj dampinga za tri vzorčene proizvajalce izvoznike v LRK.

| (59) | Ugotavlja se, da predstavlja prilagoditev posrednega obdavčenja iz uvodne izjave 69 začasne uredbe razliko med davkom na dodano vrednost (DDV), ki se plačuje pri domači prodaji, in DDV, ki se plačuje pri izvoznih prodajnih transakcijah, ob ustreznem upoštevanju stopnje vračila DDV za izvoz. Sodelujoči proizvajalci izvozniki so nasprotovali načinu izračuna prilagoditve in trdili, da bi bilo treba pri oceni višine DDV, ki ni bil povrnjen, upoštevati sistem DDV, ki se uporablja za posebno predelavo in postopke prodaje. |
| --- | --- |

(59)

Ugotavlja se, da predstavlja prilagoditev posrednega obdavčenja iz uvodne izjave 69 začasne uredbe razliko med davkom na dodano vrednost (DDV), ki se plačuje pri domači prodaji, in DDV, ki se plačuje pri izvoznih prodajnih transakcijah, ob ustreznem upoštevanju stopnje vračila DDV za izvoz. Sodelujoči proizvajalci izvozniki so nasprotovali načinu izračuna prilagoditve in trdili, da bi bilo treba pri oceni višine DDV, ki ni bil povrnjen, upoštevati sistem DDV, ki se uporablja za posebno predelavo in postopke prodaje.

| (60) | Glede te trditve se ugotavlja, da je prilagoditev temeljila na določbah člena 2(10)(b) osnovne uredbe, ki predvideva prilagoditev normalne vrednosti za uvozne stroške in posredne davke, tj. kategorijo, ki vključuje DDV. Na tej podlagi je bila trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(60)

Glede te trditve se ugotavlja, da je prilagoditev temeljila na določbah člena 2(10)(b) osnovne uredbe, ki predvideva prilagoditev normalne vrednosti za uvozne stroške in posredne davke, tj. kategorijo, ki vključuje DDV. Na tej podlagi je bila trditev zavrnjena.

| (61) | Ker ni bilo drugih pripomb k primerjavi, ki bi spremenile začasne ugotovitve, se uvodna izjava 69 začasne uredbe potrdi. |
| --- | --- |

(61)

Ker ni bilo drugih pripomb k primerjavi, ki bi spremenile začasne ugotovitve, se uvodna izjava 69 začasne uredbe potrdi.

3.2.8   Stopnje dampinga

| (62) | Zaradi spremenjenih povprečnih normalnih vrednosti, določenih za Tajvan, primerljivo državo, in primerjave z izvozno ceno kitajskih proizvajalcev izvoznikov so bile dokončne stopnje dampinga znižane. |
| --- | --- |

(62)

Zaradi spremenjenih povprečnih normalnih vrednosti, določenih za Tajvan, primerljivo državo, in primerjave z izvozno ceno kitajskih proizvajalcev izvoznikov so bile dokončne stopnje dampinga znižane.

| (63) | Dokončne stopnje dampinga za kitajske proizvajalce izvoznike so:






  — | 5,1 % za Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd, |
| --- | --- | --- |

(63)

Dokončne stopnje dampinga za kitajske proizvajalce izvoznike so:

—

5,1 % za Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,

| — | 0 % za Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

0 % za Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd,

| — | 5,5 % za Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

5,5 % za Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,

| — | 5,3 % za sodelujoče družbe, ki niso vključene v vzorec. |
| --- | --- |

—

5,3 % za sodelujoče družbe, ki niso vključene v vzorec.

| (64) | Pri družbah, ki sta zahtevali individualno obravnavo, so dokončne stopnje dampinga:






  — | 9,8 % za Oriental Industries (Suzhou) Ltd, |
| --- | --- | --- |

(64)

Pri družbah, ki sta zahtevali individualno obravnavo, so dokončne stopnje dampinga:

—

9,8 % za Oriental Industries (Suzhou) Ltd,

| — | 0 % za Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

0 % za Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.

3.3   Koreja

3.3.1   Normalna vrednost

| (65) | Ker ni bilo drugih pripomb v zvezi z normalno vrednostjo, pojasnjeno v uvodnih izjavah 75 in 76 začasne uredbe, se te ugotovitve potrdijo. |
| --- | --- |

(65)

Ker ni bilo drugih pripomb v zvezi z normalno vrednostjo, pojasnjeno v uvodnih izjavah 75 in 76 začasne uredbe, se te ugotovitve potrdijo.

3.3.2   Izvozna cena

| (66) | Ker ni bilo pripomb v zvezi z izvozno ceno, se uvodni izjavi 77 in 78 začasne uredbe potrdita. |
| --- | --- |

(66)

Ker ni bilo pripomb v zvezi z izvozno ceno, se uvodni izjavi 77 in 78 začasne uredbe potrdita.

3.3.3   Primerjava

| (67) | Ker ni bilo drugih pripomb k primerjavi, ki bi spremenile začasne ugotovitve, se uvodne izjave od 79 do 81 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(67)

Ker ni bilo drugih pripomb k primerjavi, ki bi spremenile začasne ugotovitve, se uvodne izjave od 79 do 81 začasne uredbe potrdijo.

3.3.4   Stopnje dampinga

| (68) | Ker ni bilo drugih pripomb v zvezi s stopnjami dampinga, ki bi spremenile začasne ugotovitve glede Koreje, se uvodne izjave od 82 do 85 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(68)

Ker ni bilo drugih pripomb v zvezi s stopnjami dampinga, ki bi spremenile začasne ugotovitve glede Koreje, se uvodne izjave od 82 do 85 začasne uredbe potrdijo.

4.   ŠKODA

4.1   Proizvodnja Unije

| (69) | Ker ni bilo pripomb v zvezi s proizvodnjo Unije, se uvodne izjave od 94 do 96 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(69)

Ker ni bilo pripomb v zvezi s proizvodnjo Unije, se uvodne izjave od 94 do 96 začasne uredbe potrdijo.

4.2   Opredelitev industrije Unije

| (70) | Ker ni bilo pripomb v zvezi z opredelitvijo industrije Unije, se uvodna izjava 97 začasne uredbe potrdi. |
| --- | --- |

(70)

Ker ni bilo pripomb v zvezi z opredelitvijo industrije Unije, se uvodna izjava 97 začasne uredbe potrdi.

4.3   Potrošnja Unije

| (71) | Spomniti je treba, da je bila potrošnja Unije določena na podlagi podatkov Eurostata za celotni uvoz in na podlagi celotne prodaje industrije Unije na trgu Unije, vključno z oceno na podlagi podatkov iz pritožbe v zvezi s prodajo tihih proizvajalcev.

  Preglednica 1











  Potrošnja Unije | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| V tonah | 221 277 | 233 969 | 265 826 | 241 258 | 205 912 |
| Indeks 2005 = 100 | 100 | 106 | 120 | 109 | 93 |
| Vir: Eurostat, podatki o pritožbi in izpolnjeni vprašalniki. |

(71)

Spomniti je treba, da je bila potrošnja Unije določena na podlagi podatkov Eurostata za celotni uvoz in na podlagi celotne prodaje industrije Unije na trgu Unije, vključno z oceno na podlagi podatkov iz pritožbe v zvezi s prodajo tihih proizvajalcev.

Preglednica 1

Potrošnja Unije

2005

2006

2007

2008

OP

V tonah

221 277

233 969

265 826

241 258

205 912

Indeks 2005 = 100

100

106

120

109

93

Vir: Eurostat, podatki o pritožbi in izpolnjeni vprašalniki.

| (72) | Skupna potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 7 %. Med letoma 2005 in 2007 se je povečala za 20 % in se nato od leta 2007 do obdobja OP zmanjšala za 27 %. Zmanjšanje potrošnje v letu 2008 in OP je bilo posledica manjšega povpraševanja zaradi gospodarske krize, zlasti v drugi polovici leta 2008. |
| --- | --- |

(72)

Skupna potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 7 %. Med letoma 2005 in 2007 se je povečala za 20 % in se nato od leta 2007 do obdobja OP zmanjšala za 27 %. Zmanjšanje potrošnje v letu 2008 in OP je bilo posledica manjšega povpraševanja zaradi gospodarske krize, zlasti v drugi polovici leta 2008.

| (73) | Ker v zvezi s potrošnjo Unije ni bilo nobenih pripomb, se uvodne izjave od 98 do 100 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(73)

Ker v zvezi s potrošnjo Unije ni bilo nobenih pripomb, se uvodne izjave od 98 do 100 začasne uredbe potrdijo.

4.4   Uvoz v Evropsko unijo iz LRK, Koreje in s Tajvana

4.4.1   Kumulativna ocena učinkov uvoza

| (74) | Spomniti je treba, da uvoz iz Koreje in s Tajvana ni bil kumuliran z dampinškim uvozom iz LRK, ker se v OP korejski in tajvanski uvoz nista izvajala po dampinških cenah, kot je navedeno v uvodnih izjavah 102 in 103 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(74)

Spomniti je treba, da uvoz iz Koreje in s Tajvana ni bil kumuliran z dampinškim uvozom iz LRK, ker se v OP korejski in tajvanski uvoz nista izvajala po dampinških cenah, kot je navedeno v uvodnih izjavah 102 in 103 začasne uredbe.

| (75) | Treba je opozoriti, da je bil za oceno, ali je treba uvoz iz zadevnih držav v sedanji preiskavi kumulativno oceniti, uvoz iz vsake države individualno preučen glede na pogoje iz člena 3(4) osnovne uredbe. Ker je bila stopnja dampinga v zvezi z uvozom iz Koreje in s Tajvana pod de minimis, je bilo sklenjeno, da se uvoz iz Koreje in s Tajvana ne kumulira z dampinškim uvozom iz LRK. Na podlagi te ugotovitve je bil ta uvoz analiziran ločeno v uvodnih izjavah od 147 do 152 začasne uredbe v skladu s členom 3(7) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(75)

Treba je opozoriti, da je bil za oceno, ali je treba uvoz iz zadevnih držav v sedanji preiskavi kumulativno oceniti, uvoz iz vsake države individualno preučen glede na pogoje iz člena 3(4) osnovne uredbe. Ker je bila stopnja dampinga v zvezi z uvozom iz Koreje in s Tajvana pod de minimis, je bilo sklenjeno, da se uvoz iz Koreje in s Tajvana ne kumulira z dampinškim uvozom iz LRK. Na podlagi te ugotovitve je bil ta uvoz analiziran ločeno v uvodnih izjavah od 147 do 152 začasne uredbe v skladu s členom 3(7) osnovne uredbe.

4.4.2   Dampinški uvoz iz LRK

| (76) | Spomniti je treba, da je bilo za enega proizvajalca izvoznika v LRK začasno ugotovljeno, da ni izvajal dampinga svojih izdelkov na trgu Unije. V skladu s tem je bil ta izvoz izključen iz analize razvoja dampinškega uvoza iz LRK na trg Unije. Na podlagi individualnih preiskav, izvedenih po uvedbi začasnih ukrepov, je bilo za izvoz dodatnega proizvajalca izvoznika v LRK ugotovljeno, da ni bil dampinški, kot je navedeno v uvodni izjavi 64. Zato je bil ta uvoz prav tako izključen iz analize razvoja dampinškega uvoza iz LRK na trg Unije in vpliva na industrijo Unije. Podatki glede dampinškega uvoza iz LRK so bili ustrezno spremenjeni.

  Preglednica 2











  Dampinški uvoz iz LRK | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz (v tonah) | 4 350 | 11 926 | 31 223 | 39 072 | 38 404 |
| Indeks | 100 | 274 | 718 | 898 | 883 |
| Tržni delež | 2,4 % | 5,6 % | 11,9 % | 16,3 % | 18,8 % |
| Povprečna cena v EUR/tono | 2 783 | 1 705 | 1 524 | 1 574 | 1 532 |
| Indeks | 100 | 61 | 55 | 57 | 55 |
| Vir: Eurostat, podatki o pritožbi in izpolnjeni vprašalniki. |

(76)

Spomniti je treba, da je bilo za enega proizvajalca izvoznika v LRK začasno ugotovljeno, da ni izvajal dampinga svojih izdelkov na trgu Unije. V skladu s tem je bil ta izvoz izključen iz analize razvoja dampinškega uvoza iz LRK na trg Unije. Na podlagi individualnih preiskav, izvedenih po uvedbi začasnih ukrepov, je bilo za izvoz dodatnega proizvajalca izvoznika v LRK ugotovljeno, da ni bil dampinški, kot je navedeno v uvodni izjavi 64. Zato je bil ta uvoz prav tako izključen iz analize razvoja dampinškega uvoza iz LRK na trg Unije in vpliva na industrijo Unije. Podatki glede dampinškega uvoza iz LRK so bili ustrezno spremenjeni.

Preglednica 2

Dampinški uvoz iz LRK

2005

2006

2007

2008

OP

Uvoz (v tonah)

4 350

11 926

31 223

39 072

38 404

Indeks

100

274

718

898

883

Tržni delež

2,4 %

5,6 %

11,9 %

16,3 %

18,8 %

Povprečna cena v EUR/tono

2 783

1 705

1 524

1 574

1 532

Indeks

100

61

55

57

55

Vir: Eurostat, podatki o pritožbi in izpolnjeni vprašalniki.

| (77) | Po pregledu podatkov v zvezi z dampinškim uvozom iz LRK je bilo ugotovljeno, da se je njegov obseg v obravnavanem obdobju izrazito povečal – za več kot osemkrat, medtem ko so se povprečne uvozne cene močno znižale, in sicer za 45 %. |
| --- | --- |

(77)

Po pregledu podatkov v zvezi z dampinškim uvozom iz LRK je bilo ugotovljeno, da se je njegov obseg v obravnavanem obdobju izrazito povečal – za več kot osemkrat, medtem ko so se povprečne uvozne cene močno znižale, in sicer za 45 %.

4.4.3   Nelojalno nižanje cen

| (78) | Ker ni bilo pripomb v zvezi z nelojalnim nižanjem cen, se potrdi metodologija iz uvodnih izjav 110 in 111 začasne uredbe za določitev nelojalnega nižanja cen. Vendar pa je bila na podlagi individualnih preiskav, odobrenih po uvedbi začasnih ukrepov, kot je navedeno v uvodni izjavi 31, primerjava cen podobnih vrst izdelkov znova ocenjena. Ta ponovna ocena je potrdila, da je v OP dampinški uvoz iz LRK nelojalno znižal cene industrije Unije za 24,1 %. |
| --- | --- |

(78)

Ker ni bilo pripomb v zvezi z nelojalnim nižanjem cen, se potrdi metodologija iz uvodnih izjav 110 in 111 začasne uredbe za določitev nelojalnega nižanja cen. Vendar pa je bila na podlagi individualnih preiskav, odobrenih po uvedbi začasnih ukrepov, kot je navedeno v uvodni izjavi 31, primerjava cen podobnih vrst izdelkov znova ocenjena. Ta ponovna ocena je potrdila, da je v OP dampinški uvoz iz LRK nelojalno znižal cene industrije Unije za 24,1 %.

4.5   Gospodarski položaj industrije Unije

| (79) | Spomniti je treba, da je bilo za uvoz iz Koreje, s Tajvana in iz dveh kitajskih družb ugotovljeno, da ni bil dampinški, zato se ne kumulira z dampinškim uvozom iz LRK. Zato je bil izključen iz analize učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije in ocenjen posebej. |
| --- | --- |

(79)

Spomniti je treba, da je bilo za uvoz iz Koreje, s Tajvana in iz dveh kitajskih družb ugotovljeno, da ni bil dampinški, zato se ne kumulira z dampinškim uvozom iz LRK. Zato je bil izključen iz analize učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije in ocenjen posebej.

| (80) | Kakor je navedeno v uvodni izjavi 113 začasne uredbe, je preučitev učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije zajela ovrednotenje vseh gospodarskih kazalnikov za oceno položaja industrije Unije od leta 2005 do konca OP. |
| --- | --- |

(80)

Kakor je navedeno v uvodni izjavi 113 začasne uredbe, je preučitev učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije zajela ovrednotenje vseh gospodarskih kazalnikov za oceno položaja industrije Unije od leta 2005 do konca OP.

| (81) | Treba je spomniti, da je bila v začasni fazi slika škode jasna, saj so vsi kazalniki škode v obravnavanem obdobju prikazovali zniževanje: obseg proizvodnje (– 36 %), obseg prodaje (– 29 %), prodajne cene (– 9 %) in tržni delež (– 23 %). Poleg tega so se kazalniki škode, povezani s finančno uspešnostjo industrije Unije, kot sta dobičkonosnost (– 16,3 odstotne točke) in denarni tok (– 141 %), prav tako izrazito poslabšali, medtem ko so se naložbe znatno zmanjšale (– 89 %). |
| --- | --- |

(81)

Treba je spomniti, da je bila v začasni fazi slika škode jasna, saj so vsi kazalniki škode v obravnavanem obdobju prikazovali zniževanje: obseg proizvodnje (– 36 %), obseg prodaje (– 29 %), prodajne cene (– 9 %) in tržni delež (– 23 %). Poleg tega so se kazalniki škode, povezani s finančno uspešnostjo industrije Unije, kot sta dobičkonosnost (– 16,3 odstotne točke) in denarni tok (– 141 %), prav tako izrazito poslabšali, medtem ko so se naložbe znatno zmanjšale (– 89 %).

| (82) | Ker ni bilo pripomb v zvezi s proizvodnjo, proizvodno zmogljivostjo in izkoriščenostjo zmogljivosti, obsegom prodaje in tržnim deležem, cenami, zalogami, zaposlenostjo, plačami in produktivnostjo ter kazalniki finančne uspešnosti industrije Unije, se začasne ugotovitve iz uvodnih izjav od 114 do 126 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(82)

Ker ni bilo pripomb v zvezi s proizvodnjo, proizvodno zmogljivostjo in izkoriščenostjo zmogljivosti, obsegom prodaje in tržnim deležem, cenami, zalogami, zaposlenostjo, plačami in produktivnostjo ter kazalniki finančne uspešnosti industrije Unije, se začasne ugotovitve iz uvodnih izjav od 114 do 126 začasne uredbe potrdijo.

| (83) | Ker drugih pripomb v zvezi z gospodarskim položajem industrije Unije ni bilo, se potrdi sklep, da je industrija Unije utrpela znatno škodo, kot je določeno v uvodnih izjavah od 127 do 130 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(83)

Ker drugih pripomb v zvezi z gospodarskim položajem industrije Unije ni bilo, se potrdi sklep, da je industrija Unije utrpela znatno škodo, kot je določeno v uvodnih izjavah od 127 do 130 začasne uredbe.

5.   VZROČNOST

5.1   Uvodna opomba

| (84) | V skladu s členom 3(6) in 3(7) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali je dampinški uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK povzročil industriji Unije takšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg dampinškega uvoza so bili preučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije, da bi se zagotovilo, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ne bi bila pripisana dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(84)

V skladu s členom 3(6) in 3(7) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali je dampinški uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK povzročil industriji Unije takšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg dampinškega uvoza so bili preučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije, da bi se zagotovilo, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ne bi bila pripisana dampinškemu uvozu.

5.2   Učinek dampinškega uvoza

| (85) | Dampinški uvoz iz LRK se je v obravnavanem obdobju izrazito povečal. Po pregledu podatkov v zvezi z dampinškim uvozom s poreklom iz LRK, kot je opisan v uvodni izjavi 76, se je obseg dampinškega uvoza iz LRK med letom 2005 in OP povečal za več kot osemkrat, s čimer se je njegov tržni delež povečal za približno 16 odstotnih točk. V istem obdobju se je potrošnja Unije zmanjšala za 7 %. |
| --- | --- |

(85)

Dampinški uvoz iz LRK se je v obravnavanem obdobju izrazito povečal. Po pregledu podatkov v zvezi z dampinškim uvozom s poreklom iz LRK, kot je opisan v uvodni izjavi 76, se je obseg dampinškega uvoza iz LRK med letom 2005 in OP povečal za več kot osemkrat, s čimer se je njegov tržni delež povečal za približno 16 odstotnih točk. V istem obdobju se je potrošnja Unije zmanjšala za 7 %.

| (86) | Med obravnavanim obdobjem se je industrija Unije spopadala z znatnim 29-odstotnim upadom obsega prodaje in posledično z izgubo tržnega deleža od 51,1 % do 39,2 %, kar pomeni skoraj 12 odstotnih točk. V obdobju med letom 2008 in OP se je tržni delež industrije Unije zmanjšal za dve odstotni točki, medtem ko se je tržni delež dampinškega uvoza povečal kljub upadanju povpraševanja na trgu Unije. |
| --- | --- |

(86)

Med obravnavanim obdobjem se je industrija Unije spopadala z znatnim 29-odstotnim upadom obsega prodaje in posledično z izgubo tržnega deleža od 51,1 % do 39,2 %, kar pomeni skoraj 12 odstotnih točk. V obdobju med letom 2008 in OP se je tržni delež industrije Unije zmanjšal za dve odstotni točki, medtem ko se je tržni delež dampinškega uvoza povečal kljub upadanju povpraševanja na trgu Unije.

| (87) | Kar zadeva cene dampinškega uvoza, so se na podlagi pregleda podatkov, kot je opisan v uvodni izjavi 76, v obravnavanem obdobju znižale za 45 % in so znatno nelojalno nižale cene, ki jih je na trgu Unije zaračunavala industrija Unije. To je industriji Unije preprečilo, da bi zvišala cene in pokrila višje cene surovin. Zato se je dobičkonosnost prodaje industrije Unije na trgu Unije zmanjšala, kakor je razloženo v uvodni izjavi 81 začasne uredbe, in sicer z dobička v višini 3 % leta 2005 na izgubo v višini 13,3 % v OP. |
| --- | --- |

(87)

Kar zadeva cene dampinškega uvoza, so se na podlagi pregleda podatkov, kot je opisan v uvodni izjavi 76, v obravnavanem obdobju znižale za 45 % in so znatno nelojalno nižale cene, ki jih je na trgu Unije zaračunavala industrija Unije. To je industriji Unije preprečilo, da bi zvišala cene in pokrila višje cene surovin. Zato se je dobičkonosnost prodaje industrije Unije na trgu Unije zmanjšala, kakor je razloženo v uvodni izjavi 81 začasne uredbe, in sicer z dobička v višini 3 % leta 2005 na izgubo v višini 13,3 % v OP.

| (88) | Preiskava je prav tako pokazala, da je naraščajoč obseg nizkocenovnega dampinškega uvoza iz LRK na splošno negativno vplival na trg, ker je nižal cene. Nenehni pritisk na trg Unije ni dovolil industriji Unije, da bi svoje prodajne cene prilagodila višjim cenam surovin, zlasti v letu 2008, ko so bile cene surovin najvišje. To pojasnjuje izgubo tržnega deleža in zmanjšanje dobičkonosnosti industrije Unije. |
| --- | --- |

(88)

Preiskava je prav tako pokazala, da je naraščajoč obseg nizkocenovnega dampinškega uvoza iz LRK na splošno negativno vplival na trg, ker je nižal cene. Nenehni pritisk na trg Unije ni dovolil industriji Unije, da bi svoje prodajne cene prilagodila višjim cenam surovin, zlasti v letu 2008, ko so bile cene surovin najvišje. To pojasnjuje izgubo tržnega deleža in zmanjšanje dobičkonosnosti industrije Unije.

| (89) | Glede na navedeno in ker ni bilo drugih pripomb v zvezi z vplivom dampinškega uvoza, se lahko potrdi, da je veliko povečanje nizkocenovnega dampinškega uvoza iz LRK znatno negativno vplivalo na gospodarski položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(89)

Glede na navedeno in ker ni bilo drugih pripomb v zvezi z vplivom dampinškega uvoza, se lahko potrdi, da je veliko povečanje nizkocenovnega dampinškega uvoza iz LRK znatno negativno vplivalo na gospodarski položaj industrije Unije.

5.3   Učinek drugih dejavnikov

5.3.1   Nedampinški uvoz

| (90) | V zvezi z učinkom nedampinškega uvoza iz LRK je treba spomniti, da je bilo za dva kitajska proizvajalca izvoznika ugotovljeno, da nista izvajala dampinga PVT na trgu Unije. Medtem ko ni mogoče izključiti, da je ta uvoz deloma prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, se šteje, da glede na obseg in zlasti cene, ki so bile v povprečju višje od cen dampinškega uvoza, vpliv tega nedampinškega uvoza ni takšen, da bi lahko prekinil vzročno povezavo med dampinškim uvozom iz LRK in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(90)

V zvezi z učinkom nedampinškega uvoza iz LRK je treba spomniti, da je bilo za dva kitajska proizvajalca izvoznika ugotovljeno, da nista izvajala dampinga PVT na trgu Unije. Medtem ko ni mogoče izključiti, da je ta uvoz deloma prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, se šteje, da glede na obseg in zlasti cene, ki so bile v povprečju višje od cen dampinškega uvoza, vpliv tega nedampinškega uvoza ni takšen, da bi lahko prekinil vzročno povezavo med dampinškim uvozom iz LRK in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

5.3.2   Drugi dejavniki

| (91) | Treba je spomniti, da so bili v analizi vzročnosti preučeni tudi drugi dejavniki, in sicer razvoj povpraševanja na trgu Unije, razvoj cen surovin, lastna proizvodnja industrije Unije, izvoz industrije Unije, uvoz iz drugih držav, vključno z uvozom iz Koreje in s Tajvana, ter uspešnost drugih proizvajalcev v Uniji. |
| --- | --- |

(91)

Treba je spomniti, da so bili v analizi vzročnosti preučeni tudi drugi dejavniki, in sicer razvoj povpraševanja na trgu Unije, razvoj cen surovin, lastna proizvodnja industrije Unije, izvoz industrije Unije, uvoz iz drugih držav, vključno z uvozom iz Koreje in s Tajvana, ter uspešnost drugih proizvajalcev v Uniji.

| (92) | Ena stran je trdila, da z analizo vzročnosti ni bilo dokazano, da škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki, kot je dampinški uvoz, ni bila pripisana kitajskemu uvozu. Zlasti je trdila, da so dejavniki, kot so razvoj povpraševanja in višje cene surovin, prispevali k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, in niso bili upoštevani pri analizi vzročnosti. |
| --- | --- |

(92)

Ena stran je trdila, da z analizo vzročnosti ni bilo dokazano, da škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki, kot je dampinški uvoz, ni bila pripisana kitajskemu uvozu. Zlasti je trdila, da so dejavniki, kot so razvoj povpraševanja in višje cene surovin, prispevali k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, in niso bili upoštevani pri analizi vzročnosti.

| (93) | V zvezi z razvojem povpraševanja je treba spomniti, da se je tržni delež uvoza iz LRK kljub manjšemu povpraševanju povečal. Glede dviga cen surovin se priznava, da so se v prvi polovici OP povišale, kot je navedeno v uvodni izjavi 139 začasne uredbe. Vendar so se v drugi polovici OP znižale. Ta nihanja cen surovin so vplivala na vse gospodarske subjekte. Ker ni bilo pritiska na cene, ki bi ga izvajal nizkocenovni uvoz iz LRK, bi bilo mogoče pričakovati, da bi industrija Unije lahko prilagodila svoje prodajne cene v skladu z razvojem cen surovin. Zato se uvodne izjave od 138 do 140 začasne uredbe potrdijo, trditev pa se posledično zavrne. |
| --- | --- |

(93)

V zvezi z razvojem povpraševanja je treba spomniti, da se je tržni delež uvoza iz LRK kljub manjšemu povpraševanju povečal. Glede dviga cen surovin se priznava, da so se v prvi polovici OP povišale, kot je navedeno v uvodni izjavi 139 začasne uredbe. Vendar so se v drugi polovici OP znižale. Ta nihanja cen surovin so vplivala na vse gospodarske subjekte. Ker ni bilo pritiska na cene, ki bi ga izvajal nizkocenovni uvoz iz LRK, bi bilo mogoče pričakovati, da bi industrija Unije lahko prilagodila svoje prodajne cene v skladu z razvojem cen surovin. Zato se uvodne izjave od 138 do 140 začasne uredbe potrdijo, trditev pa se posledično zavrne.

| (94) | Ker ni bilo pripomb v zvezi z lastno proizvodnjo ali uspešnostjo izvoza industrije Unije, se uvodne izjave od 141 do 143 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(94)

Ker ni bilo pripomb v zvezi z lastno proizvodnjo ali uspešnostjo izvoza industrije Unije, se uvodne izjave od 141 do 143 začasne uredbe potrdijo.

| (95) | Nekatere strani so prav tako trdile, da proizvajalci Unije zaradi nizkocenovnega uvoza iz Koreje in s Tajvana ne bi mogli zvišati svojih cen, da bi se upoštevali spremenjeni stroški surovin. |
| --- | --- |

(95)

Nekatere strani so prav tako trdile, da proizvajalci Unije zaradi nizkocenovnega uvoza iz Koreje in s Tajvana ne bi mogli zvišati svojih cen, da bi se upoštevali spremenjeni stroški surovin.

| (96) | V zvezi s tem se najprej ugotavlja, da so v celotnem obravnavanem obdobju cene uvoza iz Koreje in s Tajvana ostale višje kot povprečne uvozne cene iz LRK. Drugič, med letom 2007 in koncem OP se je obseg uvoza znatno zmanjšal. Zato se šteje, da obseg in cene tega uvoza niso mogli biti glavni vzrok za znatno škodo industrije Unije, zato ne morejo prekiniti vzročne povezave med škodo, ki jo je utrpela Unija, in dampinškim uvozom iz LRK. Zato je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(96)

V zvezi s tem se najprej ugotavlja, da so v celotnem obravnavanem obdobju cene uvoza iz Koreje in s Tajvana ostale višje kot povprečne uvozne cene iz LRK. Drugič, med letom 2007 in koncem OP se je obseg uvoza znatno zmanjšal. Zato se šteje, da obseg in cene tega uvoza niso mogli biti glavni vzrok za znatno škodo industrije Unije, zato ne morejo prekiniti vzročne povezave med škodo, ki jo je utrpela Unija, in dampinškim uvozom iz LRK. Zato je bila ta trditev zavrnjena.

| (97) | Ker ni bilo nobene druge pripombe glede uvoza iz tretjih držav, vključno s Korejo in Tajvanom, se uvodne izjave od 144 do 152 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(97)

Ker ni bilo nobene druge pripombe glede uvoza iz tretjih držav, vključno s Korejo in Tajvanom, se uvodne izjave od 144 do 152 začasne uredbe potrdijo.

| (98) | Ker v zvezi z drugimi proizvajalci v Uniji ni bilo drugih pripomb, se uvodni izjavi 153 in 154 začasne uredbe potrdita. |
| --- | --- |

(98)

Ker v zvezi z drugimi proizvajalci v Uniji ni bilo drugih pripomb, se uvodni izjavi 153 in 154 začasne uredbe potrdita.

| (99) | Po začasnem razkritju je ena stran trdila, da bi bilo treba manjšo dobičkonosnost industrije Unije pripisati velikemu deležu t. i. proizvodnje v dveh korakih, zastopane v proizvodni zmogljivosti industrije Unije, in domnevnim zamudam industrije Unije pri izvajanju sodobnega proizvodnega postopka, t. i. proizvodnega postopka v enem koraku. |
| --- | --- |

(99)

Po začasnem razkritju je ena stran trdila, da bi bilo treba manjšo dobičkonosnost industrije Unije pripisati velikemu deležu t. i. proizvodnje v dveh korakih, zastopane v proizvodni zmogljivosti industrije Unije, in domnevnim zamudam industrije Unije pri izvajanju sodobnega proizvodnega postopka, t. i. proizvodnega postopka v enem koraku.

| (100) | Opozoriti je treba, da se ponudba vrst izdelkov, ki jih proizvajajo in prodajajo proizvajalci izvozniki v LRK in industrija Unije, večinoma prekriva. Industrija Unije uporablja t.i. proizvodni postopek v dveh korakih, saj omogoča proizvodnjo posebnih vrst izdelkov, ki se na trgu običajno prodajajo po višji ceni. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah od 85 do 89, je prisotnost nizkocenovnega dampinškega uvoza PVT iz PRC vplivala na celotni trg Unije z opaznim pritiskom na nižanje cen. |
| --- | --- |

(100)

Opozoriti je treba, da se ponudba vrst izdelkov, ki jih proizvajajo in prodajajo proizvajalci izvozniki v LRK in industrija Unije, večinoma prekriva. Industrija Unije uporablja t.i. proizvodni postopek v dveh korakih, saj omogoča proizvodnjo posebnih vrst izdelkov, ki se na trgu običajno prodajajo po višji ceni. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah od 85 do 89, je prisotnost nizkocenovnega dampinškega uvoza PVT iz PRC vplivala na celotni trg Unije z opaznim pritiskom na nižanje cen.

| (101) | Zato se šteje, da obstoj dveh različnih proizvodnih postopkov sam po sebi ni mogel znatno vplivati na stopnje dobička, zlasti glede na pritisk na cene, ki ga je izvajal dampinški uvoz iz LRK. Poleg tega ni bilo predloženih trdnih dokazov, ki bi podpirali trditev, da je industrija Unije utrpela znatno škodo zaradi pomanjkanja sodobnejše tehnologije. Ta trditev je bila torej zavrnjena. |
| --- | --- |

(101)

Zato se šteje, da obstoj dveh različnih proizvodnih postopkov sam po sebi ni mogel znatno vplivati na stopnje dobička, zlasti glede na pritisk na cene, ki ga je izvajal dampinški uvoz iz LRK. Poleg tega ni bilo predloženih trdnih dokazov, ki bi podpirali trditev, da je industrija Unije utrpela znatno škodo zaradi pomanjkanja sodobnejše tehnologije. Ta trditev je bila torej zavrnjena.

| (102) | Glede na navedeno in ker ni drugih pripomb, se sklene, da je dampinški uvoz iz LRK povzročil znatno škodo industriji Unije v smislu člena 3(6) osnovne uredbe, uvodne izjave od 155 do 158 začasne uredbe pa se potrdijo. |
| --- | --- |

(102)

Glede na navedeno in ker ni drugih pripomb, se sklene, da je dampinški uvoz iz LRK povzročil znatno škodo industriji Unije v smislu člena 3(6) osnovne uredbe, uvodne izjave od 155 do 158 začasne uredbe pa se potrdijo.

6.   INTERES UNIJE

6.1   Uvodna opomba

| (103) | Analiza interesa Unije je bila prilagojena, da se upoštevajo spremembe stopenj dampinga po pripombah k začasnemu razkritju in individualnih preiskavah, izvedenih po uvedbi začasnih ukrepov. V skladu s tem in glede na visoko stopnjo sodelovanja bi za večino uvoza iz LRK veljala približno 5-odstotna stopnja dajatve, kot je navedeno v uvodni izjavi 63. |
| --- | --- |

(103)

Analiza interesa Unije je bila prilagojena, da se upoštevajo spremembe stopenj dampinga po pripombah k začasnemu razkritju in individualnih preiskavah, izvedenih po uvedbi začasnih ukrepov. V skladu s tem in glede na visoko stopnjo sodelovanja bi za večino uvoza iz LRK veljala približno 5-odstotna stopnja dajatve, kot je navedeno v uvodni izjavi 63.

6.2   Industrija Unije

| (104) | Spomniti je treba, da industrijo Unije sestavljajo štirje proizvajalci s sedežem v različnih državah članicah, ki v dejavnostih, povezanih s PVT, neposredno zaposlujejo več kot 1 300 ljudi. Vsi kazalniki škode, zlasti tisti, povezani s finančno uspešnostjo industrije Unije, so v obravnavanem obdobju izkazali negativno gibanje. Tudi zaposlenost se je znatno zmanjšala, in sicer za 23 %, kar v obravnavanem obdobju ustreza zmanjšanju za približno 400 ekvivalentov polnega delovnega časa. |
| --- | --- |

(104)

Spomniti je treba, da industrijo Unije sestavljajo štirje proizvajalci s sedežem v različnih državah članicah, ki v dejavnostih, povezanih s PVT, neposredno zaposlujejo več kot 1 300 ljudi. Vsi kazalniki škode, zlasti tisti, povezani s finančno uspešnostjo industrije Unije, so v obravnavanem obdobju izkazali negativno gibanje. Tudi zaposlenost se je znatno zmanjšala, in sicer za 23 %, kar v obravnavanem obdobju ustreza zmanjšanju za približno 400 ekvivalentov polnega delovnega časa.

| (105) | Po uvedbi začasnih ukrepov je industrija Unije sporočila, da so bile tovarne, ki so bile zaradi dampinškega uvoza nedejavne, nedavno spet odprte. To kaže, da so že začasni ukrepi pozitivno vplivali na industrijo Unije. |
| --- | --- |

(105)

Po uvedbi začasnih ukrepov je industrija Unije sporočila, da so bile tovarne, ki so bile zaradi dampinškega uvoza nedejavne, nedavno spet odprte. To kaže, da so že začasni ukrepi pozitivno vplivali na industrijo Unije.

| (106) | Pričakuje se, da bi uvedba dokončnih protidampinških dajatev na uvoz s poreklom iz LRK dodatno pozitivno vplivala na gospodarski položaj industrije Unije in ji omogočila, da znova pridobi vsaj del izgubljenega tržnega deleža. |
| --- | --- |

(106)

Pričakuje se, da bi uvedba dokončnih protidampinških dajatev na uvoz s poreklom iz LRK dodatno pozitivno vplivala na gospodarski položaj industrije Unije in ji omogočila, da znova pridobi vsaj del izgubljenega tržnega deleža.

| (107) | Ker v zvezi z interesom industrije Unije ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave od 160 do 163 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(107)

Ker v zvezi z interesom industrije Unije ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave od 160 do 163 začasne uredbe potrdijo.

6.3   Uvozniki

| (108) | Nekatere strani so trdile, da z analizo vpliva ukrepov na uvoznike niso bile odpravljene težave hitre zamenjave dobaviteljev PVT. V zvezi s tem se priznava, da lahko zamenjava virov dobave traja nekaj časa, odvisno od končne uporabe. Vendar bodo na voljo drugi viri, vključno z uvozom iz Koreje in s Tajvana ter uvozom dveh kitajskih proizvajalcev izvoznikov iz uvodnih izjav 63 in 64, za katere ne bo veljala protidampinška dajatev. Zato je bila ta trditev zavrnjena, začasni sklep, da ukrepi ne bodo znatno negativno vplivali na uvoznike, pa se potrdi. |
| --- | --- |

(108)

Nekatere strani so trdile, da z analizo vpliva ukrepov na uvoznike niso bile odpravljene težave hitre zamenjave dobaviteljev PVT. V zvezi s tem se priznava, da lahko zamenjava virov dobave traja nekaj časa, odvisno od končne uporabe. Vendar bodo na voljo drugi viri, vključno z uvozom iz Koreje in s Tajvana ter uvozom dveh kitajskih proizvajalcev izvoznikov iz uvodnih izjav 63 in 64, za katere ne bo veljala protidampinška dajatev. Zato je bila ta trditev zavrnjena, začasni sklep, da ukrepi ne bodo znatno negativno vplivali na uvoznike, pa se potrdi.

| (109) | Ker ni bilo drugih pripomb, se uvodni izjavi (164) in (165) začasne uredbe potrdita. |
| --- | --- |

(109)

Ker ni bilo drugih pripomb, se uvodni izjavi (164) in (165) začasne uredbe potrdita.

6.4   Uporabniki

| (110) | Uporabniki PVT so pokazali velik interes za ta primer. Od 68 kontaktiranih uporabnikov jih je 33 sodelovalo v preiskavi. Ta je pokazala, da je 24 od 33 sodelujočih uporabnikov kupovalo PVT v LRK. 12 % tega uvoza je bilo iz družb, ki niso izvajale dampinga. |
| --- | --- |

(110)

Uporabniki PVT so pokazali velik interes za ta primer. Od 68 kontaktiranih uporabnikov jih je 33 sodelovalo v preiskavi. Ta je pokazala, da je 24 od 33 sodelujočih uporabnikov kupovalo PVT v LRK. 12 % tega uvoza je bilo iz družb, ki niso izvajale dampinga.

| (111) | V začasni fazi je bila analiza glede vpliva ukrepov na uporabnike izvedena z razvrščanjem uporabnikov v štiri ločene industrijske sektorje (pnevmatike, avtomobilski sektor, vrvi in industrijska uporaba). Pred uvedbo začasnih ukrepov so bili preverjeni štirje uporabniki (dva v sektorju pnevmatik, po eden pa v avtomobilskem sektorju in sektorju industrijske uporabe). Po uvedbi začasnih ukrepov je bilo nadalje preiskano, v kolikšni meri bodo ukrepi negativno vplivali na vsak sektor. V ta namen so bili v prostorih sedmih uporabnikov izvedeni dodatni preveritveni obiski, kot je navedeno v uvodni izjavi 5. Med skupno 11 preverjenimi uporabniki je bilo pet malih in srednje velikih podjetij (MSP). Na osnovi preverjenih podatkov je bil pregledan ocenjeni vpliv ukrepov na stopnje dobička uporabnikov, pri čemer sta se upoštevala spremenjena stopnja dajatev in dejstvo, da je bilo za še enega kitajskega proizvajalca izvoznika ugotovljeno, da ne izvaja dampinga. |
| --- | --- |

(111)

V začasni fazi je bila analiza glede vpliva ukrepov na uporabnike izvedena z razvrščanjem uporabnikov v štiri ločene industrijske sektorje (pnevmatike, avtomobilski sektor, vrvi in industrijska uporaba). Pred uvedbo začasnih ukrepov so bili preverjeni štirje uporabniki (dva v sektorju pnevmatik, po eden pa v avtomobilskem sektorju in sektorju industrijske uporabe). Po uvedbi začasnih ukrepov je bilo nadalje preiskano, v kolikšni meri bodo ukrepi negativno vplivali na vsak sektor. V ta namen so bili v prostorih sedmih uporabnikov izvedeni dodatni preveritveni obiski, kot je navedeno v uvodni izjavi 5. Med skupno 11 preverjenimi uporabniki je bilo pet malih in srednje velikih podjetij (MSP). Na osnovi preverjenih podatkov je bil pregledan ocenjeni vpliv ukrepov na stopnje dobička uporabnikov, pri čemer sta se upoštevala spremenjena stopnja dajatev in dejstvo, da je bilo za še enega kitajskega proizvajalca izvoznika ugotovljeno, da ne izvaja dampinga.

| (112) | Kar zadeva uporabnike v sektorju pnevmatik, so proizvajalci pnevmatik skupno vrnili štiri izpolnjene vprašalnike. Od tega sta bila dva preverjena pred uvedbo začasnih ukrepov, eden pa po njej. V skladu z razpoložljivimi podatki za ta sektor je delež PVT glede na njegove proizvodne stroške relativno omejen, povprečno manj kot 1 %. Samo za enega sodelujočega uporabnika je bilo ugotovljeno, da uvaža zadevni izdelek iz LRK. Vendar je ves ta uvoz prihajal iz družbe v LRK, ki ni izvajala dampinga. Zato se sklene, da na podlagi razpoložljivih podatkov predlagani ukrepi ne bodo vplivali na sektor pnevmatik. |
| --- | --- |

(112)

Kar zadeva uporabnike v sektorju pnevmatik, so proizvajalci pnevmatik skupno vrnili štiri izpolnjene vprašalnike. Od tega sta bila dva preverjena pred uvedbo začasnih ukrepov, eden pa po njej. V skladu z razpoložljivimi podatki za ta sektor je delež PVT glede na njegove proizvodne stroške relativno omejen, povprečno manj kot 1 %. Samo za enega sodelujočega uporabnika je bilo ugotovljeno, da uvaža zadevni izdelek iz LRK. Vendar je ves ta uvoz prihajal iz družbe v LRK, ki ni izvajala dampinga. Zato se sklene, da na podlagi razpoložljivih podatkov predlagani ukrepi ne bodo vplivali na sektor pnevmatik.

| (113) | V zvezi z uporabniki v avtomobilskem sektorju (večinoma proizvajajo varnostne pasove in zračne blazine), ki predstavljajo 5 % celotnega uvoza PVT v OP, je bilo skupno vrnjenih šest izpolnjenih vprašalnikov. Preverjeni sta bili dve družbi, ena pred uvedbo začasnih ukrepov in ena po njej. Po preveritvenih obiskih je bil delež kitajske PVT, ki se uporablja v avtomobilskem sektorju, spremenjen na 15 %. Preveritveni obiski so prav tako pokazali, da so na splošno dejavnosti, v katerih se je uporabljala PVT, predstavljale več kot 30 % celotnega prometa sodelujočih družb in ne 4 %, kot je bilo določeno v začasni fazi. Potrjeno je, da povprečni dobiček, dosežen v tem sektorju pri izdelkih, za katere se uporablja PVT, znaša približno 3 %. Na podlagi navedenega se sklene, da uvedba ukrepov na splošno verjetno ne bi resno vplivala na avtomobilski sektor, saj bo še vedno dobičkonosen, poleg tega pa LRK ni glavni vir dobave. |
| --- | --- |

(113)

V zvezi z uporabniki v avtomobilskem sektorju (večinoma proizvajajo varnostne pasove in zračne blazine), ki predstavljajo 5 % celotnega uvoza PVT v OP, je bilo skupno vrnjenih šest izpolnjenih vprašalnikov. Preverjeni sta bili dve družbi, ena pred uvedbo začasnih ukrepov in ena po njej. Po preveritvenih obiskih je bil delež kitajske PVT, ki se uporablja v avtomobilskem sektorju, spremenjen na 15 %. Preveritveni obiski so prav tako pokazali, da so na splošno dejavnosti, v katerih se je uporabljala PVT, predstavljale več kot 30 % celotnega prometa sodelujočih družb in ne 4 %, kot je bilo določeno v začasni fazi. Potrjeno je, da povprečni dobiček, dosežen v tem sektorju pri izdelkih, za katere se uporablja PVT, znaša približno 3 %. Na podlagi navedenega se sklene, da uvedba ukrepov na splošno verjetno ne bi resno vplivala na avtomobilski sektor, saj bo še vedno dobičkonosen, poleg tega pa LRK ni glavni vir dobave.

| (114) | V zvezi z uporabniki v sektorju vrvi so bili skupno vrnjeni trije izpolnjeni vprašalniki, po uvedbi začasnih ukrepov pa je bila preverjena ena družba. Vse sodelujoče družbe v tem sektorju so MSP in so v OP predstavljala manj kot 1 % celotnega uvoza iz LRK. Potrjeno je, da znaša delež dejavnosti PVT približno 18 % njihove celotne dejavnosti. Povprečna stopnja dobička, dosežena v sektorju, v katerem se uporablja PVT, je bila začasno določena na približno 8 %. Vendar je bila po preveritvenem obisku in naknadnem popravku predloženih podatkov v izpolnjenih vprašalnikih stopnja dobička, dosežena v tem sektorju, popravljena na – 0,4 %. Preiskava je pokazala, da je večina uvoza (71 %) v OP izvirala iz LRK, 22 % uvoza pa je izviralo iz Koreje. Glede na spremenjeno stopnjo dajatve pa bo vpliv na družbe v tem sektorju, če bodo PVT še naprej pridobivale iz LRK, verjetno omejen. Poleg tega obstajajo številni alternativni viri dobave. |
| --- | --- |

(114)

V zvezi z uporabniki v sektorju vrvi so bili skupno vrnjeni trije izpolnjeni vprašalniki, po uvedbi začasnih ukrepov pa je bila preverjena ena družba. Vse sodelujoče družbe v tem sektorju so MSP in so v OP predstavljala manj kot 1 % celotnega uvoza iz LRK. Potrjeno je, da znaša delež dejavnosti PVT približno 18 % njihove celotne dejavnosti. Povprečna stopnja dobička, dosežena v sektorju, v katerem se uporablja PVT, je bila začasno določena na približno 8 %. Vendar je bila po preveritvenem obisku in naknadnem popravku predloženih podatkov v izpolnjenih vprašalnikih stopnja dobička, dosežena v tem sektorju, popravljena na – 0,4 %. Preiskava je pokazala, da je večina uvoza (71 %) v OP izvirala iz LRK, 22 % uvoza pa je izviralo iz Koreje. Glede na spremenjeno stopnjo dajatve pa bo vpliv na družbe v tem sektorju, če bodo PVT še naprej pridobivale iz LRK, verjetno omejen. Poleg tega obstajajo številni alternativni viri dobave.

| (115) | Ne nazadnje, v zvezi z uporabniki v sektorju industrijske uporabe je bilo vrnjenih skupno 20 izpolnjenih vprašalnikov, uporabniki pa so predstavljali 21 % celotnega uvoza iz LRK. Preverjenih je bilo pet družb, ena pred uvedbo začasnih ukrepov in štiri po njej. Na podlagi razpoložljivih informacij za ta sektor po preveritvenih obiskih je bil delež dejavnosti, povezanih s PVT, spremenjen na 54 % celotne dejavnosti. Preiskava je pokazala, da so uporabniki v glavnem kupovali PVT od LRK (42 %) in Koreje (24 %), medtem ko ga je 29 % izviralo od dobaviteljev v Uniji in tretjih državah. Na podlagi podatkov, zbranih med preveritvenimi obiski, ki so sledili uvedbi začasnih ukrepov, je bila povprečna stopnja dobička, doseženega v tem sektorju, spremenjena in določena na 17 %. Vendar zbrani podatki kažejo, da povprečna stopnja dobička, opredeljena za celotni sektor, ni reprezentativna za MSP, ki so v OP povprečno imela negativno stopnjo dobička, in sicer – 1,9 %. V najslabšem primeru, to je če bi ta MSP kupovala od kitajskih proizvajalcev izvoznikov, za katere veljajo ukrepi, in ne bi zamenjala vira dobave, bi se z uvedbo dokončnih ukrepov njihova dobičkonosnost zmanjšala z – 1,9 % na – 3,3 %. Vzrok za to bi bilo dejstvo, da je delež njihovih nakupov PVT iz LRK večji kot pri večjih družbah, ki bi ostale zelo dobičkonosne. Vendar se pričakuje, da bi lahko ta MSP vsaj del svojih nakupov spremenila in ga opravila pri dobaviteljih, za katere ukrepi ne veljajo. |
| --- | --- |

(115)

Ne nazadnje, v zvezi z uporabniki v sektorju industrijske uporabe je bilo vrnjenih skupno 20 izpolnjenih vprašalnikov, uporabniki pa so predstavljali 21 % celotnega uvoza iz LRK. Preverjenih je bilo pet družb, ena pred uvedbo začasnih ukrepov in štiri po njej. Na podlagi razpoložljivih informacij za ta sektor po preveritvenih obiskih je bil delež dejavnosti, povezanih s PVT, spremenjen na 54 % celotne dejavnosti. Preiskava je pokazala, da so uporabniki v glavnem kupovali PVT od LRK (42 %) in Koreje (24 %), medtem ko ga je 29 % izviralo od dobaviteljev v Uniji in tretjih državah. Na podlagi podatkov, zbranih med preveritvenimi obiski, ki so sledili uvedbi začasnih ukrepov, je bila povprečna stopnja dobička, doseženega v tem sektorju, spremenjena in določena na 17 %. Vendar zbrani podatki kažejo, da povprečna stopnja dobička, opredeljena za celotni sektor, ni reprezentativna za MSP, ki so v OP povprečno imela negativno stopnjo dobička, in sicer – 1,9 %. V najslabšem primeru, to je če bi ta MSP kupovala od kitajskih proizvajalcev izvoznikov, za katere veljajo ukrepi, in ne bi zamenjala vira dobave, bi se z uvedbo dokončnih ukrepov njihova dobičkonosnost zmanjšala z – 1,9 % na – 3,3 %. Vzrok za to bi bilo dejstvo, da je delež njihovih nakupov PVT iz LRK večji kot pri večjih družbah, ki bi ostale zelo dobičkonosne. Vendar se pričakuje, da bi lahko ta MSP vsaj del svojih nakupov spremenila in ga opravila pri dobaviteljih, za katere ukrepi ne veljajo.

| (116) | Nekateri uporabniki so trdili, da je bil negativni učinek protidampinških ukrepov na njihovo dobičkonosnost pri začasni analizi interesa Unije podcenjen. Prav tako so trdili, da bi imeli težave pri prenosu zvišanja stroškov na svoje stranke, in dvomili, da bi lahko našli druge vire dobave. Nekatere strani so prav tako dvomile o zmožnosti proizvajalcev Unije za dobavo zahtevanih izdelkov. Ne nazadnje je bil izpostavljen negativni učinek ukrepov na industrijo na koncu proizvodne verige in posledično na zaposlenost v Uniji. |
| --- | --- |

(116)

Nekateri uporabniki so trdili, da je bil negativni učinek protidampinških ukrepov na njihovo dobičkonosnost pri začasni analizi interesa Unije podcenjen. Prav tako so trdili, da bi imeli težave pri prenosu zvišanja stroškov na svoje stranke, in dvomili, da bi lahko našli druge vire dobave. Nekatere strani so prav tako dvomile o zmožnosti proizvajalcev Unije za dobavo zahtevanih izdelkov. Ne nazadnje je bil izpostavljen negativni učinek ukrepov na industrijo na koncu proizvodne verige in posledično na zaposlenost v Uniji.

| (117) | Kar zadeva trditev v zvezi z dobičkonosnostjo, je analiza, temelječa na spremenjenih podatkih po preveritvenih obiskih, opravljenih po uvedbi začasnih ukrepov, v resnici pokazala, da bi ukrepi negativno vplivali na del sektorja vrvi in industrijske uporabe, če bi uporabniki, ki kupujejo od kitajskih proizvajalcev izvoznikov, za katere veljajo ukrepi, to nadaljevali in ne bi zamenjali vira dobave. Vendar bo ta vpliv verjetno omejen glede na znižano stopnjo dajatve in obstoj drugih virov dobave. |
| --- | --- |

(117)

Kar zadeva trditev v zvezi z dobičkonosnostjo, je analiza, temelječa na spremenjenih podatkih po preveritvenih obiskih, opravljenih po uvedbi začasnih ukrepov, v resnici pokazala, da bi ukrepi negativno vplivali na del sektorja vrvi in industrijske uporabe, če bi uporabniki, ki kupujejo od kitajskih proizvajalcev izvoznikov, za katere veljajo ukrepi, to nadaljevali in ne bi zamenjali vira dobave. Vendar bo ta vpliv verjetno omejen glede na znižano stopnjo dajatve in obstoj drugih virov dobave.

| (118) | V zvezi s trditvijo, da uporabniki ne bodo mogli prenesti povišanja stroškov na stranke, je preiskava pokazala, da bi bilo v nekaterih sektorjih morda res težko povišati cene. Vendar je treba spomniti, da bi v skladu s tem in glede na visoko stopnjo sodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov za večino uvoza iz LRK veljala približno 5-odstotna stopnja dajatve, kot je navedeno v uvodni izjavi 103. Zato se pričakuje, da bi uporabniki lahko na stranke prenesli vsaj del povišanja stroškov, vsekakor pa je ocenjeno, da je tudi brez povišanja cen vpliv na njihovo dobičkonosnost precej omejen. |
| --- | --- |

(118)

V zvezi s trditvijo, da uporabniki ne bodo mogli prenesti povišanja stroškov na stranke, je preiskava pokazala, da bi bilo v nekaterih sektorjih morda res težko povišati cene. Vendar je treba spomniti, da bi v skladu s tem in glede na visoko stopnjo sodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov za večino uvoza iz LRK veljala približno 5-odstotna stopnja dajatve, kot je navedeno v uvodni izjavi 103. Zato se pričakuje, da bi uporabniki lahko na stranke prenesli vsaj del povišanja stroškov, vsekakor pa je ocenjeno, da je tudi brez povišanja cen vpliv na njihovo dobičkonosnost precej omejen.

| (119) | Glede trditve, da industrija Unije v primeru uvedbe protidampinških ukrepov ne bo mogla dobaviti zahtevanih izdelkov, je preiskava pokazala, da so se pri preteklih dobavah proizvajalcev Unije nekaterim uporabnikom občasno pojavile nekatere nepravilnosti. Vendar preiskava ni dokazala, da bi se te nepravilnosti ponavljale. Kar zadeva sporočeno težavo glede zamenjave vira dobave, so preveritveni obiski pokazali, da je treba pred obsežno uporabo nove PVT v proizvodnji v zvezi z njo opraviti številne preizkuse, katerih cilj je preveriti skladnost nove surovine s stroji in zahtevanimi standardi kakovosti končnih izdelkov. Trajanje preizkusnega postopka se razlikuje glede na uporabo končnega izdelka. Zato se priznava, da bi zamenjava dobavitelja lahko bila dolgotrajen in drag postopek za nekatere uporabnike, čeprav se to glede na proizvedene izdelke razlikuje. Preveritveni obiski pa so pokazali, da so nekatere družbe poskušale vzpostaviti strategijo razširitve dobaviteljev, da bi se izognile odvisnosti od enega vira. |
| --- | --- |

(119)

Glede trditve, da industrija Unije v primeru uvedbe protidampinških ukrepov ne bo mogla dobaviti zahtevanih izdelkov, je preiskava pokazala, da so se pri preteklih dobavah proizvajalcev Unije nekaterim uporabnikom občasno pojavile nekatere nepravilnosti. Vendar preiskava ni dokazala, da bi se te nepravilnosti ponavljale. Kar zadeva sporočeno težavo glede zamenjave vira dobave, so preveritveni obiski pokazali, da je treba pred obsežno uporabo nove PVT v proizvodnji v zvezi z njo opraviti številne preizkuse, katerih cilj je preveriti skladnost nove surovine s stroji in zahtevanimi standardi kakovosti končnih izdelkov. Trajanje preizkusnega postopka se razlikuje glede na uporabo končnega izdelka. Zato se priznava, da bi zamenjava dobavitelja lahko bila dolgotrajen in drag postopek za nekatere uporabnike, čeprav se to glede na proizvedene izdelke razlikuje. Preveritveni obiski pa so pokazali, da so nekatere družbe poskušale vzpostaviti strategijo razširitve dobaviteljev, da bi se izognile odvisnosti od enega vira.

| (120) | Nekatere strani so prav tako opozorile na položaj MSP in trdile, da imajo te težave pri nabavi surovin, ker ne dosegajo najmanjših količin naročil, ki jih zahtevajo proizvajalci. V zvezi s tem se ugotavlja, da je pri težavah v zvezi z najmanjšimi količinami naročil videti, da gre za obstoječ vzorec poslovanja ne glede na uvedbo ukrepov. Zato se šteje, da uvedba dajatev sama po sebi ne bo vplivala na že vzpostavljene vzorce poslovanja med gospodarskimi subjekti. Zato se te trditve niso štele za utemeljene. |
| --- | --- |

(120)

Nekatere strani so prav tako opozorile na položaj MSP in trdile, da imajo te težave pri nabavi surovin, ker ne dosegajo najmanjših količin naročil, ki jih zahtevajo proizvajalci. V zvezi s tem se ugotavlja, da je pri težavah v zvezi z najmanjšimi količinami naročil videti, da gre za obstoječ vzorec poslovanja ne glede na uvedbo ukrepov. Zato se šteje, da uvedba dajatev sama po sebi ne bo vplivala na že vzpostavljene vzorce poslovanja med gospodarskimi subjekti. Zato se te trditve niso štele za utemeljene.

| (121) | Ne nazadnje so nekatere zainteresirane strani trdile, da industrija Unije ne bi bila zanesljiv vir zaradi nepopolnosti ponudbe izdelkov, nižje kakovosti in višjih cen izdelkov. V zvezi s tem se ugotavlja, da tudi če proizvajalci Unije ne bi mogli dobaviti vseh zahtevanih izdelkov, obstajajo drugi viri dobave, ki bi morali omogočati dopolnitev ponudbe izdelkov. Poleg tega relativno nizka stopnja dajatve uporabnikom ne bi smela preprečiti, da dopolnijo svojo ponudbo izdelkov tako, da še naprej posegajo tudi po uvozu iz LRK. Tudi nedavna ponovna odprtja tovarn, kot je navedeno zgoraj, bi morala prispevati k reševanju te težave, če bi omogočala večjo zmogljivost proizvodnje večje ponudbe izdelkov. Zato je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(121)

Ne nazadnje so nekatere zainteresirane strani trdile, da industrija Unije ne bi bila zanesljiv vir zaradi nepopolnosti ponudbe izdelkov, nižje kakovosti in višjih cen izdelkov. V zvezi s tem se ugotavlja, da tudi če proizvajalci Unije ne bi mogli dobaviti vseh zahtevanih izdelkov, obstajajo drugi viri dobave, ki bi morali omogočati dopolnitev ponudbe izdelkov. Poleg tega relativno nizka stopnja dajatve uporabnikom ne bi smela preprečiti, da dopolnijo svojo ponudbo izdelkov tako, da še naprej posegajo tudi po uvozu iz LRK. Tudi nedavna ponovna odprtja tovarn, kot je navedeno zgoraj, bi morala prispevati k reševanju te težave, če bi omogočala večjo zmogljivost proizvodnje večje ponudbe izdelkov. Zato je bila ta trditev zavrnjena.

| (122) | Kar zadeva trditev o učinku ukrepov na industrijo na koncu proizvodne verige in posledično na zaposlitev v Uniji, se šteje, da bi glede na navedeno vpliv moral biti zanemarljiv. |
| --- | --- |

(122)

Kar zadeva trditev o učinku ukrepov na industrijo na koncu proizvodne verige in posledično na zaposlitev v Uniji, se šteje, da bi glede na navedeno vpliv moral biti zanemarljiv.

6.5   Sklep o interesu Unije

| (123) | Glede na navedeno je bilo sklenjeno, da ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali uvedbi dokončnih protidampinških dajatev na uvoz PVT s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(123)

Glede na navedeno je bilo sklenjeno, da ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali uvedbi dokončnih protidampinških dajatev na uvoz PVT s poreklom iz LRK.

7.   DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

7.1   Stopnja odprave škode

| (124) | Ker ni bilo utemeljenih pripomb, ki bi spremenile sklep glede stopnje odprave škode, se uvodne izjave od 179 do 183 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(124)

Ker ni bilo utemeljenih pripomb, ki bi spremenile sklep glede stopnje odprave škode, se uvodne izjave od 179 do 183 začasne uredbe potrdijo.

7.2   Dokončni ukrepi

| (125) | Glede na navedeno se šteje, da bi bilo treba v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe dokončne protidampinške ukrepe uvesti za uvoz PVT s poreklom iz LRK na ravni nižjih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve. V skladu s tem bi morale biti vse stopnje dajatev določene na ravni ugotovljenih stopenj dampinga. |
| --- | --- |

(125)

Glede na navedeno se šteje, da bi bilo treba v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe dokončne protidampinške ukrepe uvesti za uvoz PVT s poreklom iz LRK na ravni nižjih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve. V skladu s tem bi morale biti vse stopnje dajatev določene na ravni ugotovljenih stopenj dampinga.

| (126) | Glede na to, da so bile stopnje dampinga, določene za Korejo in Tajvan, pod mejo de minimis, dokončne protidampinške dajatve ne bodo uvedene na uvoz s poreklom iz Koreje in s Tajvana. |
| --- | --- |

(126)

Glede na to, da so bile stopnje dampinga, določene za Korejo in Tajvan, pod mejo de minimis, dokončne protidampinške dajatve ne bodo uvedene na uvoz s poreklom iz Koreje in s Tajvana.

| (127) | Predlagane protidampinške dajatve so naslednje:








  Družba | Stopnja odprave škode | Stopnja dampinga | Protidampinška stopnja dajatve |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd | 57,1 % | 5,1 % | 5,1 % |
| Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd | n. r. | 0 | 0 % |
| Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd | 57,6 % | 5,5 % | 5,5 % |
| Sodelujoče družbe, ki niso vključene v vzorec | 57,3 % | 5,3 % | 5,3 % |
| Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd | n. r. | 0 | 0 % |
| Oriental Industries (Suzhou) Ltd | 53,2 % | 9,8 % | 9,8 % |
| Vse druge družbe v LRK | 57,6 % | 9,8 % | 9,8 % |

(127)

Predlagane protidampinške dajatve so naslednje:

Družba

Stopnja odprave škode

Stopnja dampinga

Protidampinška stopnja dajatve

Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd

57,1 %

5,1 %

5,1 %

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd

n. r.

0

0 %

Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd

57,6 %

5,5 %

5,5 %

Sodelujoče družbe, ki niso vključene v vzorec

57,3 %

5,3 %

5,3 %

Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd

n. r.

0

0 %

Oriental Industries (Suzhou) Ltd

53,2 %

9,8 %

9,8 %

Vse druge družbe v LRK

57,6 %

9,8 %

9,8 %

| (128) | Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato odražajo stanje teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za vse „druge družbe“) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki jih proizvajajo te družbe, in sicer navedeni specifični pravni subjekti. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ni mogoče uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(128)

Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato odražajo stanje teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za vse „druge družbe“) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki jih proizvajajo te družbe, in sicer navedeni specifični pravni subjekti. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ni mogoče uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (129) | Vsak zahtevek za uporabo za navedeno družbo določene stopnje protidampinške dajatve (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) bi bilo treba takoj vložiti pri Komisiji (3) skupaj z vsemi potrebnimi podatki, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, povezane na primer z navedeno spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Uredba bo po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do posameznih stopenj dajatve. |
| --- | --- |

(129)

Vsak zahtevek za uporabo za navedeno družbo določene stopnje protidampinške dajatve (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) bi bilo treba takoj vložiti pri Komisiji (3) skupaj z vsemi potrebnimi podatki, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, povezane na primer z navedeno spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Uredba bo po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do posameznih stopenj dajatve.

| (130) | Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bilo predvideno, da se priporoči uvedba dokončnih protidampinških dajatev. Določeno je bilo tudi obdobje, v katerem so lahko predložile svoja stališča v zvezi s tem razkritjem. Po ustrezni preučitvi pripomb, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile ugotovitve po potrebi ustrezno spremenjene. |
| --- | --- |

(130)

Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bilo predvideno, da se priporoči uvedba dokončnih protidampinških dajatev. Določeno je bilo tudi obdobje, v katerem so lahko predložile svoja stališča v zvezi s tem razkritjem. Po ustrezni preučitvi pripomb, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile ugotovitve po potrebi ustrezno spremenjene.

| (131) | Za zagotovitev enake obravnave katerih koli novih izvoznikov in sodelujočih družb, ki niso vključeni v vzorec, navedenih v Prilogi k tej uredbi, bi bilo treba sprejeti določbe za tehtano povprečno dajatev, ki se uvede za navedene družbe, ki se morajo uporabiti za katerega koli novega izvoznika, ki bi bil sicer upravičen do pregleda v skladu s členom 11(4) osnovne uredbe, saj člen 11(4) ne velja, kadar se uporabi vzorčenje. |
| --- | --- |

(131)

Za zagotovitev enake obravnave katerih koli novih izvoznikov in sodelujočih družb, ki niso vključeni v vzorec, navedenih v Prilogi k tej uredbi, bi bilo treba sprejeti določbe za tehtano povprečno dajatev, ki se uvede za navedene družbe, ki se morajo uporabiti za katerega koli novega izvoznika, ki bi bil sicer upravičen do pregleda v skladu s členom 11(4) osnovne uredbe, saj člen 11(4) ne velja, kadar se uporabi vzorčenje.

7.3   Dokončno pobiranje začasnih dajatev

| (132) | Glede na višino ugotovljenih stopenj dampinga in glede na stopnjo škode, povzročene industriji Unije, se šteje, da se zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo, dokončno poberejo v višini zneska uvedenih dokončnih dajatev. Kadar so dokončne dajatve nižje od začasnih dajatev, se sprostijo začasno zavarovani zneski, ki presegajo dokončno stopnjo protidampinških dajatev. Če so dokončne dajatve višje od začasnih, se dokončno poberejo samo varščine, položene na ravni začasnih dajatev. |
| --- | --- |

(132)

Glede na višino ugotovljenih stopenj dampinga in glede na stopnjo škode, povzročene industriji Unije, se šteje, da se zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo, dokončno poberejo v višini zneska uvedenih dokončnih dajatev. Kadar so dokončne dajatve nižje od začasnih dajatev, se sprostijo začasno zavarovani zneski, ki presegajo dokončno stopnjo protidampinških dajatev. Če so dokončne dajatve višje od začasnih, se dokončno poberejo samo varščine, položene na ravni začasnih dajatev.

8.   ZAKLJUČEK POSTOPKA

| (133) | Glede na ugotovitve o uvozu s poreklom iz Koreje in s Tajvana se postopek v zvezi s tema državama zaključi – |
| --- | --- |

(133)

Glede na ugotovitve o uvozu s poreklom iz Koreje in s Tajvana se postopek v zvezi s tema državama zaključi –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz preje visoke trdnosti iz poliestra (razen šivalne preje), ki ni pripravljena za prodajo na drobno, vključno z monofilamenti številke manj kot 67 deciteksov, trenutno uvrščena pod oznako KN 5402 20 00, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

2.   Stopnje dokončne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo navedene družbe, so:

| Družba | Dajatev (%) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd | 5,1 | A974 |
| Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd | 0 | A976 |
| Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd | 5,5 | A975 |
| Družbe s seznama v Prilogi | 5,3 | A977 |
| Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd | 0 | A989 |
| Oriental Industries (Suzhou) Ltd | 9,8 | A990 |
| Vse druge družbe | 9,8 | A999 |

Družba

Dajatev (%)

Dodatna oznaka TARIC

Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd

5,1

A974

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd

0

A976

Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd

5,5

A975

Družbe s seznama v Prilogi

5,3

A977

Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd

0

A989

Oriental Industries (Suzhou) Ltd

9,8

A990

Vse druge družbe

9,8

A999

3.   Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 2

Protidampinški postopek v zvezi z uvozom preje visoke trdnosti po poreklu iz Republike Koreje in s Tajvana je zaključen.

Člen 3

Zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo v skladu z Uredbo (EU) št. 478/2010 na uvoz preje visoke trdnosti iz poliestra (razen šivalne preje), ki ni pripravljena za prodajo na drobno, vključno z monofilamenti številke manj kot 67 deciteksov, trenutno uvrščena pod oznako KN 5402 20 00, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske se dokončno poberejo po stopnji dokončne dajatve, uvedene v skladu s členom 1. Zavarovani zneski, ki presegajo dokončne stopnje protidampinške dajatve, se sprostijo.

Člen 4

Če novi proizvajalec izvoznik v Ljudski republiki Kitajski Komisiji zagotovi zadostne dokaze, da:

| — | izdelka, opisanega v členu 1(1), v obdobju preiskave (od 1. julija 2008 do 30. junija 2009) ni izvažal v Unijo, |
| --- | --- |

—

izdelka, opisanega v členu 1(1), v obdobju preiskave (od 1. julija 2008 do 30. junija 2009) ni izvažal v Unijo,

| — | ni povezan z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem v Ljudski republiki Kitajski, za katerega veljajo ukrepi, uvedeni s to uredbo, |
| --- | --- |

—

ni povezan z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem v Ljudski republiki Kitajski, za katerega veljajo ukrepi, uvedeni s to uredbo,

| — | je zadevni izdelek dejansko izvažal v Unijo po obdobju preiskave, na kateri temeljijo ukrepi, ali da je prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da izvozi znatno količino v Unijo, |
| --- | --- |

—

je zadevni izdelek dejansko izvažal v Unijo po obdobju preiskave, na kateri temeljijo ukrepi, ali da je prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da izvozi znatno količino v Unijo,

lahko Svet z navadno večino in na predlog Komisije ter po posvetovanju s svetovalnim odborom spremeni člen 1(2) tako, da na seznam sodelujočih družb, ki niso vključene v vzorec in za katere velja tehtana povprečna stopnja dajatve v višini 5,3 %, doda novega proizvajalca izvoznika.

Člen 5

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. novembra 2010

Za Svet

Predsednik

K. PEETERS

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL L 135, 2.6.2010, str. 3.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office N105 04/090, 1049 Bruselss, Belgium.

3

---

PRILOGA

SODELUJOČI KITAJSKI PROIZVAJALCI IZVOZNIKI, KI NISO VKLJUČENI V VZOREC

Dodatna oznaka TARIC A977

| Ime družbe | Kraj |
| --- | --- |
| Heilongjiang Longdi Co., Ltd | Harbin |
| Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co., Ltd | Jiaxing |
| Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co., Ltd | Šanghaj |
| Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co., Ltd | Shaoxing |
| Sinopec Shanghai Petrochemical Company | Šanghaj |
| Wuxi Taiji Industry Co., Ltd | Wuxi |

Ime družbe

Kraj

Heilongjiang Longdi Co., Ltd

Harbin

Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co., Ltd

Jiaxing

Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co., Ltd

Šanghaj

Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co., Ltd

Shaoxing

Sinopec Shanghai Petrochemical Company

Šanghaj

Wuxi Taiji Industry Co., Ltd

Wuxi

---

| 1.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/16 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/16

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1106/2010

z dne 30. novembra 2010

o seznamu ukrepov, ki so izvzeti iz uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 485/2008 o pregledu transakcij, ki so del sistema financiranja Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada, s strani držav članic

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 485/2008 z dne 26. maja 2008 o pregledu transakcij, ki so del sistema financiranja Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada, s strani držav članic (1) in zlasti člena 1(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 485/2008 velja za pregled trgovinskih dokumentov tistih subjektov, ki prejemajo ali izvajajo plačila, neposredno ali posredno povezana s sistemom financiranja Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS), da bi preverili, ali so se transakcije, ki so del sistema financiranja EKJS, dejansko in pravilno izvajale. Vendar je primerno izključiti iz uporabe navedene uredbe tiste ukrepe, ki po svoji naravi niso primerni za naknadno kontrolo v obliki pregleda trgovinskih dokumentov. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 485/2008 velja za pregled trgovinskih dokumentov tistih subjektov, ki prejemajo ali izvajajo plačila, neposredno ali posredno povezana s sistemom financiranja Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS), da bi preverili, ali so se transakcije, ki so del sistema financiranja EKJS, dejansko in pravilno izvajale. Vendar je primerno izključiti iz uporabe navedene uredbe tiste ukrepe, ki po svoji naravi niso primerni za naknadno kontrolo v obliki pregleda trgovinskih dokumentov.

| (2) | Seznam izvzetih ukrepov trenutno določa Uredba Komisije (ES) št. 2311/2000 z dne 18. oktobra 2000 o seznamu ukrepov, za katere se Uredba Sveta (EGS) št. 4045/89 ne uporablja, in o razveljavitvi Odločbe 96/284/ES (2). Zaradi sprememb v kmetijski zakonodaji je treba posodobiti navedeni seznam. |
| --- | --- |

(2)

Seznam izvzetih ukrepov trenutno določa Uredba Komisije (ES) št. 2311/2000 z dne 18. oktobra 2000 o seznamu ukrepov, za katere se Uredba Sveta (EGS) št. 4045/89 ne uporablja, in o razveljavitvi Odločbe 96/284/ES (2). Zaradi sprememb v kmetijski zakonodaji je treba posodobiti navedeni seznam.

| (3) | Nekateri ukrepi se nanašajo na plačila, ki so vezana na površino ali plačila, za katere ni trgovinskih dokumentov, ki so lahko predmet pregleda. Zato je primerno izključiti take ukrepe iz obsega uporabe Uredbe (ES) št. 485/2008. |
| --- | --- |

(3)

Nekateri ukrepi se nanašajo na plačila, ki so vezana na površino ali plačila, za katere ni trgovinskih dokumentov, ki so lahko predmet pregleda. Zato je primerno izključiti take ukrepe iz obsega uporabe Uredbe (ES) št. 485/2008.

| (4) | Treba je upoštevati nekatere ukrepe, ki so se prej financirali iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (Jamstveni oddelek) in se zdaj financirajo iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), kot je določeno v Uredbi Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (3). |
| --- | --- |

(4)

Treba je upoštevati nekatere ukrepe, ki so se prej financirali iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (Jamstveni oddelek) in se zdaj financirajo iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), kot je določeno v Uredbi Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (3).

| (5) | Zaradi jasnosti je treba Uredbo (ES) št. 2311/2000 razveljaviti in nadomestiti z novim besedilom. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi jasnosti je treba Uredbo (ES) št. 2311/2000 razveljaviti in nadomestiti z novim besedilom.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za kmetijska sklada – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za kmetijska sklada –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sistem pregledov, vzpostavljenih z Uredbo (ES) št. 485/2008, se ne uporablja za ukrepe, naštete v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Uredba (ES) št. 2311/2000 se razveljavi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. novembra 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 143, 3.6.2008, str. 1.

1

(2)  UL L 265, 19.10.2000, str. 10.

2

(3)  UL L 209, 11.8.2005, str. 1.

3

---

PRILOGA

Ukrepi, za katere se sistem pregledov v skladu z Uredbo (ES) št. 485/2008 ne uporablja

Uredba Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) glede na:

| (a) | skupno ureditev trgov za lan in konopljo, ki se ju goji za vlakna, če je pomoč iz člena 91 navedene uredbe plačana kmetu; |
| --- | --- |

(a)

skupno ureditev trgov za lan in konopljo, ki se ju goji za vlakna, če je pomoč iz člena 91 navedene uredbe plačana kmetu;

| (b) | naslednje ukrepe skupne ureditve trga v vinskem sektorju:






  (i) | program krčenja v skladu s členi 85o do 85x Uredbe; |
| --- | --- | --- |

(b)

naslednje ukrepe skupne ureditve trga v vinskem sektorju:

(i)

program krčenja v skladu s členi 85o do 85x Uredbe;

| (ii) | podporo iz sheme enotnih plačil v skladu s členom 103o Uredbe; |
| --- | --- |

(ii)

podporo iz sheme enotnih plačil v skladu s členom 103o Uredbe;

| (iii) | prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov v skladu s členom 103q Uredbe; |
| --- | --- |

(iii)

prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov v skladu s členom 103q Uredbe;

| (iv) | zelena trgatev v skladu s členom 103r Uredbe; |
| --- | --- |

(iv)

zelena trgatev v skladu s členom 103r Uredbe;

| (v) | destilacijo pitnega alkohola v skladu s členom 103w Uredbe. |
| --- | --- |

(v)

destilacijo pitnega alkohola v skladu s členom 103w Uredbe.

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

---

| 1.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/18

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1107/2010

z dne 30. novembra 2010

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Pimiento de Gernika ou Gernikako Piperra (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 7(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Španije za registracijo imena „Pimiento de Gernika“ ali „Gernikako Piperra“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Španije za registracijo imena „Pimiento de Gernika“ ali „Gernikako Piperra“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. novembra 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

1

(2)  UL C 94, 14.4.2010, str. 23.

2

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.6   Sveže ali predelano sadje, zelenjava in žito

ŠPANIJA

Pimiento de Gernika ali Gernikako Piperra (ZGO)

---

| 1.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/20

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1108/2010

z dne 30. novembra 2010

o odobritvi večjih sprememb specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Castagna del Monte Amiata (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 7(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 9(1) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je Komisija proučila vlogo Italije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Castagna del Monte Amiata“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2400/96 (2), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1904/2000 (3). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 9(1) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je Komisija proučila vlogo Italije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Castagna del Monte Amiata“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2400/96 (2), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1904/2000 (3).

| (2) | Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 9 Uredbe (ES) št. 510/2006, je Komisija v skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) navedene uredbe vlogo za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (4). Ker v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, je treba spremembo odobriti – |
| --- | --- |

(2)

Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 9 Uredbe (ES) št. 510/2006, je Komisija v skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) navedene uredbe vlogo za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (4). Ker v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, je treba spremembo odobriti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba specifikacije, objavljena v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom iz Priloge k tej uredbi, se odobri.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. novembra 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

1

(2)  UL L 327, 18.12.1996, str. 11.

2

(3)  UL L 228, 8.9.2000, str. 57.

3

(4)  UL C 60, 11.3.2010, str. 15.

4

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi

Skupina 1.6   Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ITALIJA

Castagna del Monte Amiata (ZGO)

---

| 1.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/22

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1109/2010

z dne 30. novembra 2010

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. decembra 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. novembra 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 50,3 |
| MA | 91,7 |
| MK | 45,6 |
| TR | 93,5 |
| ZZ | 70,3 |
| 0707 00 05 | EG | 140,2 |
| JO | 182,1 |
| TR | 80,5 |
| ZZ | 134,3 |
| 0709 90 70 | MA | 81,9 |
| TR | 122,5 |
| ZZ | 102,2 |
| 0805 20 10 | MA | 66,3 |
| ZZ | 66,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 60,9 |
| IL | 71,5 |
| TR | 63,1 |
| UY | 58,6 |
| ZZ | 63,5 |
| 0805 50 10 | AR | 57,1 |
| TR | 57,7 |
| UY | 57,1 |
| ZZ | 57,3 |
| 0808 10 80 | AR | 74,9 |
| AU | 167,9 |
| BR | 50,3 |
| CL | 84,2 |
| CN | 75,4 |
| CO | 50,3 |
| MK | 26,7 |
| NZ | 74,9 |
| US | 90,9 |
| ZA | 114,5 |
| ZZ | 81,0 |
| 0808 20 50 | CL | 78,3 |
| CN | 86,8 |
| US | 139,4 |
| ZZ | 101,5 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

50,3

MA

91,7

MK

45,6

TR

93,5

ZZ

70,3

0707 00 05

EG

140,2

JO

182,1

TR

80,5

ZZ

134,3

0709 90 70

MA

81,9

TR

122,5

ZZ

102,2

0805 20 10

MA

66,3

ZZ

66,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

60,9

IL

71,5

TR

63,1

UY

58,6

ZZ

63,5

0805 50 10

AR

57,1

TR

57,7

UY

57,1

ZZ

57,3

0808 10 80

AR

74,9

AU

167,9

BR

50,3

CL

84,2

CN

75,4

CO

50,3

MK

26,7

NZ

74,9

US

90,9

ZA

114,5

ZZ

81,0

0808 20 50

CL

78,3

CN

86,8

US

139,4

ZZ

101,5

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 1.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/24

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1110/2010

z dne 30. novembra 2010

o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 1. decembra 2010

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) št. 642/2010 z dne 20. julija 2010 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (2) in zlasti člena 2(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da je uvozna dajatev za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002, ex 1005, razen hibridnega semena, in ex 1007, razen hibrida za setev, enaka intervencijski ceni, ki velja za te proizvode ob uvozu, zvišani za 55 %, od česar se odšteje uvozna cena cif zadevne pošiljke. Vendar pa ta dajatev ne sme presegati stopnje dajatev iz skupne carinske tarife. |
| --- | --- |

(1)

Člen 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da je uvozna dajatev za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002, ex 1005, razen hibridnega semena, in ex 1007, razen hibrida za setev, enaka intervencijski ceni, ki velja za te proizvode ob uvozu, zvišani za 55 %, od česar se odšteje uvozna cena cif zadevne pošiljke. Vendar pa ta dajatev ne sme presegati stopnje dajatev iz skupne carinske tarife.

| (2) | Člen 136(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se za izračun uvozne dajatve iz odstavka 1 navedenega člena za zadevne proizvode redno določajo reprezentativne uvozne cene cif. |
| --- | --- |

(2)

Člen 136(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se za izračun uvozne dajatve iz odstavka 1 navedenega člena za zadevne proizvode redno določajo reprezentativne uvozne cene cif.

| (3) | V skladu s členom 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010 je cena za izračun uvozne dajatve za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 in 1007 00 90 enaka dnevni reprezentativni uvozni ceni cif, določeni v skladu z metodo iz člena 5 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010 je cena za izračun uvozne dajatve za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 in 1007 00 90 enaka dnevni reprezentativni uvozni ceni cif, določeni v skladu z metodo iz člena 5 navedene uredbe.

| (4) | Uvozne dajatve, ki se uporabljajo, dokler ne začne veljati nova določitev, se določijo za obdobje z začetkom 1. decembra 2010 – |
| --- | --- |

(4)

Uvozne dajatve, ki se uporabljajo, dokler ne začne veljati nova določitev, se določijo za obdobje z začetkom 1. decembra 2010 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Od 1. decembra 2010 so uvozne dajatve v sektorju žit iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 dajatve, določene v Prilogi I k tej uredbi na podlagi podatkov, navedenih v Prilogi II.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. decembra 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. novembra 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 187, 21.7.2010, str. 5.

2

---

PRILOGA I

Uvozne dajatve za proizvode iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki se uporabljajo od 1. decembra 2010

| Oznaka KN | Poimenovanje | Uvozna dajatev (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | PŠENICA trda, visoke kakovosti | 0,00 |
| srednje kakovosti | 0,00 |
| nizke kakovosti | 0,00 |
| 1001 90 91 | PŠENICA navadna, semenska | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske | 0,00 |
| 1002 00 00 | RŽ | 0,00 |
| 1005 10 90 | KORUZA semenska, razen hibridne | 0,00 |
| 1005 90 00 | KORUZA razen semenske (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev | 0,00 |

Oznaka KN

Poimenovanje

Uvozna dajatev (1)

(EUR/t)

1001 10 00

PŠENICA trda, visoke kakovosti

0,00

srednje kakovosti

0,00

nizke kakovosti

0,00

1001 90 91

PŠENICA navadna, semenska

0,00

ex 1001 90 99

PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske

0,00

1002 00 00

RŽ

0,00

1005 10 90

KORUZA semenska, razen hibridne

0,00

1005 90 00

KORUZA razen semenske (2)

0,00

1007 00 90

SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev

0,00

---

(1)  Za blago, ki pride v Unijo prek Atlantskega oceana ali Sueškega prekopa, je prevoznik z uporabo člena 2(4) Uredbe (EU) št. 642/2010 upravičen do znižanja dajatev za:

| — | 3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem ali Črnem morju, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem ali Črnem morju,

| — | 2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka.

(2)  Uvoznik je upravičen do pavšalnega znižanja 24 EUR/t, če so izpolnjeni pogoji iz člena 3 Uredbe (EU) št. 642/2010.

---

PRILOGA II

Podatki za izračun dajatev iz Priloge I

15.11.2010-29.11.2010

| 1. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Navadna pšenica (1) | Koruza | Trda pšenica, visoke kakovosti | Trda pšenica srednje kakovosti (2) | Trda pšenica, nizke kakovosti (3) | Ječmen |
| Borza | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotacija | 212,19 | 155,57 | — | — | — | — |
| Cena FOB ZDA | — | — | 219,59 | 209,59 | 189,59 | 124,83 |
| Premija za Zaliv | — | 16,79 | — | — | — | — |
| Premija za Velika jezera | 27,17 | — | — | — | — | — |

1.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010:

(EUR/t)

Navadna pšenica (1)

Koruza

Trda pšenica, visoke kakovosti

Trda pšenica srednje kakovosti (2)

Trda pšenica, nizke kakovosti (3)

Ječmen

Borza

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotacija

212,19

155,57

—

—

—

—

Cena FOB ZDA

—

—

219,59

209,59

189,59

124,83

Premija za Zaliv

—

16,79

—

—

—

—

Premija za Velika jezera

27,17

—

—

—

—

—

| 2. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010:






  Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam: | 18,24 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam: | 46,62 EUR/t |

2.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010:

Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam:

18,24 EUR/t

Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam:

46,62 EUR/t

---

(1)  Vključena premija 14 EUR/t (člen 5(3) Uredbe (EU) št. 642/2010).

(2)  Znižanje za 10 EUR/t (člen 5(3) Uredbe (EU) št. 642/2010).

(3)  Znižanje za 30 EUR/t (člen 5(3) Uredbe (EU) št. 642/2010).

---

| 1.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/27

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1111/2010

z dne 30. novembra 2010

o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (EU) št. 867/2010, za tržno leto 2010/11

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2) in zlasti drugega stavka drugega pododstavka člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2010/11 so bile določene z Uredbo Komisije (EU) št. 867/2010 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (EU) št. 1087/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2010/11 so bile določene z Uredbo Komisije (EU) št. 867/2010 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (EU) št. 1087/2010 (4).

| (2) | Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 – |
| --- | --- |

(2)

Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 36 Uredbe (ES) št. 951/2006, določene z Uredbo (EU) št. 867/2010 za tržno leto 2010/11, se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. decembra 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. novembra 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 24.

2

(3)  UL L 259, 1.10.2010, str. 3.

3

(4)  UL L 310, 26.11.2010, str. 9.

4

---

PRILOGA

Spremenjene reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter proizvode z oznako KN 1702 90 95, ki se uporabljajo od 1. decembra 2010

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda | Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda |
| 1701 11 10 (1) | 58,48 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 58,48 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 58,48 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 58,48 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 55,56 | 0,80 |
| 1701 99 10 (2) | 55,56 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 55,56 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,56 | 0,19 |

(EUR)

Oznaka KN

Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda

Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda

1701 11 10 (1)

58,48

0,00

1701 11 90 (1)

58,48

0,00

1701 12 10 (1)

58,48

0,00

1701 12 90 (1)

58,48

0,00

1701 91 00 (2)

55,56

0,80

1701 99 10 (2)

55,56

0,00

1701 99 90 (2)

55,56

0,00

1702 90 95 (3)

0,56

0,19

---

(1)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki III Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(2)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki II Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(3)  Določitev na 1 % vsebnosti saharoze.

---

DIREKTIVE

| 1.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/29 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/29

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2010/83/EU

z dne 30. novembra 2010

o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS zaradi vključitve napropamida kot aktivne snovi

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (1) in zlasti člena 6(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredbi Komisije (ES) št. 451/2000 (2) in št. 1490/2002 (3) določata podrobna pravila za izvajanje tretje faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS in seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove možne vključitve v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Navedeni seznam je vključeval napropamid. Z Odločbo Komisije 2008/902/ES (4) je bilo odločeno, da se napropamid ne vključi kot aktivna snov v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(1)

Uredbi Komisije (ES) št. 451/2000 (2) in št. 1490/2002 (3) določata podrobna pravila za izvajanje tretje faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS in seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove možne vključitve v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Navedeni seznam je vključeval napropamid. Z Odločbo Komisije 2008/902/ES (4) je bilo odločeno, da se napropamid ne vključi kot aktivna snov v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS.

| (2) | Prvotni prijavitelj (v nadaljnjem besedilu: vlagatelj) je v skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS vložil nov zahtevek za uporabo pospešenega postopka iz členov 14 do 19 Uredbe Komisije (ES) št. 33/2008 z dne 17. januarja 2008 o podrobnih pravilih za izvajanje Direktive Sveta 91/414/EGS glede rednega in pospešenega postopka za oceno aktivnih snovi, ki so bile del programa dela iz člena 8(2) navedene direktive, vendar niso bile vključene v Prilogo I (5). |
| --- | --- |

(2)

Prvotni prijavitelj (v nadaljnjem besedilu: vlagatelj) je v skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS vložil nov zahtevek za uporabo pospešenega postopka iz členov 14 do 19 Uredbe Komisije (ES) št. 33/2008 z dne 17. januarja 2008 o podrobnih pravilih za izvajanje Direktive Sveta 91/414/EGS glede rednega in pospešenega postopka za oceno aktivnih snovi, ki so bile del programa dela iz člena 8(2) navedene direktive, vendar niso bile vključene v Prilogo I (5).

| (3) | Zahtevek je bil predložen Danski, ki je bila z Uredbo (ES) št. 1490/2002 imenovana za državo članico poročevalko. Časovno obdobje za pospešeni postopek je bilo upoštevano. Specifikacija aktivne snovi je bila pojasnjena. Podprte uporabe so enake kot v Odločbi Komisije 2008/902/ES. Navedeni zahtevek je tudi v skladu z ostalimi vsebinskimi in proceduralnimi zahtevami iz člena 15 Uredbe (ES) št. 33/2008. |
| --- | --- |

(3)

Zahtevek je bil predložen Danski, ki je bila z Uredbo (ES) št. 1490/2002 imenovana za državo članico poročevalko. Časovno obdobje za pospešeni postopek je bilo upoštevano. Specifikacija aktivne snovi je bila pojasnjena. Podprte uporabe so enake kot v Odločbi Komisije 2008/902/ES. Navedeni zahtevek je tudi v skladu z ostalimi vsebinskimi in proceduralnimi zahtevami iz člena 15 Uredbe (ES) št. 33/2008.

| (4) | Danska je ocenila nove informacije in podatke, ki jih je predložil vlagatelj, ter pripravila dodatno poročilo. Navedeno poročilo je 30. junija 2009 predložila Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in Komisiji. Agencija je dodatno poročilo poslala v presojo drugim državam članicam in vlagatelju ter Komisiji posredovala prejete pripombe. Agencija je 26. marca 2010 v skladu s členom 20(1) Uredbe (ES) št. 33/2008 in na zahtevo Komisije Komisiji predstavila svoje sklepe o napropamidu (6). Osnutek poročila o oceni, dodatno poročilo in sklep Agencije so države članice in Komisija pregledale v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 28. oktobra 2010 v obliki poročila Komisije o pregledu glede napropamida. |
| --- | --- |

(4)

Danska je ocenila nove informacije in podatke, ki jih je predložil vlagatelj, ter pripravila dodatno poročilo. Navedeno poročilo je 30. junija 2009 predložila Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in Komisiji. Agencija je dodatno poročilo poslala v presojo drugim državam članicam in vlagatelju ter Komisiji posredovala prejete pripombe. Agencija je 26. marca 2010 v skladu s členom 20(1) Uredbe (ES) št. 33/2008 in na zahtevo Komisije Komisiji predstavila svoje sklepe o napropamidu (6). Osnutek poročila o oceni, dodatno poročilo in sklep Agencije so države članice in Komisija pregledale v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 28. oktobra 2010 v obliki poročila Komisije o pregledu glede napropamida.

| (5) | Dodatno poročilo države članice poročevalke in nov sklep Agencije zadevata pomisleke, ki so povzročili nevključitev. Navedeni pomisleki so zadevali zlasti možno onesnaženje podtalnice z metabolitom 2-(1-naftiloksi)propionska kislina (v nadaljnjem besedilu „NOPA“) in tveganje za sesalce, ptice, ki se hranijo z ribami, in vodne organizme. Vlagatelj je medtem predložil nove podatke. V skladu z novimi podatki metabolit NOPA nima toksikološkega ali biološkega pomena. Poleg tega je tveganje za ptice in sesalce majhno, medtem ko so bile za vodne organizme na podlagi dodatnih podatkov določene sprejemljive uporabe. |
| --- | --- |

(5)

Dodatno poročilo države članice poročevalke in nov sklep Agencije zadevata pomisleke, ki so povzročili nevključitev. Navedeni pomisleki so zadevali zlasti možno onesnaženje podtalnice z metabolitom 2-(1-naftiloksi)propionska kislina (v nadaljnjem besedilu „NOPA“) in tveganje za sesalce, ptice, ki se hranijo z ribami, in vodne organizme. Vlagatelj je medtem predložil nove podatke. V skladu z novimi podatki metabolit NOPA nima toksikološkega ali biološkega pomena. Poleg tega je tveganje za ptice in sesalce majhno, medtem ko so bile za vodne organizme na podlagi dodatnih podatkov določene sprejemljive uporabe.

| (6) | Zato se na podlagi dodatnih podatkov in informacij, ki jih je predložil vlagatelj, lahko izločijo posebni pomisleki, ki so povzročili nevključitev. Drugih odprtih znanstvenih vprašanj ni bilo. |
| --- | --- |

(6)

Zato se na podlagi dodatnih podatkov in informacij, ki jih je predložil vlagatelj, lahko izločijo posebni pomisleki, ki so povzročili nevključitev. Drugih odprtih znanstvenih vprašanj ni bilo.

| (7) | Različne preiskave so pokazale, da se za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo napropamid, lahko pričakuje, da na splošno izpolnjujejo zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS, zlasti v zvezi z uporabami, ki so bile preučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno vključiti napropamid v Prilogo I, da se v vseh državah članicah v skladu z določbami navedene direktive lahko registrirajo fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo to aktivno snov. |
| --- | --- |

(7)

Različne preiskave so pokazale, da se za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo napropamid, lahko pričakuje, da na splošno izpolnjujejo zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS, zlasti v zvezi z uporabami, ki so bile preučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno vključiti napropamid v Prilogo I, da se v vseh državah članicah v skladu z določbami navedene direktive lahko registrirajo fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo to aktivno snov.

| (8) | Brez poseganja v navedeni sklep je primerno pridobiti dodatne informacije o nekaterih posameznih točkah. Člen 6(1) Direktive 91/414/EGS določa, da za vključitev snovi v Prilogo I lahko veljajo nekateri pogoji. Zato je primerno zahtevati, da vlagatelj predloži informacije o tveganju za vodno okolje glede fotoliznih metabolitov in metabolita NOPA ter oceno tveganja za vodne rastline. |
| --- | --- |

(8)

Brez poseganja v navedeni sklep je primerno pridobiti dodatne informacije o nekaterih posameznih točkah. Člen 6(1) Direktive 91/414/EGS določa, da za vključitev snovi v Prilogo I lahko veljajo nekateri pogoji. Zato je primerno zahtevati, da vlagatelj predloži informacije o tveganju za vodno okolje glede fotoliznih metabolitov in metabolita NOPA ter oceno tveganja za vodne rastline.

| (9) | Zato je primerno Direktivo 91/414/EGS ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(9)

Zato je primerno Direktivo 91/414/EGS ustrezno spremeniti.

| (10) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga I k Direktivi 91/414/EGS se spremeni v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 30. junija 2011. Komisiji takoj sporočijo besedila navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati 1. januarja 2011.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 30. novembra 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1.

1

(2)  UL L 55, 29.2.2000, str. 25.

2

(3)  UL L 224, 21.8.2002, str. 23.

3

(4)  UL L 326, 4.12.2008, str. 35.

4

(5)  UL L 15, 18.1.2008, str. 5.

5

(6)  Evropska agencija za varnost hrane; Sklep o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo napropamid. EFSA Journal 2010; 8(4):1565. [73 pp.]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1565. Na voljo na spletu: www.efsa.europa.eu

6

Evropska agencija za varnost hrane; Sklep o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo napropamid.

---

PRILOGA

Na koncu razpredelnice v Prilogi I k Direktivi 91/414/EGS se doda naslednje besedilo:

| Št. | Splošno ime, identifikacijske številke | Ime po IUPAC | Čistost (1) | Začetek veljavnosti | Potek veljavnosti | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „315 | Napropamid
  Št. CAS: 15299-99-7 | (RS)-N,N-diethyl-2-(1-naphthyloxy)propionamide | ≥ 930 g/kg
  (racemna zmes)
  pomembna nečistoča
  toluen: največ 1,4 g/kg | 1. januar 2011 | 31. december 2020 | DEL A
  Registrira se lahko samo kot herbicid.
  DEL B
  Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu za napropamid ter zlasti dodatkov I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 28. oktobra 2010.
  V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na:






  — | varnost izvajalca: v pogojih uporabe se po potrebi predpiše uporaba ustrezne osebne zaščitne opreme, |

Št.

Splošno ime, identifikacijske številke

Ime po IUPAC

Čistost (1)

Začetek veljavnosti

Potek veljavnosti

Posebne določbe

„315

Napropamid

Št. CAS: 15299-99-7

(RS)-N,N-diethyl-2-(1-naphthyloxy)propionamide

≥ 930 g/kg

(racemna zmes)

pomembna nečistoča

toluen: največ 1,4 g/kg

1. januar 2011

31. december 2020

DEL A

Registrira se lahko samo kot herbicid.

DEL B

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu za napropamid ter zlasti dodatkov I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 28. oktobra 2010.

V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na:

—

varnost izvajalca: v pogojih uporabe se po potrebi predpiše uporaba ustrezne osebne zaščitne opreme,

| — | zaščito vodnih organizmov: pogoji registracije po potrebi vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja, kot so ustrezni varovalni pasovi, |
| --- | --- |

—

zaščito vodnih organizmov: pogoji registracije po potrebi vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja, kot so ustrezni varovalni pasovi,

| — | varnost potrošnikov, kar zadeva prisotnost metabolita 2-(1-naftiloksi)propionska kislina (v nadaljnjem besedilu ‚NOPA‘) v podtalnici. |
| --- | --- |

—

varnost potrošnikov, kar zadeva prisotnost metabolita 2-(1-naftiloksi)propionska kislina (v nadaljnjem besedilu ‚NOPA‘) v podtalnici.

Zadevne države članice zagotovijo, da vlagatelj Komisiji najpozneje do 31. decembra 2012 predloži informacije, ki potrjujejo oceno izpostavljenosti površinske vode glede fotoliznih metabolitov in metabolita NOPA, ter informacije za oceno tveganja za vodne rastline.“

---

(1)  Več podrobnosti o aktivni snovi in njenih lastnostih je v poročilu o pregledu.

1

---

SKLEPI

| 1.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/32 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/32

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 30. novembra 2010

o potrditvi obračunov plačilne agencije Estonije v zvezi z izdatki za ukrepe za razvoj podeželja, ki jih financira Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS), za proračunsko leto 2009

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8275)

(Besedilo v estonskem jeziku je edino verodostojno)

(2010/729/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (1) ter zlasti členov 30 in 39 Uredbe,

po posvetovanju z Odborom za kmetijske sklade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | S Sklepom Komisije 2010/257/EU (2) so bili za proračunsko leto 2009 potrjeni obračuni vseh plačilnih agencij razen obračunov estonske plačilne agencije PRIA. |
| --- | --- |

(1)

S Sklepom Komisije 2010/257/EU (2) so bili za proračunsko leto 2009 potrjeni obračuni vseh plačilnih agencij razen obračunov estonske plačilne agencije PRIA.

| (2) | Po prejetju novih informacij in dodatnih preverjanjih lahko Komisija zdaj v zvezi z izdatki na področju ukrepov za razvoj podeželja sprejme sklep o celovitosti, točnosti in verodostojnosti obračunov, ki jih je predložila estonska plačilna agencija PRIA. |
| --- | --- |

(2)

Po prejetju novih informacij in dodatnih preverjanjih lahko Komisija zdaj v zvezi z izdatki na področju ukrepov za razvoj podeželja sprejme sklep o celovitosti, točnosti in verodostojnosti obračunov, ki jih je predložila estonska plačilna agencija PRIA.

| (3) | V skladu s členom 30(2) Uredbe (ES) št. 1290/2005 ta sklep ne posega v poznejše sklepe Komisije, s katerimi se iz financiranja Skupnosti izvzamejo izdatki, ki niso bili izvršeni v skladu s pravili Skupnosti – |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 30(2) Uredbe (ES) št. 1290/2005 ta sklep ne posega v poznejše sklepe Komisije, s katerimi se iz financiranja Skupnosti izvzamejo izdatki, ki niso bili izvršeni v skladu s pravili Skupnosti –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Obračuni estonske plačilne agencije PRIA v zvezi z izdatki na področju ukrepov za razvoj podeželja, ki jih financira Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS), za proračunsko leto 2009 se s tem sklepom potrdijo.

Zneski, ki se izterjajo od države članice ali plačajo državi članici v skladu s tem sklepom na področju ukrepov za razvoj podeželja, ki se uporabljajo v Estoniji, so določeni v prilogah I in II.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Republiko Estonijo.

V Bruslju, 30. novembra 2010

Za Komisijo

Dacian CIOLOŞ

Član Komisije

---

(1)  UL L 209, 11.8.2005, str. 1.

1

(2)  UL L 112, 5.5.2010, str. 10.

2

---

PRILOGA I

POTRDITEV OBRAČUNOV PLAČILNIH AGENCIJ

PRORAČUNSKO LETO 2009 – IZDATKI EKJS ZA RAZVOJ PODEŽELJA V NOVIH DRŽAVAH ČLANICAH

Znesek za izterjavo od države članice ali plačilo državi članici

| DČ | | 2009 – Izdatek za plačilne agencije, katerih obračuni so | Skupaj a + b | Znižanja | Skupaj | Vmesna plačila, povrnjena državi članici za proračunsko leto | Znesek za izterjavo (–) od države članice ali plačilo (+) državi članici (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| potrjeni | izvzeti |
| = izdatki, navedeni v letnem poročilu | = vsota vmesnih plačil, povrnjenih državi članici za proračunsko leto |
| | | a | b | c = a + b | d | e = c + d | f | g = e – f |
| EE | EUR | 2 721 225,72 | 0,00 | 2 721 225,72 | 0,00 | 2 721 225,72 | 0,00 | 2 721 225,72 |

DČ

2009 – Izdatek za plačilne agencije, katerih obračuni so

Skupaj a + b

Znižanja

Skupaj

Vmesna plačila, povrnjena državi članici za proračunsko leto

Znesek za izterjavo (–) od države članice ali plačilo (+) državi članici (1)

potrjeni

izvzeti

= izdatki, navedeni v letnem poročilu

= vsota vmesnih plačil, povrnjenih državi članici za proračunsko leto

a

b

c = a + b

d

e = c + d

f

g = e – f

EE

EUR

2 721 225,72

0,00

2 721 225,72

0,00

2 721 225,72

0,00

2 721 225,72

---

(1)  Ker so plačila dosegla 95 % finančnega načrta, se preostali znesek poravna ob zaključku programa.

---

PRILOGA II

POTRJENI IZDATKI, RAZČLENJENI GLEDE NA UKREPE EKJS ZA RAZVOJ PODEŽELJA ZA PRORAČUNSKO LETO 2009 V NOVIH DRŽAVAH ČLANICAH

RAZLIKE MED LETNIMI OBRAČUNI IN IZJAVAMI O IZDATKIH

ESTONIJA

| Št. | Ukrepi | Izdatki 2009 Priloga I stolpec „a“ | Znižanje Priloga I stolpec „d“ | Potrjeni znesek za 2009 Priloga I stolpec „e“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | i | ii | iii = i + ii |
| 1 | Območja z omejenimi možnostmi | –4 309,58 | | –4 309,58 |
| 2 | Kmetijsko okolje | 2 277 454,54 | | 2 277 454,54 |
| 3 | Pogozdovanje kmetijskih zemljišč | –3 217,50 | | –3 217,50 |
| 4 | Podpora za delno samooskrbne kmetije | –40 203,13 | | –40 203,13 |
| 5 | Izpolnjevanje standardov | – 187 999,27 | | – 187 999,27 |
| 6 | Dopolnila neposrednih plačil | 1 506,86 | | 1 506,86 |
| 7 | Tehnična pomoč | 2 307,41 | | 2 307,41 |
| 8 | Sapard | 0,00 | | 0,00 |
| 9 | Natura 2000 | 675 686,39 | | 675 686,39 |
| | Skupaj | 2 721 225,72 | 0,00 | 2 721 225,72 |

Št.

Ukrepi

Izdatki 2009 Priloga I stolpec „a“

Znižanje Priloga I stolpec „d“

Potrjeni znesek za 2009 Priloga I stolpec „e“

i

ii

iii = i + ii

1

Območja z omejenimi možnostmi

–4 309,58

–4 309,58

2

Kmetijsko okolje

2 277 454,54

2 277 454,54

3

Pogozdovanje kmetijskih zemljišč

–3 217,50

–3 217,50

4

Podpora za delno samooskrbne kmetije

–40 203,13

–40 203,13

5

Izpolnjevanje standardov

– 187 999,27

– 187 999,27

6

Dopolnila neposrednih plačil

1 506,86

1 506,86

7

Tehnična pomoč

2 307,41

2 307,41

8

Sapard

0,00

0,00

9

Natura 2000

675 686,39

675 686,39

Skupaj

2 721 225,72

0,00

2 721 225,72

---

| 1.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/35

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 30. novembra 2010

o potrditvi obračunov nekaterih plačilnih agencij Nemčije v zvezi z izdatki, ki jih financira Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS), za proračunsko leto 2009

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8277)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(2010/730/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (1) ter zlasti členov 30 in 32(8) Uredbe,

po posvetovanju z Odborom za kmetijske sklade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | S Sklepom Komisije 2010/258/EU (2) so bili za proračunsko leto 2009 potrjeni obračuni vseh plačilnih agencij razen obračunov nemških plačilnih agencij Baden-Württemberg, Hessen, IBH in Helaba, italijanskih plačilnih agencij AGEA in ARBEA ter romunske plačilne agencije PIAA. |
| --- | --- |

(1)

S Sklepom Komisije 2010/258/EU (2) so bili za proračunsko leto 2009 potrjeni obračuni vseh plačilnih agencij razen obračunov nemških plačilnih agencij Baden-Württemberg, Hessen, IBH in Helaba, italijanskih plačilnih agencij AGEA in ARBEA ter romunske plačilne agencije PIAA.

| (2) | Po prejemu novih podatkov in po dodatnih preverjanjih lahko Komisija zdaj sprejme sklep o celovitosti, točnosti in verodostojnosti obračunov, ki so jih predložile nemške plačilne agencije Baden-Württemberg, Hessen, IBH in Helaba. |
| --- | --- |

(2)

Po prejemu novih podatkov in po dodatnih preverjanjih lahko Komisija zdaj sprejme sklep o celovitosti, točnosti in verodostojnosti obračunov, ki so jih predložile nemške plačilne agencije Baden-Württemberg, Hessen, IBH in Helaba.

| (3) | Prvi pododstavek člena 10(2) Uredbe Komisije (ES) št. 885/2006 z dne 21. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 glede akreditacije plačilnih agencij in drugih organov ter potrditve obračunov Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (3) določa, da se zneski, ki se izterjajo od vsake države članice ali se ji plačajo v skladu s sklepom o potrditvi obračunov iz prvega pododstavka člena 10(1) navedene Uredbe, določijo tako, da se mesečna plačila glede na zadevno proračunsko leto, tj. 2009, odštejejo od izdatkov, priznanih za isto leto v skladu z odstavkom 1. Navedeni znesek Komisija odšteje ali doda mesečnemu plačilu za izvedene izdatke za drugi mesec po mesecu, v katerem sprejme sklep o potrditvi obračunov. |
| --- | --- |

(3)

Prvi pododstavek člena 10(2) Uredbe Komisije (ES) št. 885/2006 z dne 21. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 glede akreditacije plačilnih agencij in drugih organov ter potrditve obračunov Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (3) določa, da se zneski, ki se izterjajo od vsake države članice ali se ji plačajo v skladu s sklepom o potrditvi obračunov iz prvega pododstavka člena 10(1) navedene Uredbe, določijo tako, da se mesečna plačila glede na zadevno proračunsko leto, tj. 2009, odštejejo od izdatkov, priznanih za isto leto v skladu z odstavkom 1. Navedeni znesek Komisija odšteje ali doda mesečnemu plačilu za izvedene izdatke za drugi mesec po mesecu, v katerem sprejme sklep o potrditvi obračunov.

| (4) | V skladu s členom 32(5) Uredbe (ES) št. 1290/2005 zadevna država članica krije 50 % finančnih posledic zaradi neizvršene izterjave, ostalih 50 % pa je kritih iz proračuna Skupnosti, če se izterjava ni izvršila v štirih letih po datumu prve upravne ali sodne ugotovitve ali v osmih letih, če je izterjava v postopku pred nacionalnimi sodnimi organi. V skladu s členom 32(3) navedene uredbe morajo države članice Komisiji skupaj z letnimi računovodskimi izkazi predložiti poročilo o postopkih izterjav zaradi nepravilnosti. Podrobna pravila za izpolnjevanje obveznosti poročanja držav članic o zneskih, ki jih je treba izterjati, so določena v Uredbi (ES) št. 885/2006. V Prilogi III k navedeni uredbi je model tabele, ki so jo morale leta 2010 predložiti države članice. Na podlagi tabel, ki jih izpolnijo države članice, mora Komisija sprejeti sklep glede finančnih posledic, ki nastanejo, če se izterjave niso izvršile v štirih oziroma osmih letih. Ta sklep ne vpliva na prihodnje sklepe o uskladitvi v skladu s členom 32(8) Uredbe (ES) št. 1290/2005. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 32(5) Uredbe (ES) št. 1290/2005 zadevna država članica krije 50 % finančnih posledic zaradi neizvršene izterjave, ostalih 50 % pa je kritih iz proračuna Skupnosti, če se izterjava ni izvršila v štirih letih po datumu prve upravne ali sodne ugotovitve ali v osmih letih, če je izterjava v postopku pred nacionalnimi sodnimi organi. V skladu s členom 32(3) navedene uredbe morajo države članice Komisiji skupaj z letnimi računovodskimi izkazi predložiti poročilo o postopkih izterjav zaradi nepravilnosti. Podrobna pravila za izpolnjevanje obveznosti poročanja držav članic o zneskih, ki jih je treba izterjati, so določena v Uredbi (ES) št. 885/2006. V Prilogi III k navedeni uredbi je model tabele, ki so jo morale leta 2010 predložiti države članice. Na podlagi tabel, ki jih izpolnijo države članice, mora Komisija sprejeti sklep glede finančnih posledic, ki nastanejo, če se izterjave niso izvršile v štirih oziroma osmih letih. Ta sklep ne vpliva na prihodnje sklepe o uskladitvi v skladu s členom 32(8) Uredbe (ES) št. 1290/2005.

| (5) | V skladu s členom 32(6) Uredbe (ES) št. 1290/2005 se lahko države članice odločijo, da ne bodo izvajale postopka izterjave. Takšno odločitev je mogoče sprejeti le, če je skupna vsota že obstoječih in verjetnih stroškov izterjave višja od zneska izterjave ali če izterjave ni mogoče izvršiti zaradi plačilne nesposobnosti dolžnika ali oseb, ki so pravno odgovorne za nepravilnost, pri čemer je plačilna nesposobnost ugotovljena in priznana v skladu z nacionalno zakonodajo. Če je bil ta sklep sprejet v štirih letih po prvi upravni ali sodni ugotovitvi ali v osmih letih, če je izterjava v postopku pred nacionalnimi sodnimi organi, se 100 % finančnih posledic neizterjave krije iz proračuna Skupnosti. V poročilu iz člena 32(3) Uredbe (ES) št. 1290/2005 so navedeni zneski, za katere so se države članice odločile, da jih ne bodo izterjale, in razlogi za takšno odločitev. Za te zneske se ne bremenijo zadevne države članice in se zato krijejo iz proračuna Skupnosti. Ta sklep ne vpliva na prihodnje sklepe o uskladitvi v skladu s členom 32(8) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 32(6) Uredbe (ES) št. 1290/2005 se lahko države članice odločijo, da ne bodo izvajale postopka izterjave. Takšno odločitev je mogoče sprejeti le, če je skupna vsota že obstoječih in verjetnih stroškov izterjave višja od zneska izterjave ali če izterjave ni mogoče izvršiti zaradi plačilne nesposobnosti dolžnika ali oseb, ki so pravno odgovorne za nepravilnost, pri čemer je plačilna nesposobnost ugotovljena in priznana v skladu z nacionalno zakonodajo. Če je bil ta sklep sprejet v štirih letih po prvi upravni ali sodni ugotovitvi ali v osmih letih, če je izterjava v postopku pred nacionalnimi sodnimi organi, se 100 % finančnih posledic neizterjave krije iz proračuna Skupnosti. V poročilu iz člena 32(3) Uredbe (ES) št. 1290/2005 so navedeni zneski, za katere so se države članice odločile, da jih ne bodo izterjale, in razlogi za takšno odločitev. Za te zneske se ne bremenijo zadevne države članice in se zato krijejo iz proračuna Skupnosti. Ta sklep ne vpliva na prihodnje sklepe o uskladitvi v skladu s členom 32(8) navedene uredbe.

| (6) | Pri potrjevanju obračunov zadevnih plačilnih agencij mora Komisija upoštevati zneske, ki so bili zadevnim državam članicam že odtegnjeni na podlagi Sklepa 2010/258/EU. |
| --- | --- |

(6)

Pri potrjevanju obračunov zadevnih plačilnih agencij mora Komisija upoštevati zneske, ki so bili zadevnim državam članicam že odtegnjeni na podlagi Sklepa 2010/258/EU.

| (7) | V skladu s členom 30(2) Uredbe (ES) št. 1290/2005 ta sklep ne posega v poznejše sklepe Komisije, s katerimi se iz financiranja Skupnosti izvzamejo izdatki, ki niso bili izvršeni v skladu s pravili Skupnosti – |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členom 30(2) Uredbe (ES) št. 1290/2005 ta sklep ne posega v poznejše sklepe Komisije, s katerimi se iz financiranja Skupnosti izvzamejo izdatki, ki niso bili izvršeni v skladu s pravili Skupnosti –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Obračuni nemških plačilnih agencij Baden-Württemberg, Hessen, IBH in Helaba v zvezi z izdatki, ki jih financira Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS), za proračunsko leto 2009 se s tem sklepom potrdijo.

Zneski, ki se izterjajo od vsake države članice ali izplačajo vsaki državi članici v skladu s tem sklepom, vključno s tistimi, ki izhajajo iz uporabe člena 32(5) Uredbe (ES) št. 1290/2005, so določeni v Prilogi.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Zvezno republiko Nemčijo.

V Bruslju, 30. novembra 2010

Za Komisijo

Dacian CIOLOŞ

Član Komisije

---

(1)  UL L 209, 11.8.2005, str. 1.

1

(2)  UL L 112, 5.5.2010, str. 17.

2

(3)  UL L 171, 23.6.2006, str. 90.

3

---

PRILOGA

POTRDITEV OBRAČUNOV PLAČILNIH AGENCIJ

PRORAČUNSKO LETO 2009

ZNESEK ZA IZTERJAVO OD DRŽAVE ČLANICE ALI PLAČILO DRŽAVI ČLANICI

Opomba: Nomenklatura 2011: 05 07 01 06, 05 02 16 02, 6701, 6702, 6803.

| DČ | | 2009 – Izdatki/namenski prejemki za plačilne agencije, katerih obračuni so | Skupaj a + b | Znižanja in začasne prekinitve za celotno proračunsko leto (1) | Znižanja v skladu s členom 32 Uredbe (ES) št. 1290/2005 | Skupni znesek, vključno z znižanji in začasnimi prekinitvami | Plačila državi članici za proračunsko leto | Znesek za izterjavo (–) od države članice ali plačilo (+) državi članici (2) | Znesek, izterjan (–) od države članice ali plačan (+) državi članici na podlagi Sklepa 2010/258/EU | Znesek za izterjavo (–) od države članice ali plačilo (+) državi članici (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| potrjeni | izvzeti |
| = izdatki/namenski prejemki, navedeni v letnem poročilu | = vsota izdatkov/namenskih prejemkov v mesečnih poročilih |
| | | a = xxxxx – A (stolpec i) | b = xxxxx – A (stolpec h) | c = a + b | d = xxxxx – C1 (stolpec e) | e = xxxxx – ČLEN32 | f = c + d + e | g | h = f – g | i | j = h – i |
| DE | EUR | 5 890 556 430,37 | 0,00 | 5 890 556 430,37 | –1 989 043,44 | – 478 679,88 | 5 888 088 707,05 | 5 888 016 608,23 | 72 098,82 | 57 491,30 | 14 607,52 |

DČ

2009 – Izdatki/namenski prejemki za plačilne agencije, katerih obračuni so

Skupaj a + b

Znižanja in začasne prekinitve za celotno proračunsko leto (1)

Znižanja v skladu s členom 32 Uredbe (ES) št. 1290/2005

Skupni znesek, vključno z znižanji in začasnimi prekinitvami

Plačila državi članici za proračunsko leto

Znesek za izterjavo (–) od države članice ali plačilo (+) državi članici (2)

Znesek, izterjan (–) od države članice ali plačan (+) državi članici na podlagi Sklepa 2010/258/EU

Znesek za izterjavo (–) od države članice ali plačilo (+) državi članici (2)

potrjeni

izvzeti

= izdatki/namenski prejemki, navedeni v letnem poročilu

= vsota izdatkov/namenskih prejemkov v mesečnih poročilih

a = xxxxx – A (stolpec i)

b = xxxxx – A (stolpec h)

c = a + b

d = xxxxx – C1 (stolpec e)

e = xxxxx – ČLEN32

f = c + d + e

g

h = f – g

i

j = h – i

DE

EUR

5 890 556 430,37

0,00

5 890 556 430,37

–1 989 043,44

– 478 679,88

5 888 088 707,05

5 888 016 608,23

72 098,82

57 491,30

14 607,52

| DČ | | Izdatek (3) | Namenski prejemek (3) | Sklad za sladkor | Člen 32 (= e) | Skupaj (= h) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izdatek (4) | Namenski prejemek (4) |
| 05 07 01 06 | 6701 | 05 02 16 02 | 6803 | 6702 |
| i | j | k | l | m | n = i + j + k + l + m |
| DE | EUR | 31 371,26 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –16 763,74 | 14 607,52 |

DČ

Izdatek (3)

Namenski prejemek (3)

Sklad za sladkor

Člen 32 (= e)

Skupaj (= h)

Izdatek (4)

Namenski prejemek (4)

05 07 01 06

6701

05 02 16 02

6803

6702

i

j

k

l

m

n = i + j + k + l + m

DE

EUR

31 371,26

0,00

0,00

0,00

–16 763,74

14 607,52

---

(1)  Znižanja in začasne prekinitve so tisti, ki se upoštevajo v plačilnem sistemu, kateremu so dodani zlasti popravki zaradi neupoštevanja plačilnih rokov iz avgusta, septembra in oktobra 2009.

(2)  Znesek, ki se upošteva za izračun zneska za izterjavo od države članice ali plačilo državi članici, je skupni znesek iz letnega poročila za potrjene izdatke (stolpec a) ali skupni znesek mesečnih poročil za izvzete izdatke (stolpec b).

Veljavni menjalni tečaj: člen 7(2) Uredbe Komisije (ES) št. 883/2006.

(3)  Če so namenski prejemki v korist državi članici, jih je treba prijaviti pod 05 07 01 06.

(4)  Če so namenski prejemki iz Sklada za sladkor v korist državi članici, jih je treba prijaviti pod 05 02 16 02.

Opomba: Nomenklatura 2011: 05 07 01 06, 05 02 16 02, 6701, 6702, 6803.

---

| 1.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/38 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/38

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 30. novembra 2010

o uvedbi vprašalnika, ki se bo uporabljal za poročanje o izvajanju Direktive 2000/76/ES Evropskega parlamenta in Sveta o sežiganju odpadkov

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8279)

(Besedilo velja za EGP)

(2010/731/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2000/76/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. decembra 2000 o sežiganju odpadkov (1) in zlasti člena 15 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Prvi vprašalnik za poročanje o izvajanju Direktive 2000/76/ES o sežiganju odpadkov je bil uveden z Odločbo Komisije 2006/329/ES (2). Ta vprašalnik se je nanašal na poročevalno obdobje od leta 2006 do vključno leta 2008. |
| --- | --- |

(1)

Prvi vprašalnik za poročanje o izvajanju Direktive 2000/76/ES o sežiganju odpadkov je bil uveden z Odločbo Komisije 2006/329/ES (2). Ta vprašalnik se je nanašal na poročevalno obdobje od leta 2006 do vključno leta 2008.

| (2) | Glede na izkušnje pri izvajanju Direktive 2000/76/ES in uporabi prvega vprašalnika je treba uvesti nov vprašalnik za obdobje od leta 2009 do leta 2011. Zaradi jasnosti je treba Odločbo 2006/329/ES nadomestiti. |
| --- | --- |

(2)

Glede na izkušnje pri izvajanju Direktive 2000/76/ES in uporabi prvega vprašalnika je treba uvesti nov vprašalnik za obdobje od leta 2009 do leta 2011. Zaradi jasnosti je treba Odločbo 2006/329/ES nadomestiti.

| (3) | Ukrepi iz tega sklepa so skladni z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 6 Direktive Sveta 91/692/EGS z dne 23. decembra 1991 o standardiziranju in racionaliziranju poročil o izvajanju določenih direktiv, ki se nanašajo na okolje (3) – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi iz tega sklepa so skladni z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 6 Direktive Sveta 91/692/EGS z dne 23. decembra 1991 o standardiziranju in racionaliziranju poročil o izvajanju določenih direktiv, ki se nanašajo na okolje (3) –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Države članice za poročanje o izvajanju Direktive 2000/76/ES uporabljajo vprašalnik iz Priloge.

2.   Poročila, ki jih je treba predložiti, zajemajo obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2011.

Člen 2

Odločba 2006/329/ES se razveljavi.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 30. novembra 2010

Za Komisijo

Janez POTOČNIK

Član Komisije

---

(1)  UL L 332, 28.12.2000, str. 91.

1

(2)  UL L 121, 6.5.2006, str. 38.

2

(3)  UL L 377, 31.12.1991, str. 48.

3

---

PRILOGA

VPRAŠALNIK O IZVAJANJU DIREKTIVE 2000/76/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA O SEŽIGANJU ODPADKOV

Splošne opombe:

Ta drugi vprašalnik v skladu z Direktivo 2000/76/ES zajema obdobje od leta 2009 do leta 2011. Glede na izkušnje pri izvajanju Direktive in informacije, pridobljene na podlagi prvega vprašalnika, je ta vprašalnik osredotočen na spremembe in napredek držav članic pri dejanskem izvajanju Direktive.

Da bi se zagotovilo neprekinjeno izvajanje in omogočila neposredna primerjava s prejšnjimi odgovori, ta vprašalnik ne spreminja splošnega pristopa iz Odločbe 2006/329/ES. Če so vprašanja podobna tistim iz prejšnjega vprašalnika in če se stanje ni spremenilo, se lahko navede le sklic na prejšnje odgovore. Če je bil dosežen nadaljnji razvoj, ga je treba opisati v novem odgovoru.

Komisija namerava v zvezi s prvim vprašalnikom uporabiti sistem ReportNet (ali njegovega predhodnika, če je to potrebno), da bodo imele države članice na voljo elektronski sistem poročanja na podlagi tega vprašalnika. Zato Komisija pri izpolnjevanju obveznosti poročanja zelo priporoča uporabo tega sistema, da se bodo zmanjšale obremenitve in poenostavila analiza odgovorov.

1.   Število naprav in dovoljenj

| 1.1 | Navedite naslednje podatke o številu naprav (razdeljene na sežigalnice in naprave za sosežig), ki spadajo na področje uporabe Direktive 2000/76/ES, ter o njihovih dovoljenjih in dovoljenih zmogljivostih:






  (a) | število naprav; |
| --- | --- | --- |

1.1

Navedite naslednje podatke o številu naprav (razdeljene na sežigalnice in naprave za sosežig), ki spadajo na področje uporabe Direktive 2000/76/ES, ter o njihovih dovoljenjih in dovoljenih zmogljivostih:

(a)

število naprav;

| (b) | število dovoljenj, izdanih v skladu s členom 4(1); |
| --- | --- |

(b)

število dovoljenj, izdanih v skladu s členom 4(1);

| (c) | število naprav, ki zajamejo toploto, ki nastane med postopkom sežiganja; |
| --- | --- |

(c)

število naprav, ki zajamejo toploto, ki nastane med postopkom sežiganja;

| (d) | skupne dovoljene zmogljivosti sežiganja odpadkov (v tonah na leto) (neobvezno). |
| --- | --- |

(d)

skupne dovoljene zmogljivosti sežiganja odpadkov (v tonah na leto) (neobvezno).

| 1.2 | Predložite seznam vseh naprav, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2000/76/ES, in za vse naprave z zmogljivostjo več kot 2 toni na uro navedite naslednje informacije:






  (a) | ali gre za sežigalnico ali naprave za sosežig, pri čemer je treba pri napravah za sosežig navesti vrsto naprave (cementne peči, kurilne naprave, druge industrijske naprave, ki niso zajete v Prilogo II.1 ali II.2 k Direktivi 2000/76/ES); |
| --- | --- | --- |

1.2

Predložite seznam vseh naprav, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2000/76/ES, in za vse naprave z zmogljivostjo več kot 2 toni na uro navedite naslednje informacije:

(a)

ali gre za sežigalnico ali naprave za sosežig, pri čemer je treba pri napravah za sosežig navesti vrsto naprave (cementne peči, kurilne naprave, druge industrijske naprave, ki niso zajete v Prilogo II.1 ali II.2 k Direktivi 2000/76/ES);

| (b) | pri sežigalnicah za trdne komunalne odpadke, v katerih se izvajajo postopki predelave iz točke R1 Priloge II k Direktivi 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1), je treba navesti energetsko učinkovitost naprave, izračunano z uporabo enačbe iz opombe k točki R1 Priloge II k Direktivi 2008/98/ES. |
| --- | --- |

(b)

pri sežigalnicah za trdne komunalne odpadke, v katerih se izvajajo postopki predelave iz točke R1 Priloge II k Direktivi 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1), je treba navesti energetsko učinkovitost naprave, izračunano z uporabo enačbe iz opombe k točki R1 Priloge II k Direktivi 2008/98/ES.

2.   Opišite vse težave z opredelitvami iz člena 3, ki so bile ugotovljene pri izvajanju Direktive 2000/76/ES. Navedite podatke za vsako opredelitev, v zvezi s katero so bile ugotovljene težave.

3.   Ali so na podlagi Direktive 2000/76/ES dovoljenja dobile tudi premične naprave?

4.   Navedite, katere vrste odpadkov se sosežigajo, in podatke razčlenite glede na vrsto naprave za sosežig (cementne peči, kurilne naprave, druge industrijske naprave, ki niso zajete v Prilogo II.1 ali II.2).

Navedite kode iz Evropskega kataloga odpadkov (neobvezno).

Navedite dovoljeno zmogljivost, odobreno za sosežiganje v teh napravah (neobvezno).

5.   Za koliko naprav za sosežig veljajo mejne vrednosti emisij iz Priloge V k Direktivi 2000/76/ES (tj. kadar gre za sosežiganje nepredelanih komunalnih odpadkov ali kadar več kot 40 % toplote nastane zaradi izgorevanja nevarnih odpadkov)?

6.   Kateri predpisi veljajo v postopku izdajanja dovoljenj za:

| (a) | določanje količin in vrst nevarnih odpadkov, ki se lahko obdelajo; |
| --- | --- |

(a)

določanje količin in vrst nevarnih odpadkov, ki se lahko obdelajo;

| (b) | najmanjše in največje pretoke nevarnih odpadkov, ki gredo v obdelavo; |
| --- | --- |

(b)

najmanjše in največje pretoke nevarnih odpadkov, ki gredo v obdelavo;

| (c) | obseg kaloričnih vrednosti dovoljenih nevarnih odpadkov; |
| --- | --- |

(c)

obseg kaloričnih vrednosti dovoljenih nevarnih odpadkov;

| (d) | omejitve glede vsebnosti onesnaževal, npr. PCB, PCP, klor, fluor, žveplo, težke kovine? |
| --- | --- |

(d)

omejitve glede vsebnosti onesnaževal, npr. PCB, PCP, klor, fluor, žveplo, težke kovine?

7.   Kateri odpadki veljajo kot „neprimerni“ za reprezentativno vzorčenje?

8.   Ali so bila v skladu s členom 6(4) v zvezi s pogoji za zadrževalne čase in temperature plavžnih plinov, kot je določeno v členu 6(1) in 6(2) Direktive 2000/76/ES, odobrena kakšna odstopanja od pogojev obratovanja? Če je odgovor pritrdilen, navedite:

| (a) | koliko dovoljenj je bilo odobrenih; |
| --- | --- |

(a)

koliko dovoljenj je bilo odobrenih;

| (b) | če so ti podatki dostopni, za več reprezentativnih primerov opišite, zakaj je bilo odstopanje odobreno, in navedite naslednje informacije:






  (i) | zmogljivost naprave; |
| --- | --- | --- |

(b)

če so ti podatki dostopni, za več reprezentativnih primerov opišite, zakaj je bilo odstopanje odobreno, in navedite naslednje informacije:

(i)

zmogljivost naprave;

| (ii) | ali gre za „obstoječo“ napravo, kot je opredeljena v členu 3(6), ali za novo napravo; |
| --- | --- |

(ii)

ali gre za „obstoječo“ napravo, kot je opredeljena v členu 3(6), ali za novo napravo;

| (iii) | vrsto odpadkov, ki se sežigajo; |
| --- | --- |

(iii)

vrsto odpadkov, ki se sežigajo;

| (iv) | na kakšen način se zagotavlja, da proizvodnja ostankov v primerjavi z neizvzeto napravo ni večja in da vsebnost organskih onesnaževal v teh ostankih ni večja od pričakovane količine v neizvzeti napravi; |
| --- | --- |

(iv)

na kakšen način se zagotavlja, da proizvodnja ostankov v primerjavi z neizvzeto napravo ni večja in da vsebnost organskih onesnaževal v teh ostankih ni večja od pričakovane količine v neizvzeti napravi;

| (v) | pogoje obratovanja iz dovoljenja; |
| --- | --- |

(v)

pogoje obratovanja iz dovoljenja;

| (vi) | mejne vrednosti emisij, ki jih mora naprava dosegati. |
| --- | --- |

(vi)

mejne vrednosti emisij, ki jih mora naprava dosegati.

9.   Kateri ukrepi veljajo (poleg poročila, ki se zahteva v skladu s členom 12(2), če sploh kateri) za sežigalnice za zagotovitev, da so naprave izdelane, opremljene, zgrajene ter da obratujejo tako, da mejne vrednosti emisij iz Priloge V k Direktivi 2000/76/ES niso presežene?

10.   Kateri ukrepi veljajo (poleg poročila, ki se zahteva v skladu s členom 12(2), če sploh kateri), za naprave za sosežig za zagotovitev, da so naprave izdelane, opremljene, zgrajene ter da obratujejo tako, da mejne vrednosti emisij iz Priloge II k Direktivi 2000/76/ES niso presežene?

11.   Ali so bila za cementne peči, v katerih se sosežigajo odpadki, v skladu s Prilogo II.1 odobrena kakšna odstopanja od mejnih vrednosti emisij za NOx, prah, SO2 ali TOC? Če je odgovor pritrdilen, navedite:

| (a) | koliko odstopanj je bilo odobrenih; |
| --- | --- |

(a)

koliko odstopanj je bilo odobrenih;

| (b) | če so podatki na voljo, za več reprezentativnih primerov opišite, zakaj je bilo odstopanje odobreno, in navedite naslednje:






  (i) | zmogljivost naprave; |
| --- | --- | --- |

(b)

če so podatki na voljo, za več reprezentativnih primerov opišite, zakaj je bilo odstopanje odobreno, in navedite naslednje:

(i)

zmogljivost naprave;

| (ii) | ali gre za obstoječo ali novo napravo (v skladu s členom 20(3) Direktive 2000/76/ES); |
| --- | --- |

(ii)

ali gre za obstoječo ali novo napravo (v skladu s členom 20(3) Direktive 2000/76/ES);

| (iii) | vrsto odpadkov, ki se sežigajo; |
| --- | --- |

(iii)

vrsto odpadkov, ki se sežigajo;

| (iv) | mejne vrednosti emisij, ki jih mora naprava dosegati. |
| --- | --- |

(iv)

mejne vrednosti emisij, ki jih mora naprava dosegati.

| (v) | druge pogoje obratovanja iz dovoljenja. |
| --- | --- |

(v)

druge pogoje obratovanja iz dovoljenja.

12.   Ali so bile za izpuščanje emisij v zrak iz sežigalnic in naprav za sosežig določene drugačne mejne vrednosti emisij od vrednosti iz Priloge II ali Priloge V? Če je odgovor pritrdilen in so podatki dostopni, navedite:

| (a) | za katere naprave veljajo, tj. sežigalnice ali naprave za sosežig, pri čemer je treba pri napravah za sosežig navesti vrsto naprave; |
| --- | --- |

(a)

za katere naprave veljajo, tj. sežigalnice ali naprave za sosežig, pri čemer je treba pri napravah za sosežig navesti vrsto naprave;

| (b) | katere od teh naprav so „nove“ ali „obstoječe“; |
| --- | --- |

(b)

katere od teh naprav so „nove“ ali „obstoječe“;

| (c) | za katera onesnaževala veljajo mejne vrednosti in kakšne so; |
| --- | --- |

(c)

za katera onesnaževala veljajo mejne vrednosti in kakšne so;

| (d) | zakaj se uporabljajo te mejne vrednosti; |
| --- | --- |

(d)

zakaj se uporabljajo te mejne vrednosti;

| (e) | ureditev spremljanja emisij za ta onesnaževala (stalno ali občasno, pri čemer se pri občasnem spremljanju navede pogostost spremljanja). |
| --- | --- |

(e)

ureditev spremljanja emisij za ta onesnaževala (stalno ali občasno, pri čemer se pri občasnem spremljanju navede pogostost spremljanja).

13.   Kako so za onesnaževala iz Priloge IV k Direktivi 2000/76/ES določene mejne vrednosti za izpust odpadne vode iz čistilne opreme za dimne pline v vodno okolje? Navedite primere, v katerih se mejne vrednosti emisij za navedena onesnaževala razlikujejo od mejnih vrednosti iz Priloge IV.

14.   Če so bile poleg onesnaževal iz Priloge IV določene mejne vrednosti emisij za onesnaževala, ki se izpuščajo v vodo, navedite:

| (a) | za katere naprave veljajo (tj. sežigalnice ali naprave za sosežig, „nove“ ali „obstoječe“); |
| --- | --- |

(a)

za katere naprave veljajo (tj. sežigalnice ali naprave za sosežig, „nove“ ali „obstoječe“);

| (b) | za katera onesnaževala veljajo mejne vrednosti in kakšne so; |
| --- | --- |

(b)

za katera onesnaževala veljajo mejne vrednosti in kakšne so;

| (c) | zakaj se uporabljajo te mejne vrednosti. |
| --- | --- |

(c)

zakaj se uporabljajo te mejne vrednosti.

15.   Kateri parametri za nadzor delovanja (pH, temperatura, hitrost pretoka itd.) so določeni v okviru postopka izdajanja dovoljenj za izpuste odpadnih voda?

16.   Kateri predpisi veljajo za zagotavljanje zaščite tal ter površinske ali podzemne vode v skladu s členom 8(7)?

17.   Katera merila se uporabljajo za pregledovanje, ali je skladiščna zmogljivost primerna za preskušanje in obdelavo voda pred izpustom, kadar je to potrebno?

18.   Kateri splošni predpisi veljajo za zmanjšanje količin in škodljivosti ostankov, ki nastanejo v sežigalnicah ali napravah za sosežig?

19.   Ali so zahteve iz dovoljenja za merjenje onesnaževal zraka in procesni parametri enaki kot v členu 11(2)? Če niso, navedite naslednje informacije:

| (a) | razlog za odstopanje od člena 11(2), pri čemer se je treba sklicevati na možnosti za odstopanja iz člena 11(4) do (7); |
| --- | --- |

(a)

razlog za odstopanje od člena 11(2), pri čemer se je treba sklicevati na možnosti za odstopanja iz člena 11(4) do (7);

| (b) | zadevno onesnaževalo ali parameter in določeno zahtevo za meritve. |
| --- | --- |

(b)

zadevno onesnaževalo ali parameter in določeno zahtevo za meritve.

20.   Ali so zahteve iz dovoljenja za merjenje onesnaževal vode enake kot v členu 11(14) in (15)? Če niso, navedite naslednje informacije:

| (a) | razlog za odstopanje od člena 11(14) in (15); |
| --- | --- |

(a)

razlog za odstopanje od člena 11(14) in (15);

| (b) | zadevno onesnaževalo/parameter in zahtevo za meritve. |
| --- | --- |

(b)

zadevno onesnaževalo/parameter in zahtevo za meritve.

21.   Kateri predpisi veljajo v postopku izdajanja dovoljenj za zagotavljanje skladnosti z naslednjimi določbami v zvezi z emisijami v zrak:

| (a) | člen 11(8); |
| --- | --- |

(a)

člen 11(8);

| (b) | člen 11(9); |
| --- | --- |

(b)

člen 11(9);

| (c) | člen 11(11); |
| --- | --- |

(c)

člen 11(11);

| (d) | člen 11(12); |
| --- | --- |

(d)

člen 11(12);

| (e) | ureditev izpolnjevanja zahtev iz člena 11(10). |
| --- | --- |

(e)

ureditev izpolnjevanja zahtev iz člena 11(10).

22.   Kateri predpisi veljajo v postopku izdajanja dovoljenj za zagotavljanje skladnosti z naslednjimi določbami v zvezi z emisijami v vodo:

| (a) | člen 11(9); |
| --- | --- |

(a)

člen 11(9);

| (b) | ureditev izpolnjevanja zahtev iz člena 11(16). |
| --- | --- |

(b)

ureditev izpolnjevanja zahtev iz člena 11(16).

23.   Opišite vse uradne smernice, ki so bile razvite v zvezi s pripravo potrjenih podatkov o dnevnih povprečnih emisijah (člen 11(11)). Navedite spletno povezavo, če obstaja.

24.   Kakšni so postopki za obveščanje pristojnega organa v primeru kršitve mejne vrednosti emisij?

25.   Kateri ukrepi veljajo za zagotavljanje sodelovanja javnosti v postopku izdajanja dovoljenj (za nova in/ali posodobljena dovoljenja)? Navedite vsaj naslednje informacije:

| (a) | kateri organ je javno objavil zahtevek za dovoljenje; |
| --- | --- |

(a)

kateri organ je javno objavil zahtevek za dovoljenje;

| (b) | v katerem obdobju lahko javnost predloži pripombe; |
| --- | --- |

(b)

v katerem obdobju lahko javnost predloži pripombe;

| (c) | kateri organ je javno objavil končno odločitev. |
| --- | --- |

(c)

kateri organ je javno objavil končno odločitev.

26.   V zvezi z dostopnostjo informacij v postopku izdajanja dovoljenj je treba navesti:

| (a) | ali obstajajo informacije v zvezi z okoljskimi vidiki, ki javnosti niso v celoti/so javnosti delno na voljo v zahtevku, postopku odločanja in poznejšem dovoljenju? Če obstajajo, jih navedite; |
| --- | --- |

(a)

ali obstajajo informacije v zvezi z okoljskimi vidiki, ki javnosti niso v celoti/so javnosti delno na voljo v zahtevku, postopku odločanja in poznejšem dovoljenju? Če obstajajo, jih navedite;

| (b) | če so podatki v celoti/delno na voljo, navedite, ali so informacije dostopne brezplačno; če je odgovor negativen, navedite višino uporabnin in okoliščine, v katerih se te uporabnine zaračunavajo. |
| --- | --- |

(b)

če so podatki v celoti/delno na voljo, navedite, ali so informacije dostopne brezplačno; če je odgovor negativen, navedite višino uporabnin in okoliščine, v katerih se te uporabnine zaračunavajo.

27.   Kateri predpisi veljajo za sežigalnice in naprave za sosežig z nazivno zmogljivostjo dveh ton ali več na uro, v skladu s katerimi mora upravljavec pristojnemu organu predložiti letno poročilo o delovanju in spremljanju naprave?

28.   Če se predloži letno poročilo:

| (a) | Katere podatke vsebuje? |
| --- | --- |

(a)

Katere podatke vsebuje?

| (b) | Kako lahko javnost dostopa do tega poročila? |
| --- | --- |

(b)

Kako lahko javnost dostopa do tega poročila?

29.   Kako se javno identificirajo sežigalnice ali sosežigalnice z nazivno zmogljivostjo manj kot dve toni na uro?

30.   Kateri predpisi veljajo v okviru dovoljenja za nadzor obdobja delovanja sežigalnice ali naprave za sosežig, kadar ta nepravilno deluje (tj. zaustavitve, motnje ali okvare opreme za ublažitev ali spremljanje)?

31.   Kakšna so v postopkih sežiganja in sosežiganja najdaljša dovoljena obdobja delovanja, če pride do nepravilnega delovanja, preden je treba napravo zapreti:

| (a) | najdaljše dovoljeno obdobje, v katerem so presežene mejne vrednosti emisij; |
| --- | --- |

(a)

najdaljše dovoljeno obdobje, v katerem so presežene mejne vrednosti emisij;

| (b) | najdaljše skupno trajanje obdobij, v katerih so presežene mejne vrednosti emisij, v enem letu. |
| --- | --- |

(b)

najdaljše skupno trajanje obdobij, v katerih so presežene mejne vrednosti emisij, v enem letu.

32.   Druge pripombe.

---

(1)  UL L 312, 22.11.2008, str. 3.

---

| 1.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/43 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/43

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 30. novembra 2010

o odobritvi nekaterih spremenjenih programov za izkoreninjenje in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz za leto 2010 in spremembi Odločbe 2009/883/ES glede finančnega prispevka Unije za programe, odobrene z navedeno odločbo

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8290)

(2010/732/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 2009/470/ES z dne 25. maja 2009 o odhodkih na področju veterine (1) in zlasti člena 27(5) in (6) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba 2009/470/ES določa postopke za dodelitev finančnega prispevka Unije za programe za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz. |
| --- | --- |

(1)

Odločba 2009/470/ES določa postopke za dodelitev finančnega prispevka Unije za programe za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz.

| (2) | Odločba Komisije 2008/341/ES z dne 25. aprila 2008 o določitvi meril Skupnosti za nacionalne programe za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje nekaterih živalskih bolezni in zoonoz (2) določa, da morajo programi za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz iz Priloge k navedeni odločbi, ki jih države članice predložijo Komisiji, da bi bili odobreni v skladu z ukrepi iz člena 27(1) Odločbe 2009/470/ES, izpolnjevati merila iz Priloge k Odločbi 2008/341/ES. |
| --- | --- |

(2)

Odločba Komisije 2008/341/ES z dne 25. aprila 2008 o določitvi meril Skupnosti za nacionalne programe za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje nekaterih živalskih bolezni in zoonoz (2) določa, da morajo programi za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz iz Priloge k navedeni odločbi, ki jih države članice predložijo Komisiji, da bi bili odobreni v skladu z ukrepi iz člena 27(1) Odločbe 2009/470/ES, izpolnjevati merila iz Priloge k Odločbi 2008/341/ES.

| (3) | Z Odločbo Komisije 2009/883/ES z dne 26. novembra 2009 o odobritvi letnih in večletnih programov ter finančnega prispevka Skupnosti za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje nekaterih živalskih bolezni in zoonoz, ki so jih države članice predložile za leto 2010 in naslednja leta (3) so bili odobreni nekateri nacionalni programi ter določena stopnja in najvišji znesek finančnega prispevka Unije za vsak program, ki ga predložijo države članice. |
| --- | --- |

(3)

Z Odločbo Komisije 2009/883/ES z dne 26. novembra 2009 o odobritvi letnih in večletnih programov ter finančnega prispevka Skupnosti za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje nekaterih živalskih bolezni in zoonoz, ki so jih države članice predložile za leto 2010 in naslednja leta (3) so bili odobreni nekateri nacionalni programi ter določena stopnja in najvišji znesek finančnega prispevka Unije za vsak program, ki ga predložijo države članice.

| (4) | Komisija je ocenila poročila držav članic o izdatkih navedenih programov. Rezultati ocene kažejo, da nekatere države članice dodeljenih sredstev za leto 2010 ne bodo porabile v celoti, druge pa jih bodo porabile več. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je ocenila poročila držav članic o izdatkih navedenih programov. Rezultati ocene kažejo, da nekatere države članice dodeljenih sredstev za leto 2010 ne bodo porabile v celoti, druge pa jih bodo porabile več.

| (5) | Programi stekline v večini držav članic se zdaj približujejo stopnji doseganja cilja izkoreninjenja te pomembne grožnje javnemu zdravju. Primerno je zagotoviti dodatno finančno podporo za navedene programe s povečanjem stopnje financiranja, da se okrepijo prizadevanja držav članic za čim hitrejše izkoreninjenje navedene bolezni. |
| --- | --- |

(5)

Programi stekline v večini držav članic se zdaj približujejo stopnji doseganja cilja izkoreninjenja te pomembne grožnje javnemu zdravju. Primerno je zagotoviti dodatno finančno podporo za navedene programe s povečanjem stopnje financiranja, da se okrepijo prizadevanja držav članic za čim hitrejše izkoreninjenje navedene bolezni.

| (6) | Države članice so obvestile Komisijo, da najvišja meja za povračilo za test spremljanja za transmisivne spongiformne encefalopatije pri govedu, ki se je uporabljala v zadnjih letih, ni več realna. V skladu z rezultati pregleda Komisije navedene zadeve je primerno zvišati najvišjo mejo za povračilo za navedene teste, da se približa dejanskim stroškom, ki so jih imele države članice pri njihovem izvajanju. |
| --- | --- |

(6)

Države članice so obvestile Komisijo, da najvišja meja za povračilo za test spremljanja za transmisivne spongiformne encefalopatije pri govedu, ki se je uporabljala v zadnjih letih, ni več realna. V skladu z rezultati pregleda Komisije navedene zadeve je primerno zvišati najvišjo mejo za povračilo za navedene teste, da se približa dejanskim stroškom, ki so jih imele države članice pri njihovem izvajanju.

| (7) | Zato je treba finančni prispevek Unije za številne nacionalne programe prilagoditi. Primerno je, da se sredstva iz nacionalnih programov, za katere se ne porabijo vsa dodeljena sredstva, prerazporedijo za tiste, za katere se dodeljeni znesek preseže. Prerazporeditev mora temeljiti na najnovejših podatkih o odhodkih, ki so v zadevnih državah članicah dejansko nastali. |
| --- | --- |

(7)

Zato je treba finančni prispevek Unije za številne nacionalne programe prilagoditi. Primerno je, da se sredstva iz nacionalnih programov, za katere se ne porabijo vsa dodeljena sredstva, prerazporedijo za tiste, za katere se dodeljeni znesek preseže. Prerazporeditev mora temeljiti na najnovejših podatkih o odhodkih, ki so v zadevnih državah članicah dejansko nastali.

| (8) | Portugalska je predložila spremenjen program za izkoreninjenje goveje bruceloze, Španija, Nizozemska, Avstrija in Portugalska so predložile spremenjene programe za izkoreninjenje in spremljanje bolezni modrikastega jezika na endemičnih območjih ali območjih velikega tveganja, Bolgarija in Poljska pa sta predložili spremenjena programa za izkoreninjenje stekline. |
| --- | --- |

(8)

Portugalska je predložila spremenjen program za izkoreninjenje goveje bruceloze, Španija, Nizozemska, Avstrija in Portugalska so predložile spremenjene programe za izkoreninjenje in spremljanje bolezni modrikastega jezika na endemičnih območjih ali območjih velikega tveganja, Bolgarija in Poljska pa sta predložili spremenjena programa za izkoreninjenje stekline.

| (9) | Komisija je navedene spremenjene programe ocenila z veterinarskega in finančnega vidika. Ugotovljeno je bilo, da so navedeni programi skladni z ustrezno veterinarsko zakonodajo Unije in zlasti z merili iz Priloge k Odločbi 2008/341/ES. Zato je treba spremenjene programe odobriti. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je navedene spremenjene programe ocenila z veterinarskega in finančnega vidika. Ugotovljeno je bilo, da so navedeni programi skladni z ustrezno veterinarsko zakonodajo Unije in zlasti z merili iz Priloge k Odločbi 2008/341/ES. Zato je treba spremenjene programe odobriti.

| (10) | Sklep 2009/833/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(10)

Sklep 2009/833/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (11) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Odobritev spremenjenega programa za govejo brucelozo, ki ga je predložila Portugalska

Spremenjeni program za izkoreninjenje goveje bruceloze, ki ga je 25. maja 2010 predložila Portugalska, se s tem sklepom odobri za obdobje od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2010.

Člen 2

Odobritev spremenjenih programov za bolezen modrikastega jezika na endemičnih območjih ali območjih velikega tveganja, ki so jih predložile nekatere države članice

Naslednji spremenjeni programi za spremljanje in izkoreninjenje bolezni modrikastega jezika na endemičnih območjih ali območjih velikega tveganja se s tem sklepom odobrijo za obdobje od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2010:

| (a) | program, ki ga je 17. maja 2010 predložila Španija; |
| --- | --- |

(a)

program, ki ga je 17. maja 2010 predložila Španija;

| (b) | program, ki ga je 20. septembra 2010 predložila Nizozemska; |
| --- | --- |

(b)

program, ki ga je 20. septembra 2010 predložila Nizozemska;

| (c) | program, ki ga je 29. marca 2010 predložila Avstrija; |
| --- | --- |

(c)

program, ki ga je 29. marca 2010 predložila Avstrija;

| (d) | program, ki ga je 12. maja 2010 predložila Portugalska. |
| --- | --- |

(d)

program, ki ga je 12. maja 2010 predložila Portugalska.

Člen 3

Odobritev spremenjenih programov za steklino, ki sta ju predložili Bolgarija in Poljska

Naslednja spremenjena programa za izkoreninjene stekline se s tem sklepom odobrita za obdobje od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2010:

| (a) | program, ki ga je 29. septembra 2010 predložila Bolgarija; |
| --- | --- |

(a)

program, ki ga je 29. septembra 2010 predložila Bolgarija;

| (b) | program, ki ga je 28. septembra 2010 predložila Poljska. |
| --- | --- |

(b)

program, ki ga je 28. septembra 2010 predložila Poljska.

Člen 4

Spremembe Odločbe 2009/883/ES

Odločba 2009/883/ES se spremeni:

| 1. | V členu 1 se odstavek 2 spremeni:






  (a) | V točki (b) se „5 000 000 EUR“ nadomesti s „3 600 000 EUR“. |
| --- | --- | --- |

1.

V členu 1 se odstavek 2 spremeni:

(a)

V točki (b) se „5 000 000 EUR“ nadomesti s „3 600 000 EUR“.

| (b) | Točki (e) in (f) se nadomestita z naslednjim:






  „(e) | 1 200 000 EUR za Portugalsko; |
| --- | --- | --- |

(b)

Točki (e) in (f) se nadomestita z naslednjim:

„(e)

1 200 000 EUR za Portugalsko;

| (f) | 1 700 000 EUR za Združeno kraljestvo.“ |
| --- | --- |

(f)

1 700 000 EUR za Združeno kraljestvo.“

| 2. | V členu 2 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Finančni prispevek Unije znaša 50 % stroškov, nastalih v posameznih državah članicah iz odstavka 1 zaradi izvajanja tuberkulinskih in laboratorijskih testov ter nadomestil lastnikom za vrednost njihovih živali, zaklanih v skladu z navedenimi programi, ter ne presega:






  (a) | 12 500 000 EUR za Irsko; |
| --- | --- | --- |

2.

V členu 2 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Finančni prispevek Unije znaša 50 % stroškov, nastalih v posameznih državah članicah iz odstavka 1 zaradi izvajanja tuberkulinskih in laboratorijskih testov ter nadomestil lastnikom za vrednost njihovih živali, zaklanih v skladu z navedenimi programi, ter ne presega:

(a)

12 500 000 EUR za Irsko;

| (b) | 10 100 000 EUR za Španijo; |
| --- | --- |

(b)

10 100 000 EUR za Španijo;

| (c) | 2 800 000 EUR za Italijo; |
| --- | --- |

(c)

2 800 000 EUR za Italijo;

| (d) | 1 000 000 EUR za Portugalsko; |
| --- | --- |

(d)

1 000 000 EUR za Portugalsko;

| (e) | 27 000 000 EUR za Združeno kraljestvo.“ |
| --- | --- |

(e)

27 000 000 EUR za Združeno kraljestvo.“

| 3. | V členu 3(2) se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | 3 000 000 EUR za Španijo.“ |
| --- | --- | --- |

3.

V členu 3(2) se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

3 000 000 EUR za Španijo.“

| 4. | V členu 4 se odstavek 2 spremeni:






  (a) | V točki (c) se „1 600 000 EUR“ nadomesti z „1 650 000 EUR“; |
| --- | --- | --- |

4.

V členu 4 se odstavek 2 spremeni:

(a)

V točki (c) se „1 600 000 EUR“ nadomesti z „1 650 000 EUR“;

| (b) | V točki (e) se „16 800 000 EUR“ nadomesti z „1 700 000 EUR“; |
| --- | --- |

(b)

V točki (e) se „16 800 000 EUR“ nadomesti z „1 700 000 EUR“;

| (c) | Točki (i) in (j) se nadomestita z naslednjim:






  „(i) | 19 000 000 EUR za Španijo; |
| --- | --- | --- |

(c)

Točki (i) in (j) se nadomestita z naslednjim:

„(i)

19 000 000 EUR za Španijo;

| (j) | 33 500 000 EUR za Francijo;“ |
| --- | --- |

(j)

33 500 000 EUR za Francijo;“

| (d) | Točki (l) in (m) se nadomestita z naslednjim:






  „(l) | 20 000 EUR za Latvijo; |
| --- | --- | --- |

(d)

Točki (l) in (m) se nadomestita z naslednjim:

„(l)

20 000 EUR za Latvijo;

| (m) | 10 000 EUR za Litvo;“ |
| --- | --- |

(m)

10 000 EUR za Litvo;“

| (e) | V točki (o) se „780 000 EUR“ nadomesti s „70 000 EUR“; |
| --- | --- |

(e)

V točki (o) se „780 000 EUR“ nadomesti s „70 000 EUR“;

| (f) | V točki (q) se „110 000 EUR“ nadomesti s „130 000 EUR“; |
| --- | --- |

(f)

V točki (q) se „110 000 EUR“ nadomesti s „130 000 EUR“;

| (g) | V točki (t) se „5 200 000 EUR“ nadomesti z „2 100 000 EUR“; |
| --- | --- |

(g)

V točki (t) se „5 200 000 EUR“ nadomesti z „2 100 000 EUR“;

| (h) | V točki (v) se „590 000 EUR“ nadomesti s „40 000 EUR“; |
| --- | --- |

(h)

V točki (v) se „590 000 EUR“ nadomesti s „40 000 EUR“;

| (i) | Točki (x) in (y) se nadomestita z naslednjim:






  „(x) | 20 000 EUR za Finsko; |
| --- | --- | --- |

(i)

Točki (x) in (y) se nadomestita z naslednjim:

„(x)

20 000 EUR za Finsko;

| (y) | 850 000 EUR za Švedsko.“ |
| --- | --- |

(y)

850 000 EUR za Švedsko.“

| 5. | V členu 5 se odstavek 2 spremeni:






  (a) | V točki (a) se „2 000 000 EUR“ nadomesti z „900 000 EUR“; |
| --- | --- | --- |

5.

V členu 5 se odstavek 2 spremeni:

(a)

V točki (a) se „2 000 000 EUR“ nadomesti z „900 000 EUR“;

| (b) | Točki (d) in (e) se nadomestita z naslednjim:






  „(d) | 400 000 EUR za Dansko; |
| --- | --- | --- |

(b)

Točki (d) in (e) se nadomestita z naslednjim:

„(d)

400 000 EUR za Dansko;

| (e) | 25 000 EUR za Estonijo“; |
| --- | --- |

(e)

25 000 EUR za Estonijo“;

| (c) | V točki (i) se „2 500 000 EUR“ nadomesti z „1 400 000 EUR“; |
| --- | --- |

(c)

V točki (i) se „2 500 000 EUR“ nadomesti z „1 400 000 EUR“;

| (d) | V točki (k) se „1 250 000 EUR“ nadomesti z „900 000 EUR“; |
| --- | --- |

(d)

V točki (k) se „1 250 000 EUR“ nadomesti z „900 000 EUR“;

| (e) | Točki (m) in (n) se nadomestita z naslednjim:






  „(m) | 50 000 EUR za Latvijo; |
| --- | --- | --- |

(e)

Točki (m) in (n) se nadomestita z naslednjim:

„(m)

50 000 EUR za Latvijo;

| (n) | 10 000 EUR za Litvo;“ |
| --- | --- |

(n)

10 000 EUR za Litvo;“

| (f) | Točki (t) in (u) se nadomestita z naslednjim:






  „(t) | 4 600 000 EUR za Poljsko; |
| --- | --- | --- |

(f)

Točki (t) in (u) se nadomestita z naslednjim:

„(t)

4 600 000 EUR za Poljsko;

| (u) | 55 000 EUR za Portugalsko;“ |
| --- | --- |

(u)

55 000 EUR za Portugalsko;“

| (g) | Točki (x) in (y) se nadomestita z naslednjim:






  „(x) | 600 000 EUR za Slovaško; |
| --- | --- | --- |

(g)

Točki (x) in (y) se nadomestita z naslednjim:

„(x)

600 000 EUR za Slovaško;

| (y) | 80 000 EUR za Veliko Britanijo.“ |
| --- | --- |

(y)

80 000 EUR za Veliko Britanijo.“

| 6. | V členu 6 se odstavek 2 spremeni:






  (a) | V točki (a) se „240 000 EUR“ nadomesti s „120 000 EUR“; |
| --- | --- | --- |

6.

V členu 6 se odstavek 2 spremeni:

(a)

V točki (a) se „240 000 EUR“ nadomesti s „120 000 EUR“;

| (b) | V točki (f) se „300 000 EUR“ nadomesti s „550 000 EUR“; |
| --- | --- |

(b)

V točki (f) se „300 000 EUR“ nadomesti s „550 000 EUR“;

| (c) | V točki (i) se „515 000 EUR“ nadomesti z „250 000 EUR.“ |
| --- | --- |

(c)

V točki (i) se „515 000 EUR“ nadomesti z „250 000 EUR.“

| 7. | V členu 7(2) se „450 000 EUR“ nadomesti z „250 000 EUR“. |
| --- | --- |

7.

V členu 7(2) se „450 000 EUR“ nadomesti z „250 000 EUR“.

| 8. | V členu 8 se odstavek 2 spremeni:






  (a) | V točki (e) se „350 000 EUR“ nadomesti s „450 000 EUR“; |
| --- | --- | --- |

8.

V členu 8 se odstavek 2 spremeni:

(a)

V točki (e) se „350 000 EUR“ nadomesti s „450 000 EUR“;

| (b) | V točki (k) se „650 000 EUR“ nadomesti z „1 300 000 EUR“; |
| --- | --- |

(b)

V točki (k) se „650 000 EUR“ nadomesti z „1 300 000 EUR“;

| (c) | V točki (t) se „200 000 EUR“ nadomesti s „40 000 EUR“. |
| --- | --- |

(c)

V točki (t) se „200 000 EUR“ nadomesti s „40 000 EUR“.

| 9. | Člen 9 se spremeni:






  (a) | Odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Finančni prispevek Skupnosti znaša 100 % stroškov, nastalih v posameznih državah članicah iz odstavka 1 zaradi izvajanja hitrih testov na živalih iz odstavka 2 člena 12 Uredbe (ES) št. 999/2001, točk od 1 do 5 delov I in II poglavja A Priloge III k Uredbi (ES) št. 999/2001 in Priloge VII k navedeni uredbi, potrditvenih testov in primarnih molekularnih ločevalnih testov iz točke 3(2)(c)(i) poglavja C Priloge X k Uredbi (ES) št. 999/2001, 50 % stroškov, nastalih v posameznih državah članicah zaradi nadomestil lastnikom za vrednost njihovih živali, izločenih in uničenih v skladu s programi izkoreninjenja BSE in praskavca, in 50 % stroškov zaradi analiz vzorcev za genotipizacijo ter ne presega:






  (a) | 2 340 000 EUR za Belgijo; |
| --- | --- | --- | --- |

9.

Člen 9 se spremeni:

(a)

Odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Finančni prispevek Skupnosti znaša 100 % stroškov, nastalih v posameznih državah članicah iz odstavka 1 zaradi izvajanja hitrih testov na živalih iz odstavka 2 člena 12 Uredbe (ES) št. 999/2001, točk od 1 do 5 delov I in II poglavja A Priloge III k Uredbi (ES) št. 999/2001 in Priloge VII k navedeni uredbi, potrditvenih testov in primarnih molekularnih ločevalnih testov iz točke 3(2)(c)(i) poglavja C Priloge X k Uredbi (ES) št. 999/2001, 50 % stroškov, nastalih v posameznih državah članicah zaradi nadomestil lastnikom za vrednost njihovih živali, izločenih in uničenih v skladu s programi izkoreninjenja BSE in praskavca, in 50 % stroškov zaradi analiz vzorcev za genotipizacijo ter ne presega:

(a)

2 340 000 EUR za Belgijo;

| (b) | 440 000 EUR za Bolgarijo; |
| --- | --- |

(b)

440 000 EUR za Bolgarijo;

| (c) | 1 380 000 EUR za Češko; |
| --- | --- |

(c)

1 380 000 EUR za Češko;

| (d) | 1 420 000 EUR za Dansko; |
| --- | --- |

(d)

1 420 000 EUR za Dansko;

| (e) | 11 260 000 EUR za Nemčijo; |
| --- | --- |

(e)

11 260 000 EUR za Nemčijo;

| (f) | 300 000 EUR za Estonijo; |
| --- | --- |

(f)

300 000 EUR za Estonijo;

| (g) | 4 700 000 EUR za Irsko; |
| --- | --- |

(g)

4 700 000 EUR za Irsko;

| (h) | 2 000 000 EUR za Grčijo; |
| --- | --- |

(h)

2 000 000 EUR za Grčijo;

| (i) | 6 480 000 EUR za Španijo; |
| --- | --- |

(i)

6 480 000 EUR za Španijo;

| (j) | 16 980 000 EUR za Francijo; |
| --- | --- |

(j)

16 980 000 EUR za Francijo;

| (k) | 7 210 000 EUR za Italijo; |
| --- | --- |

(k)

7 210 000 EUR za Italijo;

| (l) | 70 000 EUR za Ciper; |
| --- | --- |

(l)

70 000 EUR za Ciper;

| (m) | 360 000 EUR za Latvijo; |
| --- | --- |

(m)

360 000 EUR za Latvijo;

| (n) | 700 000 EUR za Litvo; |
| --- | --- |

(n)

700 000 EUR za Litvo;

| (o) | 100 000 EUR za Luksemburg; |
| --- | --- |

(o)

100 000 EUR za Luksemburg;

| (p) | 1 230 000 EUR za Madžarsko; |
| --- | --- |

(p)

1 230 000 EUR za Madžarsko;

| (q) | 30 000 EUR za Malto; |
| --- | --- |

(q)

30 000 EUR za Malto;

| (r) | 3 370 000 EUR za Nizozemsko; |
| --- | --- |

(r)

3 370 000 EUR za Nizozemsko;

| (s) | 1 510 000 EUR za Avstrijo; |
| --- | --- |

(s)

1 510 000 EUR za Avstrijo;

| (t) | 4 930 000 EUR za Poljsko; |
| --- | --- |

(t)

4 930 000 EUR za Poljsko;

| (u) | 1 640 000 EUR za Portugalsko; |
| --- | --- |

(u)

1 640 000 EUR za Portugalsko;

| (v) | 1 000 000 EUR za Romunijo; |
| --- | --- |

(v)

1 000 000 EUR za Romunijo;

| (w) | 240 000 EUR za Slovenijo; |
| --- | --- |

(w)

240 000 EUR za Slovenijo;

| (x) | 650 000 EUR za Slovaško; |
| --- | --- |

(x)

650 000 EUR za Slovaško;

| (y) | 610 000 EUR za Finsko; |
| --- | --- |

(y)

610 000 EUR za Finsko;

| (z) | 970 000 EUR za Švedsko; |
| --- | --- |

(z)

970 000 EUR za Švedsko;

| (za) | 5 920 000 EUR za Združeno kraljestvo.“ |
| --- | --- |

(za)

5 920 000 EUR za Združeno kraljestvo.“

| (b) | V točki (a) odstavka 3 se „5 EUR na test“ nadomesti z „8 EUR na test“. |
| --- | --- |

(b)

V točki (a) odstavka 3 se „5 EUR na test“ nadomesti z „8 EUR na test“.

| 10. | V členu 10 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:
  „2.   Finančni prispevek Skupnosti znaša 75 % stroškov, nastalih v posameznih državah članicah iz odstavka 1 zaradi izvajanja laboratorijskih testov za odkrivanje antigena stekline ali protiteles proti steklini, izolaciji in karakterizacije virusa stekline, odkrivanje biomarkerja in titracije vab s cepivom, zaradi nakupa in distribucije vab s cepivom v okviru programov ter ne presega:






  (a) | 1 870 000 EUR za Bolgarijo; |
| --- | --- | --- |

10.

V členu 10 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:

„2.   Finančni prispevek Skupnosti znaša 75 % stroškov, nastalih v posameznih državah članicah iz odstavka 1 zaradi izvajanja laboratorijskih testov za odkrivanje antigena stekline ali protiteles proti steklini, izolaciji in karakterizacije virusa stekline, odkrivanje biomarkerja in titracije vab s cepivom, zaradi nakupa in distribucije vab s cepivom v okviru programov ter ne presega:

(a)

1 870 000 EUR za Bolgarijo;

| (b) | 680 000 EUR za Madžarsko; |
| --- | --- |

(b)

680 000 EUR za Madžarsko;

| (c) | 7 380 000 EUR za Poljsko; |
| --- | --- |

(c)

7 380 000 EUR za Poljsko;

| (d) | 820 000 EUR za Romunijo; |
| --- | --- |

(d)

820 000 EUR za Romunijo;

| (e) | 490 000 EUR za Slovaško. |
| --- | --- |

(e)

490 000 EUR za Slovaško.

3.   Najvišji znesek stroškov, ki se povrne državam članicam za programe iz odstavka 1, povprečno ne presega:

| (a) | za serološki test: 12 EUR na test; |
| --- | --- |

(a)

za serološki test: 12 EUR na test;

| (b) | za test ugotavljanja tetraciklina v kosti: 12 EUR na test; |
| --- | --- |

(b)

za test ugotavljanja tetraciklina v kosti: 12 EUR na test;

| (c) | za fluorescenčni nevtralizacijski test (FAT): 18 EUR na test;“ |
| --- | --- |

(c)

za fluorescenčni nevtralizacijski test (FAT): 18 EUR na test;“

| 11. | V členu 11 se odstavek 2 spremeni:






  (a) | V točki (b) se „20 000 EUR“ nadomesti s „40 000 EUR“; |
| --- | --- | --- |

11.

V členu 11 se odstavek 2 spremeni:

(a)

V točki (b) se „20 000 EUR“ nadomesti s „40 000 EUR“;

| (b) | V točki (d) se „1 400 000 EUR“ nadomesti s „650 000 EUR“. |
| --- | --- |

(b)

V točki (d) se „1 400 000 EUR“ nadomesti s „650 000 EUR“.

| 12. | V členu 12 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Finančni prispevek Unije za programe iz odstavka 1 znaša 50 % stroškov zadevne države članice za stroške laboratorijskih testov in ne presega:






  (a) | 25 000 EUR za Bolgarijo; |
| --- | --- | --- |

12.

V členu 12 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Finančni prispevek Unije za programe iz odstavka 1 znaša 50 % stroškov zadevne države članice za stroške laboratorijskih testov in ne presega:

(a)

25 000 EUR za Bolgarijo;

| (b) | 300 000 EUR za Madžarsko; |
| --- | --- |

(b)

300 000 EUR za Madžarsko;

| (c) | 1 000 000 EUR za Poljsko; |
| --- | --- |

(c)

1 000 000 EUR za Poljsko;

| (d) | 700 000 EUR za Španijo.“ |
| --- | --- |

(d)

700 000 EUR za Španijo.“

| 13. | V členu 13 se odstavka 3 in 4 nadomestita z naslednjim:
  „3.   Finančni prispevek Unije znaša 75 % stroškov, nastalih v posameznih državah članicah iz odstavkov 1 in 2 zaradi izvajanja laboratorijskih testov za odkrivanje antigena stekline ali protiteles proti steklini, karakterizacije virusa stekline, odkrivanje biomarkerja, določanja starosti in titracije vab s cepivom, zaradi nakupa in distribucije vab s cepivom v okviru programov ter ne presega:






  (a) | 1 360 000 EUR za Estonijo; |
| --- | --- | --- |

13.

V členu 13 se odstavka 3 in 4 nadomestita z naslednjim:

„3.   Finančni prispevek Unije znaša 75 % stroškov, nastalih v posameznih državah članicah iz odstavkov 1 in 2 zaradi izvajanja laboratorijskih testov za odkrivanje antigena stekline ali protiteles proti steklini, karakterizacije virusa stekline, odkrivanje biomarkerja, določanja starosti in titracije vab s cepivom, zaradi nakupa in distribucije vab s cepivom v okviru programov ter ne presega:

(a)

1 360 000 EUR za Estonijo;

| (b) | 1 400 000 EUR za Latvijo; |
| --- | --- |

(b)

1 400 000 EUR za Latvijo;

| (c) | 540 000 EUR za Litvo; |
| --- | --- |

(c)

540 000 EUR za Litvo;

| (d) | 200 000 EUR za Avstrijo; |
| --- | --- |

(d)

200 000 EUR za Avstrijo;

| (e) | 830 000 EUR za Slovenijo; |
| --- | --- |

(e)

830 000 EUR za Slovenijo;

| (f) | 150 000 EUR za Finsko. |
| --- | --- |

(f)

150 000 EUR za Finsko.

4.   Najvišji znesek stroškov, ki se povrne državam članicam za programe iz odstavkov 1 in 2 povprečno ne presega:

| (a) | za serološki test: 12 EUR na test; |
| --- | --- |

(a)

za serološki test: 12 EUR na test;

| (b) | za test ugotavljanja tetraciklina v kosti: 12 EUR na test; |
| --- | --- |

(b)

za test ugotavljanja tetraciklina v kosti: 12 EUR na test;

| (c) | za fluorescenčni nevtralizacijski test (FAT): 18 EUR na test.“ |
| --- | --- |

(c)

za fluorescenčni nevtralizacijski test (FAT): 18 EUR na test.“

| 14. | V členu 14(2) se „262 000 EUR“ nadomesti s „310 000 EUR“. |
| --- | --- |

14.

V členu 14(2) se „262 000 EUR“ nadomesti s „310 000 EUR“.

| 15. | V členu 15 se odstavek 2 spremeni:






  (a) | V točki (a) se „800 000 EUR“ nadomesti s „600 000 EUR“; |
| --- | --- | --- |

15.

V členu 15 se odstavek 2 spremeni:

(a)

V točki (a) se „800 000 EUR“ nadomesti s „600 000 EUR“;

| (b) | V točki (c) se „750 000 EUR“ nadomesti s „500 000 EUR“. |
| --- | --- |

(b)

V točki (c) se „750 000 EUR“ nadomesti s „500 000 EUR“.

| 16. | V členu 16(2) se „8 200 000 EUR“ nadomesti s „4 000 000 EUR“. |
| --- | --- |

16.

V členu 16(2) se „8 200 000 EUR“ nadomesti s „4 000 000 EUR“.

Člen 5

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 30. novembra 2010

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL L 155, 18.6.2009, str. 30.

1

(2)  UL L 115, 29.4.2008, str. 44.

2

(3)  UL L 317, 3.12.2009, str. 36.

3

---