# Euroopa Liidu L 332/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.332.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 332 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide16. detsember 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.332.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 332

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide16. detsember 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1185/2010, 13. detsember 2010, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 597/2009 artiklile 18 kehtestatakse teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks | 1 |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1186/2010, 13. detsember 2010, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks | 17 |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1187/2010, 13. detsember 2010, millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit glüfosaadi importi käsitlev dumpinguvastane menetlus | 31 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 1188/2010, 15. detsember 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 33 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 1189/2010, 15. detsember 2010, millega määratakse kindlaks alates 16. detsembrist 2010 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud | 35 |
| | | OTSUSED |
| | | 2010/776/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 15. detsember 2010, millega muudetakse otsust 2004/211/EÜ seoses Brasiilia, Kuveidi ja Süüria kohta tehtud kannetega loetelus, kuhu on kantud sellised kolmandad riigid ja nende osad, millest on lubatud tuua Euroopa Liitu elushobuslasi ning hobuslaste spermat, munarakke ja embrüoid
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 8950 all)

   (
  1
  ) | 38 |
| | | 2010/777/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 15. detsember 2010, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2008/90/EÜ, et pikendada kolmandatest riikidest pärit viljapuude paljundusmaterjali ja puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude imporditingimusi käsitleva erandi kehtivusaega
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 8992 all) | 40 |
| | | 2010/778/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 15. detsember 2010, millega muudetakse otsust 2006/944/EÜ, millega määratakse vastavalt nõukogu otsusele 2002/358/EÜ ja Kyoto protokolli kohaselt kindlaks Euroopa Ühendusele ja selle liikmesriikidele eraldatud vastavad heitkoguste tasemed
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 9009 all) | 41 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1185/2010, 13. detsember 2010, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 597/2009 artiklile 18 kehtestatakse teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks

1

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1186/2010, 13. detsember 2010, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

17

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1187/2010, 13. detsember 2010, millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit glüfosaadi importi käsitlev dumpinguvastane menetlus

31

Komisjoni määrus (EL) nr 1188/2010, 15. detsember 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

33

Komisjoni määrus (EL) nr 1189/2010, 15. detsember 2010, millega määratakse kindlaks alates 16. detsembrist 2010 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud

35

OTSUSED

2010/776/EL

*

Komisjoni otsus, 15. detsember 2010, millega muudetakse otsust 2004/211/EÜ seoses Brasiilia, Kuveidi ja Süüria kohta tehtud kannetega loetelus, kuhu on kantud sellised kolmandad riigid ja nende osad, millest on lubatud tuua Euroopa Liitu elushobuslasi ning hobuslaste spermat, munarakke ja embrüoid
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 8950 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 8950 all)

1

38

2010/777/EL

*

Komisjoni otsus, 15. detsember 2010, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2008/90/EÜ, et pikendada kolmandatest riikidest pärit viljapuude paljundusmaterjali ja puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude imporditingimusi käsitleva erandi kehtivusaega
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 8992 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 8992 all)

40

2010/778/EL

*

Komisjoni otsus, 15. detsember 2010, millega muudetakse otsust 2006/944/EÜ, millega määratakse vastavalt nõukogu otsusele 2002/358/EÜ ja Kyoto protokolli kohaselt kindlaks Euroopa Ühendusele ja selle liikmesriikidele eraldatud vastavad heitkoguste tasemed
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 9009 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 9009 all)

41

| | | III   Muud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 159/10/COL, 21. aprill 2010, veiste infektsioosse rinotrahheiidiga seotud täiendavate tagatiste kohta Norrale | 43 |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 160/10/COL, 21. aprill 2010, Aujeszky haigusega seotud täiendavate tagatiste kohta Norrale | 45 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 97/2010, 1. oktoober 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa (veterinaar- ja fütosanitaarküsimused) | 47 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 98/2010, 1. oktoober 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa (veterinaar- ja fütosanitaarküsimused) | 48 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 99/2010, 1. oktoober 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa (veterinaar- ja fütosanitaarküsimused) | 49 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 100/2010, 1. oktoober 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa (tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine) | 50 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 101/2010, 1. oktoober 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa (tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine) | 51 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 102/2010, 1. oktoober 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu X lisa (teenused üldiselt) | 52 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 103/2010, 1. oktoober 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa (transport) | 53 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 104/2010, 1. oktoober 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa (transport) | 54 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 105/2010, 1. oktoober 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa (transport) | 55 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 106/2010, 1. oktoober 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa (transport) | 56 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 107/2010, 1. oktoober 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa (transport) | 57 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 108/2010, 1. oktoober 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa (transport) | 58 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 109/2010, 1. oktoober 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XVIII lisa (töötervishoid ja tööohutus, tööõigus ning naiste ja meeste võrdne kohtlemine) | 59 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 110/2010, 1. oktoober 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XXI lisa (statistika) | 60 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 111/2010, 1. oktoober 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XXI lisa (statistika) | 61 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 112/2010, 1. oktoober 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XXI lisa (statistika) | 62 |
| | * | EMP Ühiskomitee otsus nr 113/2010, 1. oktoober 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XXII lisa (äriühinguõigus) | 63 |

III   Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 159/10/COL, 21. aprill 2010, veiste infektsioosse rinotrahheiidiga seotud täiendavate tagatiste kohta Norrale

43

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 160/10/COL, 21. aprill 2010, Aujeszky haigusega seotud täiendavate tagatiste kohta Norrale

45

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 97/2010, 1. oktoober 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa (veterinaar- ja fütosanitaarküsimused)

47

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 98/2010, 1. oktoober 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa (veterinaar- ja fütosanitaarküsimused)

48

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 99/2010, 1. oktoober 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa (veterinaar- ja fütosanitaarküsimused)

49

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 100/2010, 1. oktoober 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa (tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine)

50

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 101/2010, 1. oktoober 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa (tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine)

51

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 102/2010, 1. oktoober 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu X lisa (teenused üldiselt)

52

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 103/2010, 1. oktoober 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa (transport)

53

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 104/2010, 1. oktoober 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa (transport)

54

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 105/2010, 1. oktoober 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa (transport)

55

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 106/2010, 1. oktoober 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa (transport)

56

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 107/2010, 1. oktoober 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa (transport)

57

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 108/2010, 1. oktoober 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa (transport)

58

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 109/2010, 1. oktoober 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XVIII lisa (töötervishoid ja tööohutus, tööõigus ning naiste ja meeste võrdne kohtlemine)

59

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 110/2010, 1. oktoober 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XXI lisa (statistika)

60

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 111/2010, 1. oktoober 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XXI lisa (statistika)

61

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 112/2010, 1. oktoober 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XXI lisa (statistika)

62

*

EMP Ühiskomitee otsus nr 113/2010, 1. oktoober 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XXII lisa (äriühinguõigus)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 16.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/1

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1185/2010,

13. detsember 2010,

millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 597/2009 artiklile 18 kehtestatakse teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikleid 15 ja 18 ning artikli 22 lõikeid 1, 2 ja 3,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Pärast subsiidiumivastase uurimise (edaspidi „esialgne uurimine”) läbiviimist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1628/2004 (2) lõpliku tasakaalustava tollimaksu teatavate Indiast pärit, CN-koodi ex 8545 11 00 alla kuuluvate grafiitelektroodide ja nende elektroodide jaoks vajalike, CN-koodi ex 8545 90 90 alla kuuluvate niplite impordi suhtes (edaspidi „lõplikud tasakaalustavad meetmed”). Meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksu (15,7 %) kujul, v.a ühe äriühingu puhul, millele määrati tollimaks suurusega 7 %. |
| --- | --- |

(1)

Pärast subsiidiumivastase uurimise (edaspidi „esialgne uurimine”) läbiviimist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1628/2004 (2) lõpliku tasakaalustava tollimaksu teatavate Indiast pärit, CN-koodi ex 8545 11 00 alla kuuluvate grafiitelektroodide ja nende elektroodide jaoks vajalike, CN-koodi ex 8545 90 90 alla kuuluvate niplite impordi suhtes (edaspidi „lõplikud tasakaalustavad meetmed”). Meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksu (15,7 %) kujul, v.a ühe äriühingu puhul, millele määrati tollimaks suurusega 7 %.

| (2) | Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 1629/2004 (3) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Indiast pärit CN-koodi ex 8545 11 00 alla kuuluvate grafiitelektroodide ning nende elektroodide jaoks vajalike, CN-koodi ex 8545 90 90 alla kuuluvate niplite impordi suhtes (edaspidi „lõplikud dumpinguvastased meetmed”). Meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksu (0 %) kujul. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 1629/2004 (3) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Indiast pärit CN-koodi ex 8545 11 00 alla kuuluvate grafiitelektroodide ning nende elektroodide jaoks vajalike, CN-koodi ex 8545 90 90 alla kuuluvate niplite impordi suhtes (edaspidi „lõplikud dumpinguvastased meetmed”). Meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksu (0 %) kujul.

| (3) | Pärast tasakaalustavate meetmete ex officio osalist vahepealset läbivaatamist muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 1354/2008 (4) määrust (EÜ) nr 1628/2004 ja määrust (EÜ) nr 1629/2004. Lõpliku tasakaalustava tollimaksu määrad kehtestati 6,3 % ja 7,0 % individuaalselt nimetatud eksportijatelt pärineva impordi suhtes, kusjuures kõigile teistele kehtestati jääktollimaksumäär 7,2 %. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määraks kehtestati 9,4 % ja 0 % individuaalselt nimetatud eksportijatelt pärineva impordi suhtes, kusjuures kõigile teistele kehtestati jääktollimaksumäär 8,5 %. |
| --- | --- |

(3)

Pärast tasakaalustavate meetmete ex officio osalist vahepealset läbivaatamist muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 1354/2008 (4) määrust (EÜ) nr 1628/2004 ja määrust (EÜ) nr 1629/2004. Lõpliku tasakaalustava tollimaksu määrad kehtestati 6,3 % ja 7,0 % individuaalselt nimetatud eksportijatelt pärineva impordi suhtes, kusjuures kõigile teistele kehtestati jääktollimaksumäär 7,2 %. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määraks kehtestati 9,4 % ja 0 % individuaalselt nimetatud eksportijatelt pärineva impordi suhtes, kusjuures kõigile teistele kehtestati jääktollimaksumäär 8,5 %.

2.   Taotlus meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks

| (4) | Pärast kehtivate lõplike tasakaalustavate tollimaksude eelseisva aegumise teadaande avaldamist (5) sai komisjon 18. juunil 2009 taotluse nende meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artiklile 18. Taotluse esitasid Euroopa Liidu kolm samasuguse toote tootjat: Graftech International, SGL Carbon GmbH ja Tokai ERFTCARBON GmbH (edaspidi „taotluse esitajad”), kelle toodang moodustab valdava osa, antud juhul üle 90 %, liidu teatavate grafiitelektroodisüsteemide kogutoodangust. |
| --- | --- |

(4)

Pärast kehtivate lõplike tasakaalustavate tollimaksude eelseisva aegumise teadaande avaldamist (5) sai komisjon 18. juunil 2009 taotluse nende meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artiklile 18. Taotluse esitasid Euroopa Liidu kolm samasuguse toote tootjat: Graftech International, SGL Carbon GmbH ja Tokai ERFTCARBON GmbH (edaspidi „taotluse esitajad”), kelle toodang moodustab valdava osa, antud juhul üle 90 %, liidu teatavate grafiitelektroodisüsteemide kogutoodangust.

| (5) | Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa subsideerimise ja ELi tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise. |
| --- | --- |

(5)

Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa subsideerimise ja ELi tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

| (6) | Enne meetmete aegumise läbivaatamise menetluse algatamist ja kooskõlas algmääruse artikli 22 lõikega 1 ja artikli 10 lõikega 7 teatas komisjon India valitsusele, et on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud läbivaatamistaotluse, ning kutsus India valitsust konsultatsioonidele eesmärgiga tuua kaebuse sisu asjus selgust ja jõuda vastastikku kooskõlastatud lahenduseni. India valitsus võttis kutse vastu ja nõustus osalema konsultatsioonides, mis peeti 16. septembril 2009. Konsulteerimise käigus ei jõutud vastastikku kooskõlastatud lahenduseni. Siiski võeti nõuetekohaselt arvesse India valitsuse esitatud märkusi. |
| --- | --- |

(6)

Enne meetmete aegumise läbivaatamise menetluse algatamist ja kooskõlas algmääruse artikli 22 lõikega 1 ja artikli 10 lõikega 7 teatas komisjon India valitsusele, et on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud läbivaatamistaotluse, ning kutsus India valitsust konsultatsioonidele eesmärgiga tuua kaebuse sisu asjus selgust ja jõuda vastastikku kooskõlastatud lahenduseni. India valitsus võttis kutse vastu ja nõustus osalema konsultatsioonides, mis peeti 16. septembril 2009. Konsulteerimise käigus ei jõutud vastastikku kooskõlastatud lahenduseni. Siiski võeti nõuetekohaselt arvesse India valitsuse esitatud märkusi.

3.   Meetmete aegumise läbivaatamise algatamine

| (7) | Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 17. septembril 2009Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (6) (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artiklile 18. |
| --- | --- |

(7)

Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 17. septembril 2009Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (6) (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artiklile 18.

4.   Paralleelne uurimine

| (8) | Lisaks andis komisjon 17. septembril 2009Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (7) teada oma kavatsusest algatada lõplike dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamine vastavalt nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (8) artikli 11 lõikele 2. |
| --- | --- |

(8)

Lisaks andis komisjon 17. septembril 2009Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (7) teada oma kavatsusest algatada lõplike dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamine vastavalt nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (8) artikli 11 lõikele 2.

5.   Uurimine

5.1.   Uurimisperiood

| (9) | Subsideerimise jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundade uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(9)

Subsideerimise jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundade uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

5.2.   Uurimisega seotud isikud

| (10) | Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ja India valitsusele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ja India valitsusele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (11) | Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(11)

Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (12) | Arvestades sõltumatute importijate suurt arvu, peeti vajalikuks kontrollida, kas tuleks teostada väljavõtteline uuring kooskõlas algmääruse artikliga 27. Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valim moodustada, paluti eespool nimetatud isikutel vastavalt algmääruse artiklile 27 endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamiste algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Ükski sõltumatu importija ei avaldanud aga soovi koostööd teha. Seetõttu ei peetud valimi moodustamist vajalikuks. |
| --- | --- |

(12)

Arvestades sõltumatute importijate suurt arvu, peeti vajalikuks kontrollida, kas tuleks teostada väljavõtteline uuring kooskõlas algmääruse artikliga 27. Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valim moodustada, paluti eespool nimetatud isikutel vastavalt algmääruse artiklile 27 endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamiste algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Ükski sõltumatu importija ei avaldanud aga soovi koostööd teha. Seetõttu ei peetud valimi moodustamist vajalikuks.

| (13) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele huvitatud isikutele ja neile, kes olid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada andnud. Vastused laekusid kolmelt liidu tootjate rühmituselt (st taotluse esitajatelt), ühelt eksportivalt tootjalt, 17 kasutajalt ja India valitsuselt. Ükski importija ei vastanud väljavõttelise uuringu käigus küsimustikule ja ükski muu importija ei andnud uurimise käigus komisjonile mingit teavet ega andnud endast teada. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele huvitatud isikutele ja neile, kes olid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada andnud. Vastused laekusid kolmelt liidu tootjate rühmituselt (st taotluse esitajatelt), ühelt eksportivalt tootjalt, 17 kasutajalt ja India valitsuselt. Ükski importija ei vastanud väljavõttelise uuringu käigus küsimustikule ja ükski muu importija ei andnud uurimise käigus komisjonile mingit teavet ega andnud endast teada.

| (14) | Vaid üks kahest teadaolevast India eksportivast tootjast, nimelt HEG Limited (edaspidi „HEG”), tegi läbivaatamisel täielikku koostööd, vastates küsimustikule. Sellega seoses tuleb märkida, et esialgses uurimises oli kõnealuse äriühingu ametlik täisnimi Hindustan Electro Graphite Limited. Seejärel võttis äriühing oma nimeks HEG Limited. Teine esialgse uurimise raames koostööd teinud eksportiv tootja, Graphite India Limited (edaspidi „GIL”), otsustas käesoleva läbivaatamise käigus küsimustikule vastamisest loobuda. |
| --- | --- |

(14)

Vaid üks kahest teadaolevast India eksportivast tootjast, nimelt HEG Limited (edaspidi „HEG”), tegi läbivaatamisel täielikku koostööd, vastates küsimustikule. Sellega seoses tuleb märkida, et esialgses uurimises oli kõnealuse äriühingu ametlik täisnimi Hindustan Electro Graphite Limited. Seejärel võttis äriühing oma nimeks HEG Limited. Teine esialgse uurimise raames koostööd teinud eksportiv tootja, Graphite India Limited (edaspidi „GIL”), otsustas käesoleva läbivaatamise käigus küsimustikule vastamisest loobuda.

| (15) | Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks subsideerimise ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ning liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse:






  a) | liidu tootjad






  — | SGL Carbon GmbH, Wiesbaden ja Meitingen, Saksamaa; |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks subsideerimise ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ning liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse:

a)

liidu tootjad

—

SGL Carbon GmbH, Wiesbaden ja Meitingen, Saksamaa;

| — | Graftech Switzerland SA, Bussigny, Šveits; |
| --- | --- |

—

Graftech Switzerland SA, Bussigny, Šveits;

| — | Graftech Iberica S.L., Ororbia, Hispaania; |
| --- | --- |

—

Graftech Iberica S.L., Ororbia, Hispaania;

| — | Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Saksamaa;

| b) | eksportiv tootja Indias






  — | HEG Limited, Bhopal; |
| --- | --- | --- |

b)

eksportiv tootja Indias

—

HEG Limited, Bhopal;

| c) | India valitsus. |
| --- | --- |

c)

India valitsus.

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (16) | Läbivaatamisele kuuluv toode on sama mis esialgses uurimises, st Indiast pärit, CN-koodi ex 8545 11 00 alla kuuluvad elektriahjudes kasutatavad grafiitelektroodid, mille näivtihedus on 1,65 g/cm3 või rohkem ja elektritakistus 6,0 μΩ.m või vähem, ning nimetatud elektroodide jaoks vajalikud niplid, mis kuuluvad CN-koodi ex 8545 90 90 alla, olenemata sellest, kas neid imporditakse koos või eraldi (edaspidi „vaatlusalune toode”). |
| --- | --- |

(16)

Läbivaatamisele kuuluv toode on sama mis esialgses uurimises, st Indiast pärit, CN-koodi ex 8545 11 00 alla kuuluvad elektriahjudes kasutatavad grafiitelektroodid, mille näivtihedus on 1,65 g/cm3 või rohkem ja elektritakistus 6,0 μΩ.m või vähem, ning nimetatud elektroodide jaoks vajalikud niplid, mis kuuluvad CN-koodi ex 8545 90 90 alla, olenemata sellest, kas neid imporditakse koos või eraldi (edaspidi „vaatlusalune toode”).

| (17) | Uurimine (nagu esialgne uuriminegi) kinnitas, et vaatlusalune toode ja eksportiva tootja toodetud ja India siseturul müüdud tooted ning liidu tootjate toodetud ja liidus müüdud tooted on samade põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste ja kasutusaladega, ning seega loetakse need algmääruse artikli 2 punkti c tähenduses samasugusteks toodeteks. |
| --- | --- |

(17)

Uurimine (nagu esialgne uuriminegi) kinnitas, et vaatlusalune toode ja eksportiva tootja toodetud ja India siseturul müüdud tooted ning liidu tootjate toodetud ja liidus müüdud tooted on samade põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste ja kasutusaladega, ning seega loetakse need algmääruse artikli 2 punkti c tähenduses samasugusteks toodeteks.

C.   SUBSIDEERIMISE JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

1.   Sissejuhatus

| (18) | Läbivaatamistaotluses sisalduva teabe ja komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuriti järgmisi kavasid, mis väidetavalt hõlmavad subsiidiumide andmist: | üleriigilised kavad







  a) | eellubade kava; |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Läbivaatamistaotluses sisalduva teabe ja komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuriti järgmisi kavasid, mis väidetavalt hõlmavad subsiidiumide andmist:

üleriigilised kavad

a)

eellubade kava;

| b) | imporditollimaksude hüvitamise kava (Duty Entitlement Passbook Scheme – DEPB-kava); |
| --- | --- |

b)

imporditollimaksude hüvitamise kava (Duty Entitlement Passbook Scheme – DEPB-kava);

| c) | kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme – EPCG-kava); |
| --- | --- |

c)

kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme – EPCG-kava);

| | piirkondlikud kavad







  d) | elektrimaksust vabastamise kava (Electricity Duty Exemption Scheme – EDES-kava). |
| --- | --- | --- |

piirkondlikud kavad

d)

elektrimaksust vabastamise kava (Electricity Duty Exemption Scheme – EDES-kava).

| (19) | Punktides a–c nimetatud kavad põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse arendamise ja reguleerimise seadusel (Foreign Trade (Development and Regulation) Act, 1992, nr 22), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi „väliskaubandusseadus”). Väliskaubandusseadus lubab India valitsusel välja anda teatisi ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need on kokku võetud väliskaubanduspoliitika dokumentides, mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja ajakohastab korrapäraselt. Käesoleva uurimisega hõlmatud ajavahemikku arvestades on asjakohased kaks väliskaubanduspoliitika dokumenti: FT-poliitika 2004–2009 ja FT-poliitika 2009–2014. Viimati nimetatud dokument jõustus 2009. aasta aprillis. Lisaks sellele kirjeldab India valitsus „väliskaubanduspoliitikat 2004–2009” ja „väliskaubanduspoliitikat 2009–2014” reguleerivat korda menetlusjuhendi I köites („Handbook of Procedures, Volume I”; edaspidi „HOP 2004–2009 I köide” ja „HOP 2009–2014 I köide”). Ka menetlusjuhendit ajakohastatakse regulaarselt. |
| --- | --- |

(19)

Punktides a–c nimetatud kavad põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse arendamise ja reguleerimise seadusel (Foreign Trade (Development and Regulation) Act, 1992, nr 22), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi „väliskaubandusseadus”). Väliskaubandusseadus lubab India valitsusel välja anda teatisi ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need on kokku võetud väliskaubanduspoliitika dokumentides, mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja ajakohastab korrapäraselt. Käesoleva uurimisega hõlmatud ajavahemikku arvestades on asjakohased kaks väliskaubanduspoliitika dokumenti: FT-poliitika 2004–2009 ja FT-poliitika 2009–2014. Viimati nimetatud dokument jõustus 2009. aasta aprillis. Lisaks sellele kirjeldab India valitsus „väliskaubanduspoliitikat 2004–2009” ja „väliskaubanduspoliitikat 2009–2014” reguleerivat korda menetlusjuhendi I köites („Handbook of Procedures, Volume I”; edaspidi „HOP 2004–2009 I köide” ja „HOP 2009–2014 I köide”). Ka menetlusjuhendit ajakohastatakse regulaarselt.

| (20) | Punktis d nimetatud kava haldavad Madhya Pradeshi osariigi ametivõimud. |
| --- | --- |

(20)

Punktis d nimetatud kava haldavad Madhya Pradeshi osariigi ametivõimud.

2.   Eellubade kava

| (21) | Uurimise käigu selgus, et koostööd tegev India tootja ei saanud uurimisperioodil eellubade kava raames mingit toetust. Seepärast leiti, et nimetatud kava edasine analüüs ei ole käesoleva uurimise seisukohast vajalik. |
| --- | --- |

(21)

Uurimise käigu selgus, et koostööd tegev India tootja ei saanud uurimisperioodil eellubade kava raames mingit toetust. Seepärast leiti, et nimetatud kava edasine analüüs ei ole käesoleva uurimise seisukohast vajalik.

3.   Imporditollimaksude hüvitamise kava (Duty Entitlement Passbook Scheme – DEPB-kava)

a)   Õiguslik alus

| (22) | Imporditollimaksude hüvitamise kava on üksikasjalikult kirjeldatud FT-poliitika 2004–2009 punktis 4.3 ning HOP 2004–2009 I köite ja HOP 2009–2014 I köite 4. peatükis. |
| --- | --- |

(22)

Imporditollimaksude hüvitamise kava on üksikasjalikult kirjeldatud FT-poliitika 2004–2009 punktis 4.3 ning HOP 2004–2009 I köite ja HOP 2009–2014 I köite 4. peatükis.

b)   Valikukriteeriumid

| (23) | Selle kava tingimustele vastavad kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad. |
| --- | --- |

(23)

Selle kava tingimustele vastavad kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad.

c)   DEPB-kava rakendamine

| (24) | Tingimustele vastav eksportija võib taotleda DEPB-krediiti, mis arvutatakse protsendimäärana selle kava raames eksporditud toodete väärtusest. India ametiasutused on kehtestanud sellised DEPB-määrad enamiku toodete, sealhulgas vaatlusaluse toote jaoks. Määrad kehtestatakse standardsete sisend-/väljundnormide (SION) alusel, võttes arvesse eeldatavat imporditud sisendite sisaldust eksporditavas tootes ja tollimaksu sellele eeldatavale impordile, sõltumata sellest, kas imporditollimaksud on tegelikult tasutud või mitte. |
| --- | --- |

(24)

Tingimustele vastav eksportija võib taotleda DEPB-krediiti, mis arvutatakse protsendimäärana selle kava raames eksporditud toodete väärtusest. India ametiasutused on kehtestanud sellised DEPB-määrad enamiku toodete, sealhulgas vaatlusaluse toote jaoks. Määrad kehtestatakse standardsete sisend-/väljundnormide (SION) alusel, võttes arvesse eeldatavat imporditud sisendite sisaldust eksporditavas tootes ja tollimaksu sellele eeldatavale impordile, sõltumata sellest, kas imporditollimaksud on tegelikult tasutud või mitte.

| (25) | Selleks et kõnealuse kava raames soodustusi saada, peab äriühing eksportima. Eksporditehingu ajal peab eksportija esitama India asutustele deklaratsiooni, milles on märgitud, et eksport toimub DEPB-kava raames. Kaupade eksportimiseks väljastab India toll ekspedeerimismenetluse ajal ekspordi lastimise loa. See dokument näitab muu hulgas DEPB-krediidi summat, mis tuleb selle eksporditehingu eest anda. Sellel ajahetkel saab eksportija teada saadava toetuse suuruse. Kui tolliasutused on esitanud ekspordi saatearve, ei ole India valitsusel enam DEPB-krediidi andmise üle otsustusõigust. Toetuse arvutamisel kasutatakse DEPB-määra, mida kohaldati ekspordideklaratsiooni esitamise ajal. Seepärast puudub võimalus tagasiulatuvalt toetuse taset muuta. |
| --- | --- |

(25)

Selleks et kõnealuse kava raames soodustusi saada, peab äriühing eksportima. Eksporditehingu ajal peab eksportija esitama India asutustele deklaratsiooni, milles on märgitud, et eksport toimub DEPB-kava raames. Kaupade eksportimiseks väljastab India toll ekspedeerimismenetluse ajal ekspordi lastimise loa. See dokument näitab muu hulgas DEPB-krediidi summat, mis tuleb selle eksporditehingu eest anda. Sellel ajahetkel saab eksportija teada saadava toetuse suuruse. Kui tolliasutused on esitanud ekspordi saatearve, ei ole India valitsusel enam DEPB-krediidi andmise üle otsustusõigust. Toetuse arvutamisel kasutatakse DEPB-määra, mida kohaldati ekspordideklaratsiooni esitamise ajal. Seepärast puudub võimalus tagasiulatuvalt toetuse taset muuta.

| (26) | Samuti leiti, et vastavalt India raamatupidamisstandarditele saab DEPB-krediiti arvestada pärast ekspordikohustuse täitmist tekkepõhiselt sissetulekuna raamatupidamisaruannetes. Niisugust krediiti võib kasutada tollimaksude tasumiseks piiramatult imporditavate toodete, välja arvatud kapitalikaupade edasise impordi puhul. Kõnealuse krediidi alusel imporditud kaupu võib müüa siseturul (kui nende suhtes kohaldatakse müügimaksu) või kasutada muul viisil. DEPB-krediit on vabalt ülekantav ja kehtib 12 kuud alates väljastamise kuupäevast. |
| --- | --- |

(26)

Samuti leiti, et vastavalt India raamatupidamisstandarditele saab DEPB-krediiti arvestada pärast ekspordikohustuse täitmist tekkepõhiselt sissetulekuna raamatupidamisaruannetes. Niisugust krediiti võib kasutada tollimaksude tasumiseks piiramatult imporditavate toodete, välja arvatud kapitalikaupade edasise impordi puhul. Kõnealuse krediidi alusel imporditud kaupu võib müüa siseturul (kui nende suhtes kohaldatakse müügimaksu) või kasutada muul viisil. DEPB-krediit on vabalt ülekantav ja kehtib 12 kuud alates väljastamise kuupäevast.

| (27) | DEPB-krediidi taotlused täidetakse elektrooniliselt ja neis esitatud eksporditehingute arv ei ole piiratud. Tegelikkuses puuduvad DEPB-krediidi suhtes kohaldatavad tähtajad. DEPB-kava haldamiseks kasutatav elektrooniline süsteem ei välista automaatselt eksporditehinguid, mis jäävad välja HOP 2004–2009 I köite ja HOP 2009–2014 I köite peatükis 4.47 nimetatud taotluste esitamise tähtaegadest. Enamgi veel, HOP 2004–2009 I köite ja HOP 2009–2014 I köite peatükis 9.3 on selgelt sätestatud, et taotlusi, mis saabuvad pärast taotluse esitamise tähtaja möödumist, võetakse arvesse, kui tasutakse väike trahv (10 % ettenähtud summast). |
| --- | --- |

(27)

DEPB-krediidi taotlused täidetakse elektrooniliselt ja neis esitatud eksporditehingute arv ei ole piiratud. Tegelikkuses puuduvad DEPB-krediidi suhtes kohaldatavad tähtajad. DEPB-kava haldamiseks kasutatav elektrooniline süsteem ei välista automaatselt eksporditehinguid, mis jäävad välja HOP 2004–2009 I köite ja HOP 2009–2014 I köite peatükis 4.47 nimetatud taotluste esitamise tähtaegadest. Enamgi veel, HOP 2004–2009 I köite ja HOP 2009–2014 I köite peatükis 9.3 on selgelt sätestatud, et taotlusi, mis saabuvad pärast taotluse esitamise tähtaja möödumist, võetakse arvesse, kui tasutakse väike trahv (10 % ettenähtud summast).

| (28) | Tehti kindlaks, et koostööd tegev India eksportiv tootja kasutas kõnealust kava uurimisperioodi ajal. |
| --- | --- |

(28)

Tehti kindlaks, et koostööd tegev India eksportiv tootja kasutas kõnealust kava uurimisperioodi ajal.

d)   Järeldused DEPB-kava kohta

| (29) | DEPB-kava pakub subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. DEPB-krediit on India valitsuse antav rahaline toetus, kuna krediiti kasutatakse imporditollimaksude korvamiseks, ning seetõttu laekub India valitsusele vähem tollimaksu. Lisaks on DEPB-krediit kasulik eksportijale, kuna see parandab tema likviidsust. |
| --- | --- |

(29)

DEPB-kava pakub subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. DEPB-krediit on India valitsuse antav rahaline toetus, kuna krediiti kasutatakse imporditollimaksude korvamiseks, ning seetõttu laekub India valitsusele vähem tollimaksu. Lisaks on DEPB-krediit kasulik eksportijale, kuna see parandab tema likviidsust.

| (30) | Lisaks sõltub DEPB-kava juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast peetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a. |
| --- | --- |

(30)

Lisaks sõltub DEPB-kava juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast peetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a.

| (31) | Seda kava ei saa lugeda lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, nagu väidab koostööd tegev India eksportiv tootja. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise määratlus ja kord) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise määratlus ja kord) sätestatud rangetele eeskirjadele. Eksportija ei ole tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupa tootmisprotsessis tarbima ning krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikult tarbitud sisendid. Lisaks ei ole olemas süsteemi ega menetluskorda, mis kinnitaks, milliseid sisendeid eksporditud kaupade tootmise protsessis kasutatakse või kas imporditollimakse on makstud ülemäära algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Lõpuks on eksportijal õigus saada DEPB-kava alusel toetust sõltumata sellest, kas ta üldse sisendeid impordib. Toetuse saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendite importimist. Seega võivad DEPB-kava raames toetusi taotleda isegi need eksportijad, kes hangivad kõik oma sisendmaterjalid kodumaalt ega impordi sisendmaterjalina kasutatavaid kaupu. |
| --- | --- |

(31)

Seda kava ei saa lugeda lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, nagu väidab koostööd tegev India eksportiv tootja. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise määratlus ja kord) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise määratlus ja kord) sätestatud rangetele eeskirjadele. Eksportija ei ole tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupa tootmisprotsessis tarbima ning krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikult tarbitud sisendid. Lisaks ei ole olemas süsteemi ega menetluskorda, mis kinnitaks, milliseid sisendeid eksporditud kaupade tootmise protsessis kasutatakse või kas imporditollimakse on makstud ülemäära algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Lõpuks on eksportijal õigus saada DEPB-kava alusel toetust sõltumata sellest, kas ta üldse sisendeid impordib. Toetuse saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendite importimist. Seega võivad DEPB-kava raames toetusi taotleda isegi need eksportijad, kes hangivad kõik oma sisendmaterjalid kodumaalt ega impordi sisendmaterjalina kasutatavaid kaupu.

e)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (32) | Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutati tasakaalustatavad subsiidiumid lähtudes kasust, mille subsiidiumi saaja uurimisperioodil uurimistulemuste järgi subsideerimisest sai. Seejuures võeti arvesse, et kasu saadi selle kava raames toimunud eksporditehingu ajal. Sel hetkel loobub India valitsus tollimaksudest, andes seega rahalist toetust algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. |
| --- | --- |

(32)

Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutati tasakaalustatavad subsiidiumid lähtudes kasust, mille subsiidiumi saaja uurimisperioodil uurimistulemuste järgi subsideerimisest sai. Seejuures võeti arvesse, et kasu saadi selle kava raames toimunud eksporditehingu ajal. Sel hetkel loobub India valitsus tollimaksudest, andes seega rahalist toetust algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses.

| (33) | Ülaltoodut arvestades peetakse õigeks hinnata DEPB-kava alusel saadud kasu kui uurimisperioodil kõigi selle kava raames tehtud eksporditehingute käigus saadud krediidi summat. |
| --- | --- |

(33)

Ülaltoodut arvestades peetakse õigeks hinnata DEPB-kava alusel saadud kasu kui uurimisperioodil kõigi selle kava raames tehtud eksporditehingute käigus saadud krediidi summat.

| (34) | Koostööd tegev India eksportiv tootja väitis, et ta kasutas kogu saadud DEPB-krediidi asjaomase toote valmistamiseks vajalike materjalide importimiseks, ehkki põhimõtteliselt oli tal õigus seda müüa või kasutada muude materjalide importimiseks. Ettevõtja sõnul on DEPB-kava seega tavaline tollimaksu tagastamise süsteem ning sellepärast tuleks tasakaalustada vaid ülemäärast tagastamist. See väide lükati tagasi, sest – nagu on selgitatud põhjenduses 31 – DEPB-kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks, mida on tunnistanud ka India valitsus. Seetõttu ei ole oluline, kuidas eksportija kava raames saadud krediidiõigust kasutab. Eksportija saab tagasivõetamatu õiguse DEPB-krediidile selle kava alusel tehtava eksporditehingu hetkel, mitte selle õiguse hilisema kasutamise hetkel. |
| --- | --- |

(34)

Koostööd tegev India eksportiv tootja väitis, et ta kasutas kogu saadud DEPB-krediidi asjaomase toote valmistamiseks vajalike materjalide importimiseks, ehkki põhimõtteliselt oli tal õigus seda müüa või kasutada muude materjalide importimiseks. Ettevõtja sõnul on DEPB-kava seega tavaline tollimaksu tagastamise süsteem ning sellepärast tuleks tasakaalustada vaid ülemäärast tagastamist. See väide lükati tagasi, sest – nagu on selgitatud põhjenduses 31 – DEPB-kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks, mida on tunnistanud ka India valitsus. Seetõttu ei ole oluline, kuidas eksportija kava raames saadud krediidiõigust kasutab. Eksportija saab tagasivõetamatu õiguse DEPB-krediidile selle kava alusel tehtava eksporditehingu hetkel, mitte selle õiguse hilisema kasutamise hetkel.

| (35) | Põhjendatud nõuete esitamisel arvati subsiidiumisummast (lugeja) maha subsiidiumi saamiseks makstud lõivud vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a. |
| --- | --- |

(35)

Põhjendatud nõuete esitamisel arvati subsiidiumisummast (lugeja) maha subsiidiumi saamiseks makstud lõivud vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a.

| (36) | Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati need subsiidiumisummad kogu uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltus eksporditegevusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või veetud koguste alusel. |
| --- | --- |

(36)

Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati need subsiidiumisummad kogu uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltus eksporditegevusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või veetud koguste alusel.

| (37) | Eespool öeldut arvestades on asjaomasele koostööd tegevale eksportivale tootjale selle kava raames kehtestatud subsiidiumi määr uurimisperioodil 5,7 %. |
| --- | --- |

(37)

Eespool öeldut arvestades on asjaomasele koostööd tegevale eksportivale tootjale selle kava raames kehtestatud subsiidiumi määr uurimisperioodil 5,7 %.

4.   Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (EPCGS)

a)   Õiguslik alus

| (38) | Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava on üksikasjalikult kirjeldatud FT-poliitika 2004–2009 ja FT-poliitika 2009–2014 5. peatükis ning HOP 2004–2009 I köite ja HOP 2009–2014 I köite 5. peatükis. |
| --- | --- |

(38)

Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava on üksikasjalikult kirjeldatud FT-poliitika 2004–2009 ja FT-poliitika 2009–2014 5. peatükis ning HOP 2004–2009 I köite ja HOP 2009–2014 I köite 5. peatükis.

b)   Valikukriteeriumid

| (39) | Selle kava raames saavad toetust taotleda vastavad toetavate tootjate ja teenusepakkujatega seotud tootjad-eksportijad ja müüjad-eksportijad. |
| --- | --- |

(39)

Selle kava raames saavad toetust taotleda vastavad toetavate tootjate ja teenusepakkujatega seotud tootjad-eksportijad ja müüjad-eksportijad.

c)   Rakendamine

| (40) | Ekspordikohustuse täitmise tingimusel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uusi ja alates 2003. aasta aprillist kuni kümne aasta vanuseid kasutatud kapitalikaupu) vähendatud tollimaksumääraga. Selle jaoks väljastab India valitsus vastavalt taotlusele ja lõivu tasumisel EPCG-litsentsi. Alates 2000. aasta aprillist kehtib kõigile selle kava raames imporditud kapitalikaupadele vähendatud imporditollimaks 5 %. Kuni 31. märtsini 2000 kohaldati tollimaksumäära 11 % (sealhulgas 10 % suurune lisamaks) ja suure väärtusega impordi puhul nullprotsendilist tollimaksumäära. Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud kapitalikaupu kasutama teatava perioodi jooksul teatava hulga eksporditavate toodete tootmiseks. Vastavalt uuele väliskaubanduspoliitikale 2009–2014 võib kapitalikaupu EPCG-kava raames importida 0 % tollimaksumääraga, aga sel juhul on ekspordikohustuse täitmiseks antav ajavahemik lühem. |
| --- | --- |

(40)

Ekspordikohustuse täitmise tingimusel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uusi ja alates 2003. aasta aprillist kuni kümne aasta vanuseid kasutatud kapitalikaupu) vähendatud tollimaksumääraga. Selle jaoks väljastab India valitsus vastavalt taotlusele ja lõivu tasumisel EPCG-litsentsi. Alates 2000. aasta aprillist kehtib kõigile selle kava raames imporditud kapitalikaupadele vähendatud imporditollimaks 5 %. Kuni 31. märtsini 2000 kohaldati tollimaksumäära 11 % (sealhulgas 10 % suurune lisamaks) ja suure väärtusega impordi puhul nullprotsendilist tollimaksumäära. Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud kapitalikaupu kasutama teatava perioodi jooksul teatava hulga eksporditavate toodete tootmiseks. Vastavalt uuele väliskaubanduspoliitikale 2009–2014 võib kapitalikaupu EPCG-kava raames importida 0 % tollimaksumääraga, aga sel juhul on ekspordikohustuse täitmiseks antav ajavahemik lühem.

| (41) | Kapitalikaupade ekspordisoodustuste litsentsi omanik võib kapitalikaupu hankida ka oma riigist. Sellisel juhul võib omamaine kapitalikaupade tootja ise ära kasutada nende kapitalikaupade tootmiseks vajalike komponentide tollimaksuvaba importimist. Alternatiivselt võib omamaine tootja nõuda ekspordiga samaväärsete toimingute hüvitamist seoses kapitalikaupade tarnimisega EPCG-litsentsi omanikule. |
| --- | --- |

(41)

Kapitalikaupade ekspordisoodustuste litsentsi omanik võib kapitalikaupu hankida ka oma riigist. Sellisel juhul võib omamaine kapitalikaupade tootja ise ära kasutada nende kapitalikaupade tootmiseks vajalike komponentide tollimaksuvaba importimist. Alternatiivselt võib omamaine tootja nõuda ekspordiga samaväärsete toimingute hüvitamist seoses kapitalikaupade tarnimisega EPCG-litsentsi omanikule.

| (42) | Tehti kindlaks, et koostööd tegev eksportiv tootja kasutas kõnealust kava uurimisperioodi ajal. |
| --- | --- |

(42)

Tehti kindlaks, et koostööd tegev eksportiv tootja kasutas kõnealust kava uurimisperioodi ajal.

d)   Järeldus EPCG-kava kohta

| (43) | EPCG-kava pakub subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu vähendamine on India valitsuse antav finantstoetus, kuna see vähendab India valitsuse tollisissetulekut. Lisaks toob tollimaksuvähendus eksportijale kasu, kuna säästetud imporditollimaks parandab äriühingu likviidsust. |
| --- | --- |

(43)

EPCG-kava pakub subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu vähendamine on India valitsuse antav finantstoetus, kuna see vähendab India valitsuse tollisissetulekut. Lisaks toob tollimaksuvähendus eksportijale kasu, kuna säästetud imporditollimaks parandab äriühingu likviidsust.

| (44) | Peale selle sõltub EPCG-kava juriidiliselt eksporditegevusest, kuna litsentside saamiseks tuleb võtta ekspordikohustus. Seetõttu peetakse seda algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks. Koostööd tegev eksportiv tootja väitis, et EPCG-kava alusel kapitalikaupade ostmiseks antud subsiidiume ei tuleks enam lugeda sõltuvaks eksporditegevusest juhul, kui ekspordikohustus täideti enne uurimisperioodi. Seetõttu ei tuleks neid pidada konkreetseteks subsiidiumideks ega tasakaalustada. Kuid kõnealune väide lükati tagasi. Siinkohal tuleb rõhutada, et subsiidium sõltus eksporditegevusest, st seda ei oleks antud, kui ettevõte ei oleks võtnud teatavat ekspordikohustust. |
| --- | --- |

(44)

Peale selle sõltub EPCG-kava juriidiliselt eksporditegevusest, kuna litsentside saamiseks tuleb võtta ekspordikohustus. Seetõttu peetakse seda algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks. Koostööd tegev eksportiv tootja väitis, et EPCG-kava alusel kapitalikaupade ostmiseks antud subsiidiume ei tuleks enam lugeda sõltuvaks eksporditegevusest juhul, kui ekspordikohustus täideti enne uurimisperioodi. Seetõttu ei tuleks neid pidada konkreetseteks subsiidiumideks ega tasakaalustada. Kuid kõnealune väide lükati tagasi. Siinkohal tuleb rõhutada, et subsiidium sõltus eksporditegevusest, st seda ei oleks antud, kui ettevõte ei oleks võtnud teatavat ekspordikohustust.

| (45) | EPCG-kava ei saa lugeda lubatud tollimaksu tagastamise süsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagasimaksesüsteemiks algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikaubad ei kuulu selliste lubatud süsteemide kohaldamisalasse, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita eksporditavate toodete tootmiseks. |
| --- | --- |

(45)

EPCG-kava ei saa lugeda lubatud tollimaksu tagastamise süsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagasimaksesüsteemiks algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikaubad ei kuulu selliste lubatud süsteemide kohaldamisalasse, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita eksporditavate toodete tootmiseks.

e)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (46) | Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 arvutati subsiidiumisummad imporditud kapitalikaupadelt maksmata tollimaksu alusel, mis jagati ajavahemikule, mis vastab selliste kaupade tavapärasele amortisatsiooniajale asjaomases tootmisharus. Sellele summale lisati intress, et kajastada saadava kasu väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks loeti asjakohaseks Indias uurimisperioodi jooksul kehtinud turuintressimäär. |
| --- | --- |

(46)

Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 arvutati subsiidiumisummad imporditud kapitalikaupadelt maksmata tollimaksu alusel, mis jagati ajavahemikule, mis vastab selliste kaupade tavapärasele amortisatsiooniajale asjaomases tootmisharus. Sellele summale lisati intress, et kajastada saadava kasu väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks loeti asjakohaseks Indias uurimisperioodi jooksul kehtinud turuintressimäär.

| (47) | Algmääruse artikli 7 lõigete 2 ja 3 kohaselt jaotati see subsiidiumisumma ekspordikäibele uurimisperioodil (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest. |
| --- | --- |

(47)

Algmääruse artikli 7 lõigete 2 ja 3 kohaselt jaotati see subsiidiumisumma ekspordikäibele uurimisperioodil (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest.

| (48) | Koostööd tegeva eksportiva tootja suhtes kõnealuse kava alusel kehtestatud subsiidiumimäär oli uurimisperioodi jooksul 0,9 %. |
| --- | --- |

(48)

Koostööd tegeva eksportiva tootja suhtes kõnealuse kava alusel kehtestatud subsiidiumimäär oli uurimisperioodi jooksul 0,9 %.

5.   Elektrimaksust vabastamise kava (EDES) – Madhya Pradeshi osariigi valitsuse kohaldatav piirkondlik kava

| (49) | 2004. aasta tööstuse edendamise strateegia alusel pakub Madhya Pradeshi osariik elektrimaksuvabastust tööstusettevõtetele, kes investeerivad elektrienergia tootmisse oma tarbeks. |
| --- | --- |

(49)

2004. aasta tööstuse edendamise strateegia alusel pakub Madhya Pradeshi osariik elektrimaksuvabastust tööstusettevõtetele, kes investeerivad elektrienergia tootmisse oma tarbeks.

a)   Õiguslik alus

| (50) | Elektrimaksust vabastamise kava on üksikasjalikult kirjeldatud Madhya Pradeshi osariigi 21. juuli 2006. aasta teatises nr 29 ja 12. juuli 2006. aasta korralduses nr 4238-XIII-2006, lisa C. |
| --- | --- |

(50)

Elektrimaksust vabastamise kava on üksikasjalikult kirjeldatud Madhya Pradeshi osariigi 21. juuli 2006. aasta teatises nr 29 ja 12. juuli 2006. aasta korralduses nr 4238-XIII-2006, lisa C.

b)   Valikukriteeriumid

| (51) | Kavast toetatakse iga tootjat, kes investeerib teatava hulga kapitali elektrijaama ehitusse Madhya Pradeshi osariigis. |
| --- | --- |

(51)

Kavast toetatakse iga tootjat, kes investeerib teatava hulga kapitali elektrijaama ehitusse Madhya Pradeshi osariigis.

c)   Rakendamine

| (52) | EDES näeb ette vabastuse elektrimaksust (kohalikust müügimaksust, mille tasumist nõutakse Madhya Pradeshi osariigis) ettevõtjatele, kes investeerivad teatava hulga kapitali elektrijaama ehitusse. Vabastus antakse kindlaksmääratud perioodiks, mille kestus sõltub investeeringu väärtusest. Kava eesmärk on arendada infrastruktuure, kuna riigi omanduses olevad elektrijaamad ei suuda tarnida selle piirkonna ettevõtetele piisavalt elektrit. Maksuvabastust antakse ainult energia oma tarbeks tootmisel. |
| --- | --- |

(52)

EDES näeb ette vabastuse elektrimaksust (kohalikust müügimaksust, mille tasumist nõutakse Madhya Pradeshi osariigis) ettevõtjatele, kes investeerivad teatava hulga kapitali elektrijaama ehitusse. Vabastus antakse kindlaksmääratud perioodiks, mille kestus sõltub investeeringu väärtusest. Kava eesmärk on arendada infrastruktuure, kuna riigi omanduses olevad elektrijaamad ei suuda tarnida selle piirkonna ettevõtetele piisavalt elektrit. Maksuvabastust antakse ainult energia oma tarbeks tootmisel.

| (53) | Tehti kindlaks, et koostööd tegev eksportiv tootja kasutas kõnealust kava uurimisperioodi ajal. |
| --- | --- |

(53)

Tehti kindlaks, et koostööd tegev eksportiv tootja kasutas kõnealust kava uurimisperioodi ajal.

d)   Järeldus EDESi kohta

| (54) | EDES pakub subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Maksuvabastus on Madhya Pradeshi osariigi valitsuse antav finantstoetus, kuna see vähendab selle osariigi valitsuse maksusissetulekut. Lisaks on maksu vähendamine kasulik eksportijale, kuna elektri ostmisel säästetud maksud parandavad tema likviidsust. |
| --- | --- |

(54)

EDES pakub subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Maksuvabastus on Madhya Pradeshi osariigi valitsuse antav finantstoetus, kuna see vähendab selle osariigi valitsuse maksusissetulekut. Lisaks on maksu vähendamine kasulik eksportijale, kuna elektri ostmisel säästetud maksud parandavad tema likviidsust.

| (55) | EDES ei sõltu juriidiliselt eksporditegevusest. Lisaks ei ole kava kasutamine juriidiliselt piiratud teatavate Madhya Pradeshi osariigi geograafiliste alade, ettevõtete ega tööstusharudega. Seepärast väitis koostööd tegev eksportiv tootja, et kõnealust kava ei tuleks pidada konkreetseks subsiidiumiks ega tasakaalustada, kuna toetuse andmine põhineb objektiivsetel ja neutraalsetel majanduslikel kriteeriumidel. |
| --- | --- |

(55)

EDES ei sõltu juriidiliselt eksporditegevusest. Lisaks ei ole kava kasutamine juriidiliselt piiratud teatavate Madhya Pradeshi osariigi geograafiliste alade, ettevõtete ega tööstusharudega. Seepärast väitis koostööd tegev eksportiv tootja, et kõnealust kava ei tuleks pidada konkreetseks subsiidiumiks ega tasakaalustada, kuna toetuse andmine põhineb objektiivsetel ja neutraalsetel majanduslikel kriteeriumidel.

| (56) | Siiski ei saanud komisjon tulenevalt Madhya Pradeshi osariigi valitsuse vähesest koostöövalmidusest teha lõplikku järeldust selle kava kohta, eeskätt mis puudutab selle konkreetsust, valikukriteeriumide praktilist kohaldamist ja toetust andvate asutuste objektiivsustaset taotluste üle otsustamisel. Eeskätt oli võimatu kontrollida artikli 4 lõike 2 esimese lõigu punkti b täitmist, kuna ei olnud selge, kas Madhya Pradeshi osariigi valitsus kohaldas toetuse andmisel objektiivseid kriteeriume või tingimusi. Kuigi on tõestatud, et kava ei ole juriidiliselt konkreetne, ei ole selge, kuidas on asi tegelikult. Seetõttu peetakse seda kava algmääruse artikli 4 lõike 2 esimese lõigu punkti c ja sama artikli neljanda lõigu alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks. |
| --- | --- |

(56)

Siiski ei saanud komisjon tulenevalt Madhya Pradeshi osariigi valitsuse vähesest koostöövalmidusest teha lõplikku järeldust selle kava kohta, eeskätt mis puudutab selle konkreetsust, valikukriteeriumide praktilist kohaldamist ja toetust andvate asutuste objektiivsustaset taotluste üle otsustamisel. Eeskätt oli võimatu kontrollida artikli 4 lõike 2 esimese lõigu punkti b täitmist, kuna ei olnud selge, kas Madhya Pradeshi osariigi valitsus kohaldas toetuse andmisel objektiivseid kriteeriume või tingimusi. Kuigi on tõestatud, et kava ei ole juriidiliselt konkreetne, ei ole selge, kuidas on asi tegelikult. Seetõttu peetakse seda kava algmääruse artikli 4 lõike 2 esimese lõigu punkti c ja sama artikli neljanda lõigu alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks.

e)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (57) | Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt arvutati subsiidiumisummad uurimisperioodil ostetud elektri pealt tasumata jäetud müügimaksu alusel (lugeja), mis jagati ettevõtte kogu müügikäibele (nimetaja), kuna EDES-kava kasutamine ei sõltu eksporditegevusest ja elektri kasutamine ei olnud piiratud asjaomase toote tootmisega. |
| --- | --- |

(57)

Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt arvutati subsiidiumisummad uurimisperioodil ostetud elektri pealt tasumata jäetud müügimaksu alusel (lugeja), mis jagati ettevõtte kogu müügikäibele (nimetaja), kuna EDES-kava kasutamine ei sõltu eksporditegevusest ja elektri kasutamine ei olnud piiratud asjaomase toote tootmisega.

| (58) | Koostööd tegeva eksportiva tootja suhtes kõnealuse kava alusel kehtestatud subsiidiumimäär oli uurimisperioodi jooksul 0,5 %. |
| --- | --- |

(58)

Koostööd tegeva eksportiva tootja suhtes kõnealuse kava alusel kehtestatud subsiidiumimäär oli uurimisperioodi jooksul 0,5 %.

6.   Tasakaalustatavate subsiidiumide tase

| (59) | Algmääruse kohaselt on tasakaalustatavate subsiidiumide väärtuseline suurus uuritud eksportiva tootja puhul 7,1 %. Nimetatud subsideerimissumma ületab algmääruse artikli 14 lõikes 5 nimetatud miinimumkünnise. |
| --- | --- |

(59)

Algmääruse kohaselt on tasakaalustatavate subsiidiumide väärtuseline suurus uuritud eksportiva tootja puhul 7,1 %. Nimetatud subsideerimissumma ületab algmääruse artikli 14 lõikes 5 nimetatud miinimumkünnise.

| (60) | Käesolevas menetluses kindlaks tehtud subsideerimistase vastab subsideerimistasemele 7,2 %, mis tuvastati sama eksportiva tootja puhul kõige hilisemas vahepealses läbivaatamises. |
| --- | --- |

(60)

Käesolevas menetluses kindlaks tehtud subsideerimistase vastab subsideerimistasemele 7,2 %, mis tuvastati sama eksportiva tootja puhul kõige hilisemas vahepealses läbivaatamises.

| (61) | Seepärast leitakse, lähtudes algmääruse artiklist 18, et subsideerimine jätkus uurimisperioodil.










  KAVAD | AAS | DEPBS | EPCGS | EDES | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HEG Ltd. | Puuduvad | 5,7 % | 0,9 % | 0,5 % | 7,1 % |

(61)

Seepärast leitakse, lähtudes algmääruse artiklist 18, et subsideerimine jätkus uurimisperioodil.

KAVAD

AAS

DEPBS

EPCGS

EDES

Kokku

HEG Ltd.

Puuduvad

5,7 %

0,9 %

0,5 %

7,1 %

7.   Järeldus subsideerimise jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta

| (62) | Kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 2 uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt subsideerimise jätkumine või kordumine. |
| --- | --- |

(62)

Kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 2 uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt subsideerimise jätkumine või kordumine.

| (63) | Sellega seoses tuletatakse meelde, et koostööd tegi vaid üks kahest vaatlusaluse toote teadaolevast eksportivast tootjast. Tehti kindlaks, et uurimisperioodi jooksul sai koostööd tegev eksportiv tootja India ametiasutustelt jätkuvalt tasakaalustatavaid subsiidiume. Eespool analüüsitud subsideerimiskavad annavad korduvaid soodustusi ja puuduvad märgid selle kohta, et need programmid lähemas tulevikus järk-järgult kasutuselt kõrvaldatakse või neid muudetakse või et koostööd tegev eksportiv tootja enam nende kavade alusel toetust ei saa. Kõnealused kavad säilitatakse välispoliitika 2009–2014 raames. |
| --- | --- |

(63)

Sellega seoses tuletatakse meelde, et koostööd tegi vaid üks kahest vaatlusaluse toote teadaolevast eksportivast tootjast. Tehti kindlaks, et uurimisperioodi jooksul sai koostööd tegev eksportiv tootja India ametiasutustelt jätkuvalt tasakaalustatavaid subsiidiume. Eespool analüüsitud subsideerimiskavad annavad korduvaid soodustusi ja puuduvad märgid selle kohta, et need programmid lähemas tulevikus järk-järgult kasutuselt kõrvaldatakse või neid muudetakse või et koostööd tegev eksportiv tootja enam nende kavade alusel toetust ei saa. Kõnealused kavad säilitatakse välispoliitika 2009–2014 raames.

| (64) | Mis puudutab teist teadaolevat India eksportivat tootjat, siis sai ta vastavalt läbivaatamistaotlusele eespool nimetatud subsideerimiskavadest jätkuvalt toetust. Kuna puudub teave, mis tõendaks vastupidist, tehakse järeldus, et seetõttu jätkus subsideerimine üleriigilisel tasandil. |
| --- | --- |

(64)

Mis puudutab teist teadaolevat India eksportivat tootjat, siis sai ta vastavalt läbivaatamistaotlusele eespool nimetatud subsideerimiskavadest jätkuvalt toetust. Kuna puudub teave, mis tõendaks vastupidist, tehakse järeldus, et seetõttu jätkus subsideerimine üleriigilisel tasandil.

| (65) | Eespool kirjeldatu alusel võib teha järelduse, et subsideerimine jätkus uurimisperioodil ja jätkuks tõenäoliselt ka edaspidi. |
| --- | --- |

(65)

Eespool kirjeldatu alusel võib teha järelduse, et subsideerimine jätkus uurimisperioodil ja jätkuks tõenäoliselt ka edaspidi.

| (66) | Kuna on tõestatud, et subsideerimine jätkus uurimise ajal ja jätkub tõenäoliselt ka edaspidi, on subsideerimise kordumise tõenäosuse küsimus ebaoluline. |
| --- | --- |

(66)

Kuna on tõestatud, et subsideerimine jätkus uurimise ajal ja jätkub tõenäoliselt ka edaspidi, on subsideerimise kordumise tõenäosuse küsimus ebaoluline.

D.   LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

1.   Liidu toodang

| (67) | Liidus valmistab samasugust toodet viis äriühingut või kontserni, kelle toodang moodustab samasuguse toote kogutoodangu liidus algmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(67)

Liidus valmistab samasugust toodet viis äriühingut või kontserni, kelle toodang moodustab samasuguse toote kogutoodangu liidus algmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses.

2.   Liidu tootmisharu

| (68) | Kaks viiest kontsernist ei toetanud taotlust ega teinud uurimises koostööd, jättes küsimustikule vastamata. Taotluse esitasid ja koostööd tegid järgmised kolm tootjate rühmitust: Graftech International, SGL Carbon GmbH ja Tokai ERFTCARBON GmbH. |
| --- | --- |

(68)

Kaks viiest kontsernist ei toetanud taotlust ega teinud uurimises koostööd, jättes küsimustikule vastamata. Taotluse esitasid ja koostööd tegid järgmised kolm tootjate rühmitust: Graftech International, SGL Carbon GmbH ja Tokai ERFTCARBON GmbH.

| (69) | Need kolm tootjate rühmitust annavad suurema osa liidu samasuguse toote kogutoodangust, kuna nende toodang moodustab üle 90 % teatavate grafiitelektroodisüsteemide liidu kogutoodangust, nagu on märgitud eespool põhjenduses 4. Seega moodustavad need tootjad liidu tootmisharu algmääruse artikli 9 lõike 1 ja artikli 10 lõike 8 tähenduses ning edaspidi kasutatakse neile viitamisel väljendit „liidu tootmisharu”. |
| --- | --- |

(69)

Need kolm tootjate rühmitust annavad suurema osa liidu samasuguse toote kogutoodangust, kuna nende toodang moodustab üle 90 % teatavate grafiitelektroodisüsteemide liidu kogutoodangust, nagu on märgitud eespool põhjenduses 4. Seega moodustavad need tootjad liidu tootmisharu algmääruse artikli 9 lõike 1 ja artikli 10 lõike 8 tähenduses ning edaspidi kasutatakse neile viitamisel väljendit „liidu tootmisharu”.

E.   OLUKORD LIIDU TURUL

1.   Sissejuhatavad märkused

| (70) | Kuna uurimises osales vaid üks vaatlusalust toodet eksportiv India tootja, ei esitatud vaatlusaluse Indiast pärit toote liidu impordi kohta täpseid arvandmeid, et säilitada konfidentsiaalsus vastavalt algmääruse artiklile 29. |
| --- | --- |

(70)

Kuna uurimises osales vaid üks vaatlusalust toodet eksportiv India tootja, ei esitatud vaatlusaluse Indiast pärit toote liidu impordi kohta täpseid arvandmeid, et säilitada konfidentsiaalsus vastavalt algmääruse artiklile 29.

| (71) | Olukord grafiitelektroodisüsteemide tööstuses on tihedalt seotud olukorraga terasesektoris, sest grafiitelektroode kasutavad peamiselt elektrotehnilise terase tootjad. Sellega seoses tuleb märkida, et 2007. aastal ja 2008. aasta kolmes esimeses kvartalis valitsesid teraseturul ja seetõttu ka grafiitelektroodide turul väga soodsad tingimused. |
| --- | --- |

(71)

Olukord grafiitelektroodisüsteemide tööstuses on tihedalt seotud olukorraga terasesektoris, sest grafiitelektroode kasutavad peamiselt elektrotehnilise terase tootjad. Sellega seoses tuleb märkida, et 2007. aastal ja 2008. aasta kolmes esimeses kvartalis valitsesid teraseturul ja seetõttu ka grafiitelektroodide turul väga soodsad tingimused.

| (72) | Arvesse tuleb võtta seda, et grafiitelektroodide müügimaht muutub üldjoontes kooskõlas terasetoodanguga. Kuid grafiitelektroodide tarnelepingud, milles lepitakse kokku hinnad ja kogused, sõlmitakse enamasti 6–12-kuuliseks perioodiks, mistõttu nõudlusest tulenevad müügimahu muutused mõjutavad hindu tavaliselt väikese ajavaruga. |
| --- | --- |

(72)

Arvesse tuleb võtta seda, et grafiitelektroodide müügimaht muutub üldjoontes kooskõlas terasetoodanguga. Kuid grafiitelektroodide tarnelepingud, milles lepitakse kokku hinnad ja kogused, sõlmitakse enamasti 6–12-kuuliseks perioodiks, mistõttu nõudlusest tulenevad müügimahu muutused mõjutavad hindu tavaliselt väikese ajavaruga.

2.   Tarbimine liidu turul

| (73) | Liidu tarbimise kindlakstegemisel võeti aluseks liidu tootmisharu poolt liidu turul müüdud toodangu maht, teiste liidu tootjate poolt liidu turul müüdud toodangu hinnanguline maht, Eurostatilt saadud impordiandmed ja algmääruse artikli 24 lõike 6 kohaselt kogutud andmed. Sarnaselt esialgse uurimisega (9) jäeti ka nüüd kõrvale teatavad impordikogused, sest saada olevate andmete põhjal ei olnud tegemist uuritava tootega. |
| --- | --- |

(73)

Liidu tarbimise kindlakstegemisel võeti aluseks liidu tootmisharu poolt liidu turul müüdud toodangu maht, teiste liidu tootjate poolt liidu turul müüdud toodangu hinnanguline maht, Eurostatilt saadud impordiandmed ja algmääruse artikli 24 lõike 6 kohaselt kogutud andmed. Sarnaselt esialgse uurimisega (9) jäeti ka nüüd kõrvale teatavad impordikogused, sest saada olevate andmete põhjal ei olnud tegemist uuritava tootega.

| (74) | 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenes liidu tarbimine peaaegu 25 % võrra, kusjuures suurim langus toimus 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel. Siiski tuleb märkida, et asjaomase perioodi alguses valitsenud väga soodsate turutingimuste tõttu oli liidu tarbimine väga kõrgel tasemel, olles kasvanud esialgse uurimisperioodi ja 2006. aasta vahel 30 %.

  Tabel 1 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutarbimine (tonnides) | 170 035 | 171 371 | 169 744 | 128 437 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 101 | 100 | 76 |

(74)

2006. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenes liidu tarbimine peaaegu 25 % võrra, kusjuures suurim langus toimus 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel. Siiski tuleb märkida, et asjaomase perioodi alguses valitsenud väga soodsate turutingimuste tõttu oli liidu tarbimine väga kõrgel tasemel, olles kasvanud esialgse uurimisperioodi ja 2006. aasta vahel 30 %.

Tabel 1

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Liidu kogutarbimine (tonnides)

170 035

171 371

169 744

128 437

Indeks (2006 = 100)

100

101

100

76

3.   Indiast pärit impordi maht, turuosa ja hinnad

| (75) | Indiast (edaspidi „asjaomane riik”) pärineva impordi maht kasvas vaatlusperioodil 143 protsendipunkti ja jõudis uurimisperioodil 5 000 – 7 000 tonni tasemele. Asjaomasest riigist pärit impordi turuosa kasvas 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel rohkem kui kolmekordseks, saavutades 5 % taseme. Turuosa jätkas uurimisperioodil kasvamist hoolimata nõudluse märkimisväärsest langusest. Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad kerkisid vaatlusalusel perioodil 52 %, järgides liidu tootmisharu hindadega sarnast trendi, kuid püsides siiski tunduvalt madalamal tasemel. Tabelis 2 ei esitata täpseid andmeid konfidentsiaalsusnõude tõttu, kuna Indias on vaid kaks teadaolevat eksportivat tootjat.

  Tabel 2 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Asjaomasest riigist pärit impordi maht (tonnides) | 2 000 kuni 3 000 | 3 000 kuni 4 000 | 7 000 kuni 9 000 | 5 000 kuni 7 000 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 123 | 318 | 243 |
| Asjaomasest riigist pärit impordi turuosa | umbes 1,5 % | umbes 2 % | umbes 5 % | umbes 5 % |
| Ajaomasest riigist pärit impordi hinnad (eurot/tonn) | Umbes 2 000 | Umbes 2 600 | Umbes 3 000 | Umbes 3 200 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 133 | 145 | 152 |

(75)

Indiast (edaspidi „asjaomane riik”) pärineva impordi maht kasvas vaatlusperioodil 143 protsendipunkti ja jõudis uurimisperioodil 5 000 – 7 000 tonni tasemele. Asjaomasest riigist pärit impordi turuosa kasvas 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel rohkem kui kolmekordseks, saavutades 5 % taseme. Turuosa jätkas uurimisperioodil kasvamist hoolimata nõudluse märkimisväärsest langusest. Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad kerkisid vaatlusalusel perioodil 52 %, järgides liidu tootmisharu hindadega sarnast trendi, kuid püsides siiski tunduvalt madalamal tasemel. Tabelis 2 ei esitata täpseid andmeid konfidentsiaalsusnõude tõttu, kuna Indias on vaid kaks teadaolevat eksportivat tootjat.

Tabel 2

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Asjaomasest riigist pärit impordi maht (tonnides)

2 000 kuni 3 000

3 000 kuni 4 000

7 000 kuni 9 000

5 000 kuni 7 000

Indeks (2006 = 100)

100

123

318

243

Asjaomasest riigist pärit impordi turuosa

umbes 1,5 %

umbes 2 %

umbes 5 %

umbes 5 %

Ajaomasest riigist pärit impordi hinnad (eurot/tonn)

Umbes 2 000

Umbes 2 600

Umbes 3 000

Umbes 3 200

Indeks (2006 = 100)

100

133

145

152

4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

| (76) | Komisjon uuris algmääruse artikli 8 lõike 5 kohaselt kõiki liidu tootmisharu mõjutavaid asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid. |
| --- | --- |

(76)

Komisjon uuris algmääruse artikli 8 lõike 5 kohaselt kõiki liidu tootmisharu mõjutavaid asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid.

4.1.   Tootmine

| (77) | Uurimisperioodil tootmine vähenes 2006. aastaga võrreldes 29 %. Liidu tootmisharu toodang kerkis 2007. aastal 2006. aastaga võrreldes 2 % ning langes siis järsult, eeskätt uurimisperioodi ajal.

  Tabel 3 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmine (tonnides) | 272 468 | 278 701 | 261 690 | 192 714 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 102 | 96 | 71 |

(77)

Uurimisperioodil tootmine vähenes 2006. aastaga võrreldes 29 %. Liidu tootmisharu toodang kerkis 2007. aastal 2006. aastaga võrreldes 2 % ning langes siis järsult, eeskätt uurimisperioodi ajal.

Tabel 3

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Tootmine (tonnides)

272 468

278 701

261 690

192 714

Indeks (2006 = 100)

100

102

96

71

4.2.   Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste

| (78) | Tootmisvõimsus langes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel vähesel määral (2 % võrra). Kuna 2008. aastal ja eeskätt uurimisperioodil tootmine vähenes, vähenes sellest tulenev tootmisvõimsuse rakendusaste 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel 25 protsendipunkti.

  Tabel 4 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 298 500 | 292 250 | 291 500 | 293 500 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 98 | 98 | 98 |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste | 91 % | 95 % | 90 % | 66 % |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 104 | 98 | 72 |

(78)

Tootmisvõimsus langes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel vähesel määral (2 % võrra). Kuna 2008. aastal ja eeskätt uurimisperioodil tootmine vähenes, vähenes sellest tulenev tootmisvõimsuse rakendusaste 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel 25 protsendipunkti.

Tabel 4

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Tootmisvõimsus (tonnides)

298 500

292 250

291 500

293 500

Indeks (2006 = 100)

100

98

98

98

Tootmisvõimsuse rakendusaste

91 %

95 %

90 %

66 %

Indeks (2006 = 100)

100

104

98

72

4.3.   Varud

| (79) | Liidu tootmisharu lõppvarude tase jäi 2007. aastal 2006. aastaga võrreldes stabiilseks ja langes siis 2008. aastal 10 % võrra. Uurimisperioodil varude tase veidi tõusis, aga jäi siiski 5 % madalamaks kui aastal 2006.

  Tabel 5 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | 21 407 | 21 436 | 19 236 | 20 328 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 100 | 90 | 95 |

(79)

Liidu tootmisharu lõppvarude tase jäi 2007. aastal 2006. aastaga võrreldes stabiilseks ja langes siis 2008. aastal 10 % võrra. Uurimisperioodil varude tase veidi tõusis, aga jäi siiski 5 % madalamaks kui aastal 2006.

Tabel 5

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

21 407

21 436

19 236

20 328

Indeks (2006 = 100)

100

100

90

95

4.4.   Müügimaht

| (80) | Liidu tootmisharu müük sõltumatutele tarbijatele liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil 39 %. Müügimaht oli vaatlusaluse perioodi alguses väga suur, olles tõusnud ligikaudu 70 % esialgse uurimisega seotud perioodiga võrreldes. Müügimaht vähenes veidi 2007. ja 2008. aastal, aga püsis siiski suhteliselt kõrgel tasemel (2008. aastal oli see ikka veel 47 % kõrgem esialgse uurimisega seotud perioodiga võrreldes). 2008. aastal ja uurimisperioodi vahel langes müügimaht aga märkimisväärselt (ligikaudu ühe kolmandiku).

  Tabel 6 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu müük sõltumatutele klientidele (tonnides) | 143 832 | 139 491 | 124 463 | 88 224 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 97 | 87 | 61 |

(80)

Liidu tootmisharu müük sõltumatutele tarbijatele liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil 39 %. Müügimaht oli vaatlusaluse perioodi alguses väga suur, olles tõusnud ligikaudu 70 % esialgse uurimisega seotud perioodiga võrreldes. Müügimaht vähenes veidi 2007. ja 2008. aastal, aga püsis siiski suhteliselt kõrgel tasemel (2008. aastal oli see ikka veel 47 % kõrgem esialgse uurimisega seotud perioodiga võrreldes). 2008. aastal ja uurimisperioodi vahel langes müügimaht aga märkimisväärselt (ligikaudu ühe kolmandiku).

Tabel 6

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Liidu müük sõltumatutele klientidele (tonnides)

143 832

139 491

124 463

88 224

Indeks (2006 = 100)

100

97

87

61

4.5.   Turuosa

| (81) | Liidu tootmisharu turuosa vähenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal peaaegu 16 protsendipunkti võrra (84,6 %-lt 68,7 %-ni).

  Tabel 7 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tootjate turuosa | 84,6 % | 81,4 % | 73,3 % | 68,7 % |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 96 | 87 | 81 |

(81)

Liidu tootmisharu turuosa vähenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal peaaegu 16 protsendipunkti võrra (84,6 %-lt 68,7 %-ni).

Tabel 7

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Liidu tootjate turuosa

84,6 %

81,4 %

73,3 %

68,7 %

Indeks (2006 = 100)

100

96

87

81

4.6.   Kasv

| (82) | 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel langes liidu tarbimine peaaegu 25 %. Liidu tootmisharu turuosa vähenes umbes 16 protsendipunkti, samal ajal kui asjaomase impordi turuosa kasvas 3,4 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(82)

2006. aasta ja uurimisperioodi vahel langes liidu tarbimine peaaegu 25 %. Liidu tootmisharu turuosa vähenes umbes 16 protsendipunkti, samal ajal kui asjaomase impordi turuosa kasvas 3,4 protsendipunkti.

4.7.   Tööhõive

| (83) | Liidu tootmisharu tööhõive tase vähenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 7 % võrra.

  Tabel 8 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaatlusaluse toote tootmisega seotud tööhõive (isikud) | 1 942 | 1 848 | 1 799 | 1 804 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 95 | 93 | 93 |

(83)

Liidu tootmisharu tööhõive tase vähenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 7 % võrra.

Tabel 8

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Vaatlusaluse toote tootmisega seotud tööhõive (isikud)

1 942

1 848

1 799

1 804

Indeks (2006 = 100)

100

95

93

93

4.8.   Tootlikkus

| (84) | Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna töötaja kohta aastas, langes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel 24 %. See tõusis veidi 2007. ja 2008. aasta vahel, kuid langes seejärel uurimisperioodil ligikaudu 25 %.

  Tabel 9 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 140 | 151 | 146 | 107 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 107 | 104 | 76 |

(84)

Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna töötaja kohta aastas, langes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel 24 %. See tõusis veidi 2007. ja 2008. aasta vahel, kuid langes seejärel uurimisperioodil ligikaudu 25 %.

Tabel 9

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

140

151

146

107

Indeks (2006 = 100)

100

107

104

76

4.9.   Müügihinnad ja omamaiseid hindu mõjutavad tegurid

| (85) | Liidu tootmisharu ühikuhinnad näitavad positiivset arengutendentsi ning need tõusid vaatlusalusel perioodil 40 %. Selle põhjuseks on i) üldine hinnatase turul, ii) vajadus tagasi teenida tootmiskulude tõus ja iii) viis, kuidas hinnad on tarnelepingutes kindlaks määratud. |
| --- | --- |

(85)

Liidu tootmisharu ühikuhinnad näitavad positiivset arengutendentsi ning need tõusid vaatlusalusel perioodil 40 %. Selle põhjuseks on i) üldine hinnatase turul, ii) vajadus tagasi teenida tootmiskulude tõus ja iii) viis, kuidas hinnad on tarnelepingutes kindlaks määratud.

| (86) | 2007. ja 2008. aastal suutis liidu tootmisharu tõsta hindu üldise turuhindade tõusu taustal, mis tulenes jätkuvast suurest nõudlusest grafiitelektroodide järele. Selle nõudluse põhjustasid äärmiselt positiivsed turutingimused terasesektoris 2008. aasta kolmes esimeses kvartalis, nagu on kirjeldatud põhjenduses 71. |
| --- | --- |

(86)

2007. ja 2008. aastal suutis liidu tootmisharu tõsta hindu üldise turuhindade tõusu taustal, mis tulenes jätkuvast suurest nõudlusest grafiitelektroodide järele. Selle nõudluse põhjustasid äärmiselt positiivsed turutingimused terasesektoris 2008. aasta kolmes esimeses kvartalis, nagu on kirjeldatud põhjenduses 71.

| (87) | Hinnad jätkasid tõusu ka 2007. ja 2008. aastal, osaliselt selleks, et katta üha suurenevaid tootmiskulusid, eriti toorainekulusid. 2006. ja 2008. aasta vahel kasvasid kulud 23 %. Liidu tootmisharu suutis selle tõusuga siiski toime tulla, tõstes tublisti hindu (+ 33 %). |
| --- | --- |

(87)

Hinnad jätkasid tõusu ka 2007. ja 2008. aastal, osaliselt selleks, et katta üha suurenevaid tootmiskulusid, eriti toorainekulusid. 2006. ja 2008. aasta vahel kasvasid kulud 23 %. Liidu tootmisharu suutis selle tõusuga siiski toime tulla, tõstes tublisti hindu (+ 33 %).

| (88) | Hinnad tõusid ka uurimisperioodil, kuigi vähemal määral (+ 5 %). Et hinnad ei langenud koos nõudluse vähenemisega, tulenes viisist, kuidas tarnelepingud on turul sõlmitud, eeskätt asjaolust, et enamik 2009. aasta tarnelepinguid oli sõlmitud 2008. aastal. Nagu on selgitatud põhjenduses 72, muutub grafiitelektroodide müügimaht üldjoontes kooskõlas terasetoodanguga. Kuid grafiitelektroodide tarnelepingute sõlmimine 6–12-kuuliseks perioodiks võib põhjustada seda, et mis tahes nõudluse muutused (suurenemine või vähenemine) mõjutavad hindu väikese ajavaruga. Lepingud sõlmitakse prognoositava müügimahu põhjal, mis võib erineda tegelikust müügimahust, mistõttu hindade liikumine teataval perioodil ei pruugi tingimata kajastada müügimahu kõikumist samal ajavahemikul. Nii oli see ka uurimisperioodil, kui müügimaht vähenes, aga hinnad jäid kõrgeks, sest enamik 2009. aasta tarnelepinguid oli sõlmitud 2008. aastal ja teatavad 2008. aasta tarned lükati edasi 2009. aastasse. Uurimisperioodil täheldatud 5 % hinnatõus ei olnud aga piisav, et katta kulude kasvu (+ 13 %), nagu see oli olnud võimalik eelnevatel perioodidel. Pärast uurimisperioodi lepiti kokku madalam hinnatase. |
| --- | --- |

(88)

Hinnad tõusid ka uurimisperioodil, kuigi vähemal määral (+ 5 %). Et hinnad ei langenud koos nõudluse vähenemisega, tulenes viisist, kuidas tarnelepingud on turul sõlmitud, eeskätt asjaolust, et enamik 2009. aasta tarnelepinguid oli sõlmitud 2008. aastal. Nagu on selgitatud põhjenduses 72, muutub grafiitelektroodide müügimaht üldjoontes kooskõlas terasetoodanguga. Kuid grafiitelektroodide tarnelepingute sõlmimine 6–12-kuuliseks perioodiks võib põhjustada seda, et mis tahes nõudluse muutused (suurenemine või vähenemine) mõjutavad hindu väikese ajavaruga. Lepingud sõlmitakse prognoositava müügimahu põhjal, mis võib erineda tegelikust müügimahust, mistõttu hindade liikumine teataval perioodil ei pruugi tingimata kajastada müügimahu kõikumist samal ajavahemikul. Nii oli see ka uurimisperioodil, kui müügimaht vähenes, aga hinnad jäid kõrgeks, sest enamik 2009. aasta tarnelepinguid oli sõlmitud 2008. aastal ja teatavad 2008. aasta tarned lükati edasi 2009. aastasse. Uurimisperioodil täheldatud 5 % hinnatõus ei olnud aga piisav, et katta kulude kasvu (+ 13 %), nagu see oli olnud võimalik eelnevatel perioodidel. Pärast uurimisperioodi lepiti kokku madalam hinnatase.

| (89) | Nagu selgitatud põhjenduses 75, muutusid asjaomasest riigist pärineva impordi hinnad kooskõlas liidu tootmisharu hindadega, kuid olid liidu tootmisharu hindadega võrreldes tunduvalt madalamad.

  Tabel 10 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühikuhind liidu turul (eurot/tonn) | 2 569 | 3 103 | 3 428 | 3 585 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 121 | 133 | 140 |

(89)

Nagu selgitatud põhjenduses 75, muutusid asjaomasest riigist pärineva impordi hinnad kooskõlas liidu tootmisharu hindadega, kuid olid liidu tootmisharu hindadega võrreldes tunduvalt madalamad.

Tabel 10

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Ühikuhind liidu turul (eurot/tonn)

2 569

3 103

3 428

3 585

Indeks (2006 = 100)

100

121

133

140

4.10.   Töötasud

| (90) | Ajavahemikus 2006. aastast kuni uurimisperioodini suurenes töötajate keskmine palk 15 %.

  Tabel 11 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööjõukulu töötaja kohta aastas (tuhandetes eurodes) | 52 | 56 | 61 | 60 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 108 | 118 | 115 |

(90)

Ajavahemikus 2006. aastast kuni uurimisperioodini suurenes töötajate keskmine palk 15 %.

Tabel 11

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Tööjõukulu töötaja kohta aastas (tuhandetes eurodes)

52

56

61

60

Indeks (2006 = 100)

100

108

118

115

4.11.   Investeeringud

| (91) | Liidu tootmisharu poolt aastas vaatlusalusesse tootesse tehtud investeeringute voog kasvas 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul 37 %. Seevastu uurimisperioodil langesid investeeringud võrreldes 2008. aastaga 14 %.

  Tabel 12 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Netoinvesteeringud (eurodes) | 30 111 801 | 45 383 433 | 47 980 973 | 41 152 458 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 151 | 159 | 137 |

(91)

Liidu tootmisharu poolt aastas vaatlusalusesse tootesse tehtud investeeringute voog kasvas 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul 37 %. Seevastu uurimisperioodil langesid investeeringud võrreldes 2008. aastaga 14 %.

Tabel 12

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Netoinvesteeringud (eurodes)

30 111 801

45 383 433

47 980 973

41 152 458

Indeks (2006 = 100)

100

151

159

137

4.12.   Tulusus ja investeeringutasuvus

| (92) | Vaatamata kulude 40 % suurenemisele vaatlusalusel perioodil suutis liidu tootmisharu 2006. ja 2007. aasta vahel siiski tõsta hindu rohkem, kui oli vajalik kulude katmiseks. See omakorda kergitas tulusust 19 % tasemelt (2006) 26 %-le (2007). 2007. ja 2008. aasta vahel kasvasid hinnad ja kulud samas proportsioonis, mistõttu liidu tootmisharu kasumimarginaal jäi püsima 2007. aasta tasemele. Seejärel langes tulusus uurimisperioodil taas 19 %-le, sest tootmisvõimsuse vähenenud rakendusaste ja toormaterjali hinnatõus suurendasid kulusid. Tulusus vähenes veelgi 2009. aastal, kui liidu tootmisharu oli sunnitud hindu allapoole korrigeerima, et kajastada müügihindade üldist langust grafiitelektroodide turul vähese nõudluse tõttu terasetööstuses. |
| --- | --- |

(92)

Vaatamata kulude 40 % suurenemisele vaatlusalusel perioodil suutis liidu tootmisharu 2006. ja 2007. aasta vahel siiski tõsta hindu rohkem, kui oli vajalik kulude katmiseks. See omakorda kergitas tulusust 19 % tasemelt (2006) 26 %-le (2007). 2007. ja 2008. aasta vahel kasvasid hinnad ja kulud samas proportsioonis, mistõttu liidu tootmisharu kasumimarginaal jäi püsima 2007. aasta tasemele. Seejärel langes tulusus uurimisperioodil taas 19 %-le, sest tootmisvõimsuse vähenenud rakendusaste ja toormaterjali hinnatõus suurendasid kulusid. Tulusus vähenes veelgi 2009. aastal, kui liidu tootmisharu oli sunnitud hindu allapoole korrigeerima, et kajastada müügihindade üldist langust grafiitelektroodide turul vähese nõudluse tõttu terasetööstuses.

| (93) | Investeeringutasuvus suurenes 71 %-lt (2006) 103 %-ni (2007). 2008. aastal suurenes see 119 %-ni ja vähenes siis uurimisperioodil 77 %-ni. Üldiselt suurenes investeeringutasuvus 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel 6 protsendipunkti.

  Tabel 13 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Netokasum liidu müügist sõltumatutele klientidele (% netomüügist) | 19 % | 26 % | 25 % | 19 % |
| Investeeringutasuvus (netokasum protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest) | 71 % | 103 % | 119 % | 77 % |

(93)

Investeeringutasuvus suurenes 71 %-lt (2006) 103 %-ni (2007). 2008. aastal suurenes see 119 %-ni ja vähenes siis uurimisperioodil 77 %-ni. Üldiselt suurenes investeeringutasuvus 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel 6 protsendipunkti.

Tabel 13

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Netokasum liidu müügist sõltumatutele klientidele (% netomüügist)

19 %

26 %

25 %

19 %

Investeeringutasuvus (netokasum protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest)

71 %

103 %

119 %

77 %

4.13.   Rahakäive ja kapitali kaasamise võime

| (94) | 2006. ja 2007. aasta vahel äritegevuse puhaskäive kasvas. See kasv jätkus 2008. aastal, aga uurimisperioodil toimus langus. Kokkuvõttes oli uurimisperioodil rahakäive 28 % suurem kui vaatlusaluse perioodi alguses. |
| --- | --- |

(94)

2006. ja 2007. aasta vahel äritegevuse puhaskäive kasvas. See kasv jätkus 2008. aastal, aga uurimisperioodil toimus langus. Kokkuvõttes oli uurimisperioodil rahakäive 28 % suurem kui vaatlusaluse perioodi alguses.

| (95) | Ei olnud märke sellest, et liidu tootmisharul oleks olnud raskusi kapitali kaasamisega; selle põhjuseks on asjaolu, et osa tootjatest on koondunud suurematesse rühmadesse.

  Tabel 14 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahakäive (eurodes) | 109 819 535 | 159 244 026 | 196 792 707 | 140 840 498 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 145 | 179 | 128 |

(95)

Ei olnud märke sellest, et liidu tootmisharul oleks olnud raskusi kapitali kaasamisega; selle põhjuseks on asjaolu, et osa tootjatest on koondunud suurematesse rühmadesse.

Tabel 14

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Rahakäive (eurodes)

109 819 535

159 244 026

196 792 707

140 840 498

Indeks (2006 = 100)

100

145

179

128

4.14.   Subsideerimise ulatus

| (96) | Võttes arvesse Indiast pärit impordi mahtu, turuosa ja hindu, ei saa tegelike subsiidiumimarginaalide mõju liidu tootmisharule hinnata tühiseks. |
| --- | --- |

(96)

Võttes arvesse Indiast pärit impordi mahtu, turuosa ja hindu, ei saa tegelike subsiidiumimarginaalide mõju liidu tootmisharule hinnata tühiseks.

4.15.   Toibumine varasema subsideerimise ja varasema dumpingu tagajärgedest

| (97) | Eespool käsitletud indikaatorid näitavad liidu tootmisharu majandusliku ja rahalise olukorra mõningast paranemist pärast lõplike tasakaalustavate ja dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2004. aastal. Eeskätt 2006. ja 2008. aasta vahel suurenes liidu tootmisharu kasum tänu kõrgematele hindadele. Selleks aitasid kaasa äärmiselt soodsad turutingimused, mis võimaldasid hoida kõrget hinnataset ja kasumlikkust, ehkki liidu tootmisharu turuosa vähenes, nagu on selgitatud põhjenduses 81. Samal perioodil kasvas aga meetmetest hoolimata India impordi turuosa, kusjuures India tooteid imporditi liidu tootmisharu hindadest madalamal tasemel. Liidu tootmisharu kasum hakkas kahanema juba uurimisperioodil ja jätkas kahanemist ka 2009. aastal suurenenud kulude ja piiratud hinnatõusu tõttu. |
| --- | --- |

(97)

Eespool käsitletud indikaatorid näitavad liidu tootmisharu majandusliku ja rahalise olukorra mõningast paranemist pärast lõplike tasakaalustavate ja dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2004. aastal. Eeskätt 2006. ja 2008. aasta vahel suurenes liidu tootmisharu kasum tänu kõrgematele hindadele. Selleks aitasid kaasa äärmiselt soodsad turutingimused, mis võimaldasid hoida kõrget hinnataset ja kasumlikkust, ehkki liidu tootmisharu turuosa vähenes, nagu on selgitatud põhjenduses 81. Samal perioodil kasvas aga meetmetest hoolimata India impordi turuosa, kusjuures India tooteid imporditi liidu tootmisharu hindadest madalamal tasemel. Liidu tootmisharu kasum hakkas kahanema juba uurimisperioodil ja jätkas kahanemist ka 2009. aastal suurenenud kulude ja piiratud hinnatõusu tõttu.

5.   Subsideeritud impordi ja muude tegurite mõju

5.1.   Subsideeritud impordi mõju

| (98) | Hoolimata liidu tarbimise vähenemist vaatlusalusel perioodil kasvas asjaomasest riigist pärit impordi maht üle kahe korra ja sama impordi turuosa peaaegu kolmekordistus (vt põhjendus 75). Dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid meetmeid arvesse võtmata lõi asjaomasest riigist pärit import uurimisperioodil liidu tootmisharu hinnad alla, ehkki mitte üle 2 %. |
| --- | --- |

(98)

Hoolimata liidu tarbimise vähenemist vaatlusalusel perioodil kasvas asjaomasest riigist pärit impordi maht üle kahe korra ja sama impordi turuosa peaaegu kolmekordistus (vt põhjendus 75). Dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid meetmeid arvesse võtmata lõi asjaomasest riigist pärit import uurimisperioodil liidu tootmisharu hinnad alla, ehkki mitte üle 2 %.

5.2.   Majanduskriisi mõju

| (99) | Terasetööstuses ja sellega seotud tootmisharudes, sh grafiitelektroodide tööstuses, 2007. aastal ja 2008. aasta kolmes esimeses kvartalis valitsenud äärmiselt soodsate majandustingimuste tõttu oli liidu tootmisharu suhtelises heas majanduslikus seisus, kui majanduskriis 2008. aasta lõpus algas. Grafiitelektroodide tarnelepingute sõlmimine 6–12-kuuliseks perioodiks põhjustab seda, et mis tahes nõudluse muutused (suurenemine või vähenemine) mõjutavad hindu väikese ajavaruga. Kuna uurimisperioodil kehtivad lepingud olid sõlmitud ajal, mil majanduskriisi mõju ei olnud veel võimalik ette näha, mõjutas majanduskriis uurimisperioodil põhiliselt tootmismahtusid, sest selle mõju hindadele sai liidu tootmisharu tunda vaid tagantjärele. Sellega seoses tuleb märkida, et liidu tootmisharu olukord halvenes teataval määral isegi soodsate majandustingimuste ajal, sest selle turuosa vähenes asjaomasest riigist pärit impordi kasuks. See, et olukorra halvenemine ei põhjustanud oluliselt ebasoodsat mõju, tulenes osaliselt 2007. ja 2008. aastal valitsenud suurest nõudlusest, mis võimaldas liidu tootmisharul säilitada suure tootmis- ja müügimahu, ning osaliselt sellest, et hoolimata uurimisperioodil vähenenud mahtudest püsisid hinnad endiselt kõrgel tasemel eelkirjeldatud ajavaru tõttu. |
| --- | --- |

(99)

Terasetööstuses ja sellega seotud tootmisharudes, sh grafiitelektroodide tööstuses, 2007. aastal ja 2008. aasta kolmes esimeses kvartalis valitsenud äärmiselt soodsate majandustingimuste tõttu oli liidu tootmisharu suhtelises heas majanduslikus seisus, kui majanduskriis 2008. aasta lõpus algas. Grafiitelektroodide tarnelepingute sõlmimine 6–12-kuuliseks perioodiks põhjustab seda, et mis tahes nõudluse muutused (suurenemine või vähenemine) mõjutavad hindu väikese ajavaruga. Kuna uurimisperioodil kehtivad lepingud olid sõlmitud ajal, mil majanduskriisi mõju ei olnud veel võimalik ette näha, mõjutas majanduskriis uurimisperioodil põhiliselt tootmismahtusid, sest selle mõju hindadele sai liidu tootmisharu tunda vaid tagantjärele. Sellega seoses tuleb märkida, et liidu tootmisharu olukord halvenes teataval määral isegi soodsate majandustingimuste ajal, sest selle turuosa vähenes asjaomasest riigist pärit impordi kasuks. See, et olukorra halvenemine ei põhjustanud oluliselt ebasoodsat mõju, tulenes osaliselt 2007. ja 2008. aastal valitsenud suurest nõudlusest, mis võimaldas liidu tootmisharul säilitada suure tootmis- ja müügimahu, ning osaliselt sellest, et hoolimata uurimisperioodil vähenenud mahtudest püsisid hinnad endiselt kõrgel tasemel eelkirjeldatud ajavaru tõttu.

5.3.   Muudest riikidest pärit import

| (100) | Kuna Eurostatist pärinevad CN-koodi tasandi andmed katavad ka muid tooteid peale vaatlusaluse toote, põhineb järgnev analüüs TARIC-koodi tasandi impordiandmetel ja algmääruse artikli 24 lõike 6 kohaselt kogutud andmetel. Teatavaid impordiandmeid ei võetud arvesse, sest kättesaadava teabe alusel ei ole need seotud vaatlusaluse tootega. |
| --- | --- |

(100)

Kuna Eurostatist pärinevad CN-koodi tasandi andmed katavad ka muid tooteid peale vaatlusaluse toote, põhineb järgnev analüüs TARIC-koodi tasandi impordiandmetel ja algmääruse artikli 24 lõike 6 kohaselt kogutud andmetel. Teatavaid impordiandmeid ei võetud arvesse, sest kättesaadava teabe alusel ei ole need seotud vaatlusaluse tootega.

| (101) | Hinnanguliselt kasvas muudest kolmandatest riikidest pärit import 63 %, suurenedes 11 000 tonnilt 2006. aastal ligikaudu 18 500 tonnini uurimisperioodil. Nendest riikidest pärit impordi turuosa kasvas 6,6 %-lt (2006) 14,4 %-ni uurimisperioodil. Muudest kolmandatest riikidest imporditud toodete keskmine hind suurenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel 42 %. Põhilised impordipartnerid olid Hiina Rahvavabariik (edaspidi „Hiina”), Venemaa, Jaapan ja Mehhiko – need olid ainsad riigid, mille turuosa oli uurimisperioodil suurem kui 1 %. Nimetatud riikidest pärinevat importi analüüsitakse allpool põhjendustes. Ülejäänud üheksast riigist pärit impordi turuosa oli kokku umbes 2 % ja seda importi rohkem ei analüüsita. |
| --- | --- |

(101)

Hinnanguliselt kasvas muudest kolmandatest riikidest pärit import 63 %, suurenedes 11 000 tonnilt 2006. aastal ligikaudu 18 500 tonnini uurimisperioodil. Nendest riikidest pärit impordi turuosa kasvas 6,6 %-lt (2006) 14,4 %-ni uurimisperioodil. Muudest kolmandatest riikidest imporditud toodete keskmine hind suurenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel 42 %. Põhilised impordipartnerid olid Hiina Rahvavabariik (edaspidi „Hiina”), Venemaa, Jaapan ja Mehhiko – need olid ainsad riigid, mille turuosa oli uurimisperioodil suurem kui 1 %. Nimetatud riikidest pärinevat importi analüüsitakse allpool põhjendustes. Ülejäänud üheksast riigist pärit impordi turuosa oli kokku umbes 2 % ja seda importi rohkem ei analüüsita.

| (102) | Hiinast pärit impordi turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil 2,4 protsendipunkti (0,2 %-lt 2,6 %-ni). Kättesaadava teabe põhjal oli selle impordi hinnatase madalam kui liidu tootmisharu ja ka Indiast pärit impordi hinnatase. |
| --- | --- |

(102)

Hiinast pärit impordi turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil 2,4 protsendipunkti (0,2 %-lt 2,6 %-ni). Kättesaadava teabe põhjal oli selle impordi hinnatase madalam kui liidu tootmisharu ja ka Indiast pärit impordi hinnatase.

| (103) | Venemaalt pärit impordi turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil 4,2 protsendipunkti (1,9 %-lt 6,1 %-ni). Kättesaadava teabe põhjal oli selle impordi hinnatase veidi madalam kui liidu tootmisharu oma, aga kõrgem kui Indiast pärit impordi hinnatase. |
| --- | --- |

(103)

Venemaalt pärit impordi turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil 4,2 protsendipunkti (1,9 %-lt 6,1 %-ni). Kättesaadava teabe põhjal oli selle impordi hinnatase veidi madalam kui liidu tootmisharu oma, aga kõrgem kui Indiast pärit impordi hinnatase.

| (104) | Jaapanist pärit impordi turuosa kahanes vaatlusalusel perioodil 0,4 protsendipunkti (2,0 %-lt 1,6 %-ni). Kättesaadava teabe põhjal oli selle impordi hinnatase liidu tootmisharu omaga sarnane või sellest kõrgem ja kõrgem kui Indiast pärit impordi hinnatase. |
| --- | --- |

(104)

Jaapanist pärit impordi turuosa kahanes vaatlusalusel perioodil 0,4 protsendipunkti (2,0 %-lt 1,6 %-ni). Kättesaadava teabe põhjal oli selle impordi hinnatase liidu tootmisharu omaga sarnane või sellest kõrgem ja kõrgem kui Indiast pärit impordi hinnatase.

| (105) | Mehhikost pärit impordi turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil 1,0 protsendipunkti (0,9 %-lt 1,9 %-ni). Kättesaadava teabe põhjal oli selle impordi hinnatase kõrgem kui liidu tootmisharu oma ja kõrgem kui Indiast pärit impordi hinnatase. |
| --- | --- |

(105)

Mehhikost pärit impordi turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil 1,0 protsendipunkti (0,9 %-lt 1,9 %-ni). Kättesaadava teabe põhjal oli selle impordi hinnatase kõrgem kui liidu tootmisharu oma ja kõrgem kui Indiast pärit impordi hinnatase.

| (106) | Kokkuvõttes ei saa välistada, et Hiinast ja Venemaalt pärineva impordi areng võis teataval määral kaasa aidata liidu tootmisharu turuosa vähenemisele. Arvestades aga impordistatistika üldist laadi, mis ei võimalda teha sellist hinnavõrdlust tooteliigi järgi, nagu oli võimalik teha India puhul tänu eksportivalt tootjalt saadud üksikasjalikele andmetele, ei saa Hiinast ja Venemaalt pärineva impordi mõju täpselt kindlaks määrata.

  Tabel 15 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Muudest riikidest pärit impordi maht (tonnides) | 11 289 | 11 243 | 19 158 | 18 443 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 100 | 170 | 163 |
| Muudest riikidest pärit impordi turuosa | 6,6 % | 6,6 % | 11,3 % | 14,4 % |
| Muudest riikidest pärit impordi hinnad (eurot/tonn) | 2 467 | 3 020 | 3 403 | 3 508 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 122 | 138 | 142 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| Hiinast pärit impordi maht (tonnides) | 421 | 659 | 2 828 | 3 380 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 157 | 672 | 804 |
| Hiinast pärit impordi turuosa | 0,2 % | 0,4 % | 1,7 % | 2,6 % |
| Hiinast pärit impordi hind (eurot/tonn) | 1 983 | 2 272 | 2 818 | 2 969 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 115 | 142 | 150 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| Venemaalt pärit impordi maht (tonnides) | 3 196 | 2 887 | 8 441 | 7 821 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 90 | 264 | 245 |
| Venemaalt pärit impordi turuosa | 1,9 % | 1,7 % | 5,0 % | 6,1 % |
| Venemaalt pärit impordi hind (eurot/tonn) | 2 379 | 2 969 | 3 323 | 3 447 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 125 | 140 | 145 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| Jaapanist pärit impordi maht (tonnides) | 3 391 | 2 223 | 3 731 | 2 090 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 66 | 110 | 62 |
| Jaapanist pärit impordi turuosa | 2,0 % | 1,3 % | 2,2 % | 1,6 % |
| Jaapanist pärit impordi hind (eurot/tonn) | 2 566 | 3 131 | 3 474 | 3 590 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 122 | 135 | 140 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| Mehhikost pärit impordi maht (tonnides) | 1 478 | 2 187 | 2 115 | 2 465 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 148 | 143 | 167 |
| Mehhikost pärit impordi turuosa | 0,9 % | 1,3 % | 1,2 % | 1,9 % |
| Mehhikost pärit impordi hind (eurot/tonn) | 2 634 | 3 629 | 4 510 | 4 554 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 138 | 171 | 173 |

(106)

Kokkuvõttes ei saa välistada, et Hiinast ja Venemaalt pärineva impordi areng võis teataval määral kaasa aidata liidu tootmisharu turuosa vähenemisele. Arvestades aga impordistatistika üldist laadi, mis ei võimalda teha sellist hinnavõrdlust tooteliigi järgi, nagu oli võimalik teha India puhul tänu eksportivalt tootjalt saadud üksikasjalikele andmetele, ei saa Hiinast ja Venemaalt pärineva impordi mõju täpselt kindlaks määrata.

Tabel 15

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Muudest riikidest pärit impordi maht (tonnides)

11 289

11 243

19 158

18 443

Indeks (2006 = 100)

100

100

170

163

Muudest riikidest pärit impordi turuosa

6,6 %

6,6 %

11,3 %

14,4 %

Muudest riikidest pärit impordi hinnad (eurot/tonn)

2 467

3 020

3 403

3 508

Indeks (2006 = 100)

100

122

138

142

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Hiinast pärit impordi maht (tonnides)

421

659

2 828

3 380

Indeks (2006 = 100)

100

157

672

804

Hiinast pärit impordi turuosa

0,2 %

0,4 %

1,7 %

2,6 %

Hiinast pärit impordi hind (eurot/tonn)

1 983

2 272

2 818

2 969

Indeks (2006 = 100)

100

115

142

150

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Venemaalt pärit impordi maht (tonnides)

3 196

2 887

8 441

7 821

Indeks (2006 = 100)

100

90

264

245

Venemaalt pärit impordi turuosa

1,9 %

1,7 %

5,0 %

6,1 %

Venemaalt pärit impordi hind (eurot/tonn)

2 379

2 969

3 323

3 447

Indeks (2006 = 100)

100

125

140

145

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Jaapanist pärit impordi maht (tonnides)

3 391

2 223

3 731

2 090

Indeks (2006 = 100)

100

66

110

62

Jaapanist pärit impordi turuosa

2,0 %

1,3 %

2,2 %

1,6 %

Jaapanist pärit impordi hind (eurot/tonn)

2 566

3 131

3 474

3 590

Indeks (2006 = 100)

100

122

135

140

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Mehhikost pärit impordi maht (tonnides)

1 478

2 187

2 115

2 465

Indeks (2006 = 100)

100

148

143

167

Mehhikost pärit impordi turuosa

0,9 %

1,3 %

1,2 %

1,9 %

Mehhikost pärit impordi hind (eurot/tonn)

2 634

3 629

4 510

4 554

Indeks (2006 = 100)

100

138

171

173

6.   Järeldused

| (107) | Nagu on näidatud põhjenduses 75, kahekordistus vaatlusalusest riigist pärit impordi maht 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel. Arvestades seda, et tarbimine langes samal perioodil ligikaudu 25 %, tõi see kaasa India eksportijate turuosa järsu suurenemise 2006. aasta 1,5 % tasemelt umbes 5,0 %-ni uurimisperioodil. Ehkki liitu müüdud India toodete ekspordihinnad tõusid vaatlusalusel perioodil märgatavalt turul valitsenud üldise kõrge hinnataseme tõttu, toimus ikkagi liidu tootmisharu hindade allalöömine. |
| --- | --- |

(107)

Nagu on näidatud põhjenduses 75, kahekordistus vaatlusalusest riigist pärit impordi maht 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel. Arvestades seda, et tarbimine langes samal perioodil ligikaudu 25 %, tõi see kaasa India eksportijate turuosa järsu suurenemise 2006. aasta 1,5 % tasemelt umbes 5,0 %-ni uurimisperioodil. Ehkki liitu müüdud India toodete ekspordihinnad tõusid vaatlusalusel perioodil märgatavalt turul valitsenud üldise kõrge hinnataseme tõttu, toimus ikkagi liidu tootmisharu hindade allalöömine.

| (108) | Dumpinguvastastest ja tasakaalustavatest meetmetest hoolimata arenesid mitmed olulised näitajad 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel negatiivses suunas: tootmis- ja müügimaht vähenesid vastavalt 29 % ja 39 %, tootmisvõimsuse rakendusaste langes 28 % ning langesid ka tööhõive ja tootlikkuse tasemed. Kuigi seda negatiivset arengut saab osaliselt seletada tarbimise järsu vähenemisega (umbes 25 % langus vaatlusalusel perioodil), tuleb liidu tootmisharu turuosa olulise vähenemise (15,9 protsendipunkti 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel) põhjusi otsida ka Indiast pärineva impordi turuosa pidevas suurenemises. |
| --- | --- |

(108)

Dumpinguvastastest ja tasakaalustavatest meetmetest hoolimata arenesid mitmed olulised näitajad 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel negatiivses suunas: tootmis- ja müügimaht vähenesid vastavalt 29 % ja 39 %, tootmisvõimsuse rakendusaste langes 28 % ning langesid ka tööhõive ja tootlikkuse tasemed. Kuigi seda negatiivset arengut saab osaliselt seletada tarbimise järsu vähenemisega (umbes 25 % langus vaatlusalusel perioodil), tuleb liidu tootmisharu turuosa olulise vähenemise (15,9 protsendipunkti 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel) põhjusi otsida ka Indiast pärineva impordi turuosa pidevas suurenemises.

| (109) | Mis puudutab uurimisperioodil täheldatud suhteliselt kõrget kasumitaset, siis see tulenes peamiselt jätkuvalt kõrgest hinnatasemest, mille põhjusi on selgitatud põhjenduses 88. Siinkohal tehakse järeldus, et liidu tootmisharu olukord halvenes kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ja et uurimisperioodi lõpuks oli liidu tootmisharu ebakindlas seisus hoolimata suhteliselt kõrgest kasumitasemest. Samas takistas liidu tootjate jõupingutusi müügimahtude ja hinnataseme säilitamiseks kahaneva nõudluse kontekstis asjaolu, et India subsideeritud imporditoodete pakkumine ühe suurenes. |
| --- | --- |

(109)

Mis puudutab uurimisperioodil täheldatud suhteliselt kõrget kasumitaset, siis see tulenes peamiselt jätkuvalt kõrgest hinnatasemest, mille põhjusi on selgitatud põhjenduses 88. Siinkohal tehakse järeldus, et liidu tootmisharu olukord halvenes kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ja et uurimisperioodi lõpuks oli liidu tootmisharu ebakindlas seisus hoolimata suhteliselt kõrgest kasumitasemest. Samas takistas liidu tootjate jõupingutusi müügimahtude ja hinnataseme säilitamiseks kahaneva nõudluse kontekstis asjaolu, et India subsideeritud imporditoodete pakkumine ühe suurenes.

F.   KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE VÕIMALIKKUS

1.   Sissejuhatavad märkused

| (110) | Nagu juba selgitatud, võimaldas tasakaalustavate meetmete kehtestamine liidu tootmisharul kahjust vaid teataval määral üle saada. Kui aga vaatlusalusel perioodil liidus valitsenud kõrge tarbimise tase uurimisperioodil langes, oli liidu tootmisharu ebakindlas ja haavatavas olukorras, mida endiselt negatiivselt ohustas Indiast pärit subsideeritud import. Uurimisperioodi lõpus oli eriti nõrk liidu tootmisharu suutlikkus kasvanud kulusid tasa teenida. |
| --- | --- |

(110)

Nagu juba selgitatud, võimaldas tasakaalustavate meetmete kehtestamine liidu tootmisharul kahjust vaid teataval määral üle saada. Kui aga vaatlusalusel perioodil liidus valitsenud kõrge tarbimise tase uurimisperioodil langes, oli liidu tootmisharu ebakindlas ja haavatavas olukorras, mida endiselt negatiivselt ohustas Indiast pärit subsideeritud import. Uurimisperioodi lõpus oli eriti nõrk liidu tootmisharu suutlikkus kasvanud kulusid tasa teenida.

2.   Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordimahtude ja -hindade seos liitu suunatud ekspordimahtude ja -hindadega

| (111) | Leiti, et ELi mittekuuluvatesse riikidesse müüdud India toodete keskmine ekspordihind oli madalam kui liitu müüdud toodete keskmine ekspordihind ja madalam ka siseturul kehtivatest hindadest. India eksportijad müüsid ELi mittekuuluvatesse riikidesse olulisi koguseid, mis moodustasid valdava osa kogu eksportmüügist. Seepärast leiti, et meetmete aegumisel oleks India eksportijatel ajend suunata olulised ekspordikogused muudest kolmandatest riikidest ümber atraktiivsemale liidu turule sellise hinnatasemega, mis isegi kolmandatele riikidele pakutavaid hinnatasemeid ületades jääks ikkagi madalamale liitu suunatud ekspordi praegusest hinnatasemest. |
| --- | --- |

(111)

Leiti, et ELi mittekuuluvatesse riikidesse müüdud India toodete keskmine ekspordihind oli madalam kui liitu müüdud toodete keskmine ekspordihind ja madalam ka siseturul kehtivatest hindadest. India eksportijad müüsid ELi mittekuuluvatesse riikidesse olulisi koguseid, mis moodustasid valdava osa kogu eksportmüügist. Seepärast leiti, et meetmete aegumisel oleks India eksportijatel ajend suunata olulised ekspordikogused muudest kolmandatest riikidest ümber atraktiivsemale liidu turule sellise hinnatasemega, mis isegi kolmandatele riikidele pakutavaid hinnatasemeid ületades jääks ikkagi madalamale liitu suunatud ekspordi praegusest hinnatasemest.

3.   Kasutamata tootmisvõimsus ja varud India turul

| (112) | Koostööd tegeval India tootjal on märkimisväärne kasutamata potentsiaal ja ta kavatses oma tootmisvõimsust 2010/2011. aastal suurendada. Seepärast eksisteerib võimalus liitu eksporditavate koguste oluliseks suurendamiseks, eriti seetõttu, et puuduvad märgid sellest, et kolmandate riikide turud või siseturg suudaksid vastu võtta täiendavat toodangut. |
| --- | --- |

(112)

Koostööd tegeval India tootjal on märkimisväärne kasutamata potentsiaal ja ta kavatses oma tootmisvõimsust 2010/2011. aastal suurendada. Seepärast eksisteerib võimalus liitu eksporditavate koguste oluliseks suurendamiseks, eriti seetõttu, et puuduvad märgid sellest, et kolmandate riikide turud või siseturg suudaksid vastu võtta täiendavat toodangut.

| (113) | Esialgsete järelduste avalikustamise järel esitatud märkustes väitis koostööd tegev India tootja, et tema kasutamata tootmisvõimsus tuleneb peamiselt majanduskriisist ja sellega seotud nõudluse vähenemisest. Sellegipoolest võib suure osa äriühingu kasutamata potentsiaalist kirjutada selle arvele, et tootja suurendas 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel märkimisväärselt oma tootmisvõimsust. Seda on kavas ka edaspidi suurendada. Samuti tuleb märkida, et turul on veel üks koostööst keeldunud India tootja, kelle tootmisvõimsus ja rakendusaste on sarnased ja kes teatas hiljuti kavatsusest oma tootmispotentsiaali veelgi rohkem suurendada. |
| --- | --- |

(113)

Esialgsete järelduste avalikustamise järel esitatud märkustes väitis koostööd tegev India tootja, et tema kasutamata tootmisvõimsus tuleneb peamiselt majanduskriisist ja sellega seotud nõudluse vähenemisest. Sellegipoolest võib suure osa äriühingu kasutamata potentsiaalist kirjutada selle arvele, et tootja suurendas 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel märkimisväärselt oma tootmisvõimsust. Seda on kavas ka edaspidi suurendada. Samuti tuleb märkida, et turul on veel üks koostööst keeldunud India tootja, kelle tootmisvõimsus ja rakendusaste on sarnased ja kes teatas hiljuti kavatsusest oma tootmispotentsiaali veelgi rohkem suurendada.

4.   Järeldused

| (114) | Asjaomase riigi tootjatel on võimalik suurendada ekspordimahtu ja/või suunata eksport ümber liidu turule. Pealegi on India toodete ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse eksportimisel liitu suunatud ekspordi hindadest madalamad. Uurimine näitas võrreldavate tooteliikide alusel, et koostööd tegev eksportiv tootja müüs vaatlusalust toodet madalamate hindadega kui liidu tootmisharu. Kõnealused madalad hinnad tõenäoliselt vähenevad kooskõlas muude riikide jaoks kehtivate madalamate hindadega. Selline hinnakujundus koos asjaomase riigi eksportijate suutlikkusega tarnida vaatlusalust toodet liidu turule suurtes kogustes avaldaks liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale tõenäoliselt negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(114)

Asjaomase riigi tootjatel on võimalik suurendada ekspordimahtu ja/või suunata eksport ümber liidu turule. Pealegi on India toodete ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse eksportimisel liitu suunatud ekspordi hindadest madalamad. Uurimine näitas võrreldavate tooteliikide alusel, et koostööd tegev eksportiv tootja müüs vaatlusalust toodet madalamate hindadega kui liidu tootmisharu. Kõnealused madalad hinnad tõenäoliselt vähenevad kooskõlas muude riikide jaoks kehtivate madalamate hindadega. Selline hinnakujundus koos asjaomase riigi eksportijate suutlikkusega tarnida vaatlusalust toodet liidu turule suurtes kogustes avaldaks liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale tõenäoliselt negatiivset mõju.

| (115) | Nagu eespool näidatud, on liidu tootmisharu olukord jätkuvalt haavatav ja ebakindel. Kui asjaomasest riigist pärit subsideeritud hindadega import suureneks, tooks see tõenäoliselt kaasa liidu tootmisharu müügi, turuosa ja müügihindade vähenemise ning finantsolukorra halvenemise esialgses uurimises täheldatud tasemeni. Selle põhjal tuleb järeldada, et meetmete tühistamise tagajärjeks oleks usutavasti niigi ebakindla olukorra halvenemine ja liidu tootmisharule tekitatud kahju kordumine. |
| --- | --- |

(115)

Nagu eespool näidatud, on liidu tootmisharu olukord jätkuvalt haavatav ja ebakindel. Kui asjaomasest riigist pärit subsideeritud hindadega import suureneks, tooks see tõenäoliselt kaasa liidu tootmisharu müügi, turuosa ja müügihindade vähenemise ning finantsolukorra halvenemise esialgses uurimises täheldatud tasemeni. Selle põhjal tuleb järeldada, et meetmete tühistamise tagajärjeks oleks usutavasti niigi ebakindla olukorra halvenemine ja liidu tootmisharule tekitatud kahju kordumine.

G.   LIIDU HUVID

1.   Sissejuhatus

| (116) | Vastavalt algmääruse artiklile 31 uuriti, kas olemasolevate tasakaalustavate meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, st liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest. |
| --- | --- |

(116)

Vastavalt algmääruse artiklile 31 uuriti, kas olemasolevate tasakaalustavate meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, st liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest.

| (117) | Tuleks meenutada, et esialgses uurimises jõuti seisukohale, et meetmete vastuvõtmine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, kus tasakaalustavad meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste tasakaalustavate meetmete mis tahes erakorralist negatiivset mõju asjaomastele isikutele. |
| --- | --- |

(117)

Tuleks meenutada, et esialgses uurimises jõuti seisukohale, et meetmete vastuvõtmine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, kus tasakaalustavad meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste tasakaalustavate meetmete mis tahes erakorralist negatiivset mõju asjaomastele isikutele.

| (118) | Sellest lähtuvalt uuriti, kas kahjustava subsideerimise jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustele vaatamata on kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järelduseni, et meetmete jätkuv kohaldamine ei ole antud juhul liidu huvides. |
| --- | --- |

(118)

Sellest lähtuvalt uuriti, kas kahjustava subsideerimise jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustele vaatamata on kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järelduseni, et meetmete jätkuv kohaldamine ei ole antud juhul liidu huvides.

2.   Liidu tootmisharu huvid

| (119) | Liidu tootmisharu on tõestanud, et tegemist on struktuuriliselt elujõulise tööstusharuga. Seda kinnitas selle tootmisharu majandusolukorra positiivne areng, mida täheldati pärast tasakaalustavate meetmete kehtestamist 2004. aastal. Eriti asjaolu, et liidu tootmisharu kasumlikkus suurenes paaril aastal enne uurimisperioodi, on teravas vastuolus meetmete kehtestamisele eelnenud olukorraga. Sellegipoolest on liidu tootmisharu turuosa tugevalt vähenenud, samas kui asjaomasest riigist pärit impordi turuosa on vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt kasvanud. Ilma kehtivate meetmeteta oleks liidu tootmisharu olukord tõenäoliselt veel halvem. |
| --- | --- |

(119)

Liidu tootmisharu on tõestanud, et tegemist on struktuuriliselt elujõulise tööstusharuga. Seda kinnitas selle tootmisharu majandusolukorra positiivne areng, mida täheldati pärast tasakaalustavate meetmete kehtestamist 2004. aastal. Eriti asjaolu, et liidu tootmisharu kasumlikkus suurenes paaril aastal enne uurimisperioodi, on teravas vastuolus meetmete kehtestamisele eelnenud olukorraga. Sellegipoolest on liidu tootmisharu turuosa tugevalt vähenenud, samas kui asjaomasest riigist pärit impordi turuosa on vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt kasvanud. Ilma kehtivate meetmeteta oleks liidu tootmisharu olukord tõenäoliselt veel halvem.

3.   Importijate/kasutajate huvid

| (120) | Mitte ükski üheksast sõltumatust importijast, kellega ühendust võeti, ei avaldanud soovi koostööd teha. |
| --- | --- |

(120)

Mitte ükski üheksast sõltumatust importijast, kellega ühendust võeti, ei avaldanud soovi koostööd teha.

| (121) | Endast andis teada 17 kasutajat, kes esitasid küsimustiku vastused. Kuigi enamik kasutajaid ei olnud juba mitu aastat Indiast grafiitelektroode hankinud ja suhtusid seetõttu meetmete võimalikku pikendamisse neutraalselt, olid kuus kasutajat India elektroode teataval määral kasutanud. Neli kasutajat väitis, et meetmete pikendamine mõjuks konkurentsile negatiivselt. Ühendus Eurofer oli meetmete pikendamisele kategooriliselt vastu ja väitis, et meetmete kehtestamine põhjustas India eksportijate massilise lahkumise ELi turult. See ühendus väidab, et meetmete säilitamine takistaks terasetootjatel alternatiivsete tarneallikate leidmist ja kindlustaks liidu tootmisharule turgu valitseva, peaaegu duopoli seisundi. Meetmete kehtestamisele järgnenud India impordi areng on aga näidanud, et sellist massilist lahkumist ei toimunud, vaid import Indiast kasvas vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. Pealegi tõendas uurimine, et grafiitelektroode jõuab liidu turule üha rohkem muudest kolmandatest riikidest. Mis puudutab liidu tootmisharu turuosa, siis vähenes see vaatlusalusel perioodil ligikaudu 16 protsendipunkti (vt põhjendus 81). Veelgi enam, sama ühenduse väitel moodustavad grafiitelektroodid vaid suhteliselt väikese osa terasetootjate kogukuludest. |
| --- | --- |

(121)

Endast andis teada 17 kasutajat, kes esitasid küsimustiku vastused. Kuigi enamik kasutajaid ei olnud juba mitu aastat Indiast grafiitelektroode hankinud ja suhtusid seetõttu meetmete võimalikku pikendamisse neutraalselt, olid kuus kasutajat India elektroode teataval määral kasutanud. Neli kasutajat väitis, et meetmete pikendamine mõjuks konkurentsile negatiivselt. Ühendus Eurofer oli meetmete pikendamisele kategooriliselt vastu ja väitis, et meetmete kehtestamine põhjustas India eksportijate massilise lahkumise ELi turult. See ühendus väidab, et meetmete säilitamine takistaks terasetootjatel alternatiivsete tarneallikate leidmist ja kindlustaks liidu tootmisharule turgu valitseva, peaaegu duopoli seisundi. Meetmete kehtestamisele järgnenud India impordi areng on aga näidanud, et sellist massilist lahkumist ei toimunud, vaid import Indiast kasvas vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. Pealegi tõendas uurimine, et grafiitelektroode jõuab liidu turule üha rohkem muudest kolmandatest riikidest. Mis puudutab liidu tootmisharu turuosa, siis vähenes see vaatlusalusel perioodil ligikaudu 16 protsendipunkti (vt põhjendus 81). Veelgi enam, sama ühenduse väitel moodustavad grafiitelektroodid vaid suhteliselt väikese osa terasetootjate kogukuludest.

| (122) | Peale selle meenutatakse, et esialgses uurimises leiti, et meetmete kehtestamine ei mõjutaks oluliselt kasutajaid (10). Hoolimata meetmete viieaastasest kehtivusest hankisid liidu importijad/kasutajad tooteid jätkuvalt muu hulgas Indiast. Samuti ei esitatud mingeid tõendeid selle kohta, nagu oleks esinenud raskusi teiste allikate leidmisega. Uurides meetmete kehtestamise võimalikku mõju kasutajatele, jõuti esialgses uurimises järeldusele, et grafiitelektroodide hinna vähese mõju tõttu toodet kasutavates tööstusharudes on ebatõenäoline, et kõnealune hinnatõus avaldaks konkreetsele tööstusharule märkimisväärset mõju. Pärast meetmete kehtestamist ei leitud viiteid vastupidisele. Seetõttu järeldatakse, et tasakaalustavate meetmete säilitamine ei avalda liidu importijatele/kasutajatele tõenäoliselt erilist mõju. |
| --- | --- |

(122)

Peale selle meenutatakse, et esialgses uurimises leiti, et meetmete kehtestamine ei mõjutaks oluliselt kasutajaid (10). Hoolimata meetmete viieaastasest kehtivusest hankisid liidu importijad/kasutajad tooteid jätkuvalt muu hulgas Indiast. Samuti ei esitatud mingeid tõendeid selle kohta, nagu oleks esinenud raskusi teiste allikate leidmisega. Uurides meetmete kehtestamise võimalikku mõju kasutajatele, jõuti esialgses uurimises järeldusele, et grafiitelektroodide hinna vähese mõju tõttu toodet kasutavates tööstusharudes on ebatõenäoline, et kõnealune hinnatõus avaldaks konkreetsele tööstusharule märkimisväärset mõju. Pärast meetmete kehtestamist ei leitud viiteid vastupidisele. Seetõttu järeldatakse, et tasakaalustavate meetmete säilitamine ei avalda liidu importijatele/kasutajatele tõenäoliselt erilist mõju.

4.   Järeldused

| (123) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et puuduvad veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste tasakaalustavate meetmete säilitamise vastu. |
| --- | --- |

(123)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et puuduvad veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste tasakaalustavate meetmete säilitamise vastu.

H.   TASAKAALUSTAVAD MEETMED

| (124) | Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada olemasolevad meetmed. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Tehtud märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust. |
| --- | --- |

(124)

Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada olemasolevad meetmed. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Tehtud märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.

| (125) | Eelöeldu põhjal järeldatakse, et vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 2 tuleks jätkuvalt kohaldada tasakaalustavaid meetmeid teatava Indiast pärineva grafiitelektroodide impordi suhtes. Tuleb meenutada, et need meetmed seisnevad väärtuselistes tollimaksudes. |
| --- | --- |

(125)

Eelöeldu põhjal järeldatakse, et vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 2 tuleks jätkuvalt kohaldada tasakaalustavaid meetmeid teatava Indiast pärineva grafiitelektroodide impordi suhtes. Tuleb meenutada, et need meetmed seisnevad väärtuselistes tollimaksudes.

| (126) | Käesolevas määruses sätestatud individuaalseid tasakaalustavaid tollimakse kohaldatakse üksnes kõnealuste äriühingute ja seega nimetatud konkreetsete juriidiliste isikute toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Kui vaatlusalust toodet valmistab mõni teine äriühing, kelle nime ja aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohiks sellise impordi suhtes nimetatud määrasid kohaldada ning sellele kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(126)

Käesolevas määruses sätestatud individuaalseid tasakaalustavaid tollimakse kohaldatakse üksnes kõnealuste äriühingute ja seega nimetatud konkreetsete juriidiliste isikute toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Kui vaatlusalust toodet valmistab mõni teine äriühing, kelle nime ja aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohiks sellise impordi suhtes nimetatud määrasid kohaldada ning sellele kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (127) | Kõik taotlused individuaalsete tasakaalustavate tollimaksumäärade rakendamiseks (nt pärast juriidilise isiku nime muutmist või pärast uute tootmise või müügiga tegelevate üksuste loomist) tuleb viivitamata esitada komisjonile (11) koos kogu asjaomase teabega, eelkõige teave muudatuste kohta ettevõtte tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või kõnealuste tootmis- ja müügiüksustega. Vajaduse korral ajakohastatakse määruses nimetatud äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimakse, |
| --- | --- |

(127)

Kõik taotlused individuaalsete tasakaalustavate tollimaksumäärade rakendamiseks (nt pärast juriidilise isiku nime muutmist või pärast uute tootmise või müügiga tegelevate üksuste loomist) tuleb viivitamata esitada komisjonile (11) koos kogu asjaomase teabega, eelkõige teave muudatuste kohta ettevõtte tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või kõnealuste tootmis- ja müügiüksustega. Vajaduse korral ajakohastatakse määruses nimetatud äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimakse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärit, CN-koodi ex 8545 11 00 (TARIC-kood 8545110010) alla kuuluvate, elektriahjudes kasutatavate grafiitelektroodide näivtihedusega 1,65 g/cm3 või rohkem ja elektritakistusega 6,0 μΩ.m või vähem ning nimetatud elektroodide jaoks vajalike, CN-koodi ex 8545 90 90 (TARIC-kood 8545909010) alla kuuluvate niplite impordi suhtes, olenemata sellest, kas neid imporditakse koos või eraldi.

2.   Tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on lõikes 1 kirjeldatud ja allpool nimetatud tootjate valmistatud toodete puhul järgmine:

| Äriühing | Lõplik tollimaks
  (%) | TARICi lisa kood |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal | 6,3 | A530 |
| HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh | 7,0 | A531 |
| Kõik muud äriühingud | 7,2 | A999 |

Äriühing

Lõplik tollimaks

(%)

TARICi lisa kood

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal

6,3

A530

HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh

7,0

A531

Kõik muud äriühingud

7,2

A999

3.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. detsember 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

K. PEETERS

---

(1)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

1

(2)  ELT L 295, 18.9.2004, lk 4.

2

(3)  ELT L 295, 18.9.2004, lk 10.

3

(4)  ELT L 350, 30.12.2008, lk 24.

4

(5)  ELT C 34, 11.2.2009, lk 11.

5

(6)  ELT C 224, 17.9.2009, lk 24.

6

(7)  ELT C 224, 17.9.2009, lk 20.

7

(8)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

8

(9)  Komisjoni 19. mai 2004. aasta määruse (EÜ) nr 1008/2004 (millega kehtestatakse ajutine subsiidiumidevastane tollimaks teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes) (ELT L 183, 20.5.2004, lk 35) põhjendus 132.

9

(10)  Vt komisjoni määruse (EÜ) nr 1008/2004 (ELT L 183, 20.5.2004, lk 35) põhjendus 150 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1628/2004 (ELT L 295, 18.9.2004, lk 4) põhjendus 30.

10

(11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

11

---

| 16.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/17

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1186/2010,

13. detsember 2010,

millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 2, 5 ja 6,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Pärast dumpinguvastase uurimise (edaspidi „esialgne uurimine”) läbiviimist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1629/2004 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Indiast pärit CN-koodi ex 8545 11 00 alla kuuluvate grafiitelektroodide ja nende elektroodide jaoks vajalike, CN-koodi ex 8545 90 90 alla kuuluvate niplite impordi suhtes (edaspidi „lõplikud dumpinguvastased meetmed”). Meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksu (0 %) kujul. |
| --- | --- |

(1)

Pärast dumpinguvastase uurimise (edaspidi „esialgne uurimine”) läbiviimist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1629/2004 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Indiast pärit CN-koodi ex 8545 11 00 alla kuuluvate grafiitelektroodide ja nende elektroodide jaoks vajalike, CN-koodi ex 8545 90 90 alla kuuluvate niplite impordi suhtes (edaspidi „lõplikud dumpinguvastased meetmed”). Meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksu (0 %) kujul.

| (2) | Pärast subsiidiumivastase uurimise läbiviimist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1628/2004 (3) lõpliku tasakaalustava tollimaksu teatavate Indiast pärit CN-koodi ex 8545 11 00 alla kuuluvate grafiitelektroodide ja nende elektroodide jaoks vajalike, CN-koodi ex 8545 90 90 alla kuuluvate niplite impordi suhtes (edaspidi „lõplikud tasakaalustavad meetmed”). Meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksu (15,7 %) kujul, v.a ühe äriühingu puhul, millele määrati tollimaks suurusega 7 %. |
| --- | --- |

(2)

Pärast subsiidiumivastase uurimise läbiviimist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1628/2004 (3) lõpliku tasakaalustava tollimaksu teatavate Indiast pärit CN-koodi ex 8545 11 00 alla kuuluvate grafiitelektroodide ja nende elektroodide jaoks vajalike, CN-koodi ex 8545 90 90 alla kuuluvate niplite impordi suhtes (edaspidi „lõplikud tasakaalustavad meetmed”). Meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksu (15,7 %) kujul, v.a ühe äriühingu puhul, millele määrati tollimaks suurusega 7 %.

| (3) | Pärast tasakaalustavate meetmete ex officio osalist vahepealset läbivaatamist muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 1354/2008 (4) määrust (EÜ) nr 1628/2004 ja määrust (EÜ) nr 1629/2004. Lõpliku tasakaalustava tollimaksu määrad kehtestati 6,3 % ja 7,0 % individuaalselt nimetatud eksportijatelt pärineva impordi suhtes, kusjuures kõigile teistele kehtestati jääktollimaksumäär 7,2 %. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määraks kehtestati 9,4 % ja 0 % individuaalselt nimetatud eksportijatelt pärineva impordi suhtes, kusjuures kõigile teistele kehtestati jääktollimaksumäär 8,5 %. |
| --- | --- |

(3)

Pärast tasakaalustavate meetmete ex officio osalist vahepealset läbivaatamist muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 1354/2008 (4) määrust (EÜ) nr 1628/2004 ja määrust (EÜ) nr 1629/2004. Lõpliku tasakaalustava tollimaksu määrad kehtestati 6,3 % ja 7,0 % individuaalselt nimetatud eksportijatelt pärineva impordi suhtes, kusjuures kõigile teistele kehtestati jääktollimaksumäär 7,2 %. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määraks kehtestati 9,4 % ja 0 % individuaalselt nimetatud eksportijatelt pärineva impordi suhtes, kusjuures kõigile teistele kehtestati jääktollimaksumäär 8,5 %.

2.   Taotlus meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks

| (4) | Pärast kehtivate lõplike dumpinguvastaste tollimaksude eelseisva aegumise teadaande avaldamist (5) sai komisjon 18. juunil 2009 taotluse nende meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. Taotluse esitasid Euroopa Liidu kolm tootjat: Graftech International, SGL Carbon GmbH ja Tokai ERFTCARBON GmbH (edaspidi „taotluse esitajad”), kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 90 % liidu teatavate grafiitelektroodisüsteemide kogutoodangust. |
| --- | --- |

(4)

Pärast kehtivate lõplike dumpinguvastaste tollimaksude eelseisva aegumise teadaande avaldamist (5) sai komisjon 18. juunil 2009 taotluse nende meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. Taotluse esitasid Euroopa Liidu kolm tootjat: Graftech International, SGL Carbon GmbH ja Tokai ERFTCARBON GmbH (edaspidi „taotluse esitajad”), kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 90 % liidu teatavate grafiitelektroodisüsteemide kogutoodangust.

| (5) | Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu ja ELi tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise. |
| --- | --- |

(5)

Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu ja ELi tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

3.   Meetmete aegumise läbivaatamise algatamine

| (6) | Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 17. septembril 2009Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (6) (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. |
| --- | --- |

(6)

Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 17. septembril 2009Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (6) (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

4.   Paralleelne uurimine

| (7) | Lisaks andis komisjon 17. septembril 2009Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (7) teada oma kavatsusest algatada lõplike tasakaalustavate meetmete aegumise läbivaatamine vastavalt nõukogu 11. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 597/2009 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (8) (edaspidi „subsiidiumivastane algmäärus”) artiklile 18. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks andis komisjon 17. septembril 2009Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (7) teada oma kavatsusest algatada lõplike tasakaalustavate meetmete aegumise läbivaatamine vastavalt nõukogu 11. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 597/2009 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (8) (edaspidi „subsiidiumivastane algmäärus”) artiklile 18.

5.   Uurimine

5.1.   Uurimisperiood

| (8) | Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundade uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(8)

Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundade uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

5.2.   Uurimisega seotud isikud

| (9) | Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ja eksportriigi esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ja eksportriigi esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (10) | Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(10)

Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (11) | Arvestades sõltumatute importijate suurt arvu, peeti vajalikuks kontrollida, kas tuleks teostada väljavõtteline uuring kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valim moodustada, paluti eespool nimetatud isikutel vastavalt algmääruse artiklile 17 endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamiste algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Ükski sõltumatu importija ei avaldanud aga soovi koostööd teha. Seetõttu ei peetud valimi moodustamist vajalikuks. |
| --- | --- |

(11)

Arvestades sõltumatute importijate suurt arvu, peeti vajalikuks kontrollida, kas tuleks teostada väljavõtteline uuring kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valim moodustada, paluti eespool nimetatud isikutel vastavalt algmääruse artiklile 17 endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamiste algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Ükski sõltumatu importija ei avaldanud aga soovi koostööd teha. Seetõttu ei peetud valimi moodustamist vajalikuks.

| (12) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele huvitatud isikutele ja neile, kes olid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada andnud. Vastused laekusid kolmelt liidu tootjate rühmituselt (st taotluse esitajatelt), ühelt eksportivalt tootjalt ja 17 kasutajalt. Ükski importija ei vastanud küsimustikule ja ükski muu importija ei andnud uurimise käigus komisjonile mingit teavet ega andnud endast teada. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele huvitatud isikutele ja neile, kes olid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada andnud. Vastused laekusid kolmelt liidu tootjate rühmituselt (st taotluse esitajatelt), ühelt eksportivalt tootjalt ja 17 kasutajalt. Ükski importija ei vastanud küsimustikule ja ükski muu importija ei andnud uurimise käigus komisjonile mingit teavet ega andnud endast teada.

| (13) | Vaid üks kahest teadaolevast India eksportivast tootjast, nimelt HEG Limited (edaspidi „HEG”), tegi läbivaatamisel täielikku koostööd, vastates küsimustikule. Sellega seoses tuleb märkida, et esialgses uurimises oli kõnealuse äriühingu ametlik täisnimi Hindustan Electro Graphite Limited. Seejärel võttis äriühing oma nimeks HEG Limited. Teine esialgse uurimise raames koostööd teinud eksportiv tootja, Graphite India Limited (edaspidi „GIL”), otsustas käesoleva läbivaatamise käigus küsimustikule vastamisest loobuda. |
| --- | --- |

(13)

Vaid üks kahest teadaolevast India eksportivast tootjast, nimelt HEG Limited (edaspidi „HEG”), tegi läbivaatamisel täielikku koostööd, vastates küsimustikule. Sellega seoses tuleb märkida, et esialgses uurimises oli kõnealuse äriühingu ametlik täisnimi Hindustan Electro Graphite Limited. Seejärel võttis äriühing oma nimeks HEG Limited. Teine esialgse uurimise raames koostööd teinud eksportiv tootja, Graphite India Limited (edaspidi „GIL”), otsustas käesoleva läbivaatamise käigus küsimustikule vastamisest loobuda.

| (14) | Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse:






  a) | liidu tootjad







  — | SGL Carbon GmbH, Wiesbaden ja Meitingen, Saksamaa; |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse:

a)

liidu tootjad

—

SGL Carbon GmbH, Wiesbaden ja Meitingen, Saksamaa;

| — | Graftech Switzerland SA, Bussigny, Šveits; |
| --- | --- |

—

Graftech Switzerland SA, Bussigny, Šveits;

| — | Graftech Iberica S.L., Ororbia, Hispaania; |
| --- | --- |

—

Graftech Iberica S.L., Ororbia, Hispaania;

| — | Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Saksamaa;

| b) | eksportiv tootja Indias







  — | HEG Limited, Bhopal. |
| --- | --- | --- |

b)

eksportiv tootja Indias

—

HEG Limited, Bhopal.

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (15) | Läbivaatamisele kuuluv toode on sama mis esialgses uurimises, st Indiast pärit, CN-koodi ex 8545 11 00 alla kuuluvad elektriahjudes kasutatavad grafiitelektroodid, mille näivtihedus on 1,65 g/cm3 või rohkem ja elektritakistus 6,0 μ.Ω.m või vähem, ning nimetatud elektroodide jaoks vajalikud niplid, mis kuuluvad CN-koodi ex 8545 90 90 alla, olenemata sellest, kas neid imporditakse koos või eraldi (edaspidi „vaatlusalune toode”). |
| --- | --- |

(15)

Läbivaatamisele kuuluv toode on sama mis esialgses uurimises, st Indiast pärit, CN-koodi ex 8545 11 00 alla kuuluvad elektriahjudes kasutatavad grafiitelektroodid, mille näivtihedus on 1,65 g/cm3 või rohkem ja elektritakistus 6,0 μ.Ω.m või vähem, ning nimetatud elektroodide jaoks vajalikud niplid, mis kuuluvad CN-koodi ex 8545 90 90 alla, olenemata sellest, kas neid imporditakse koos või eraldi (edaspidi „vaatlusalune toode”).

| (16) | Uurimine (nagu esialgne uuriminegi) kinnitas, et vaatlusalune toode ja eksportiva tootja toodetud ja India siseturul müüdud tooted ning liidu tootjate toodetud ja liidus müüdud tooted on samade põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste ja kasutusaladega, ning seega loetakse need algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks. |
| --- | --- |

(16)

Uurimine (nagu esialgne uuriminegi) kinnitas, et vaatlusalune toode ja eksportiva tootja toodetud ja India siseturul müüdud tooted ning liidu tootjate toodetud ja liidus müüdud tooted on samade põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste ja kasutusaladega, ning seega loetakse need algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks.

C.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (17) | Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine või kordumine. |
| --- | --- |

(17)

Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine või kordumine.

1.   Üldosa

| (18) | Koostööd nõustus tegema üks eksportiv India tootja. Teine teadaolev eksportiv tootja ei teinud uurimise raames koostööd. |
| --- | --- |

(18)

Koostööd nõustus tegema üks eksportiv India tootja. Teine teadaolev eksportiv tootja ei teinud uurimise raames koostööd.

| (19) | Kui koostööd tegeva eksportiva tootja ekspordimahtu võrreldi Indiast liitu eksporditud toodete kogumahuga, ilmnes, et koostööd tegeva eksportiva tootja toodang moodustas uurimisperioodil valdava osa Indiast liitu saabunud impordist. Koostöö tase oli seega kõrge. |
| --- | --- |

(19)

Kui koostööd tegeva eksportiva tootja ekspordimahtu võrreldi Indiast liitu eksporditud toodete kogumahuga, ilmnes, et koostööd tegeva eksportiva tootja toodang moodustas uurimisperioodil valdava osa Indiast liitu saabunud impordist. Koostöö tase oli seega kõrge.

2.   Dumpinguhinnaga import uurimisperioodil

2.1.   Normaalväärtus

| (20) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuris komisjon esmalt, kas samasuguse toote müük sõltumatutele tarbijatele koostööd tegeva India eksportiva tootja siseturul oli tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht oli vähemalt 5 % vastavast liitu eksporditud toote kogumahust. |
| --- | --- |

(20)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuris komisjon esmalt, kas samasuguse toote müük sõltumatutele tarbijatele koostööd tegeva India eksportiva tootja siseturul oli tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht oli vähemalt 5 % vastavast liitu eksporditud toote kogumahust.

| (21) | Seejärel tehti kindlaks need äriühingu poolt omamaisel turul müüdud samasuguse toote liigid, mis olid liitu eksportimiseks müüdud tooteliikidega identsed või otseselt võrreldavad. Grafiitelektroodide tooteliikide määratlemisel võeti arvesse järgmisi üksikasju: i) kas elektroodi müüakse koos nipliga või ilma; ii) elektroodi läbimõõt ja iii) elektroodi pikkus. |
| --- | --- |

(21)

Seejärel tehti kindlaks need äriühingu poolt omamaisel turul müüdud samasuguse toote liigid, mis olid liitu eksportimiseks müüdud tooteliikidega identsed või otseselt võrreldavad. Grafiitelektroodide tooteliikide määratlemisel võeti arvesse järgmisi üksikasju: i) kas elektroodi müüakse koos nipliga või ilma; ii) elektroodi läbimõõt ja iii) elektroodi pikkus.

| (22) | Koostööd tegeva eksportiva tootja väitel tuleks identsete või otseselt võrreldavate grafiitelektroodisüsteemide liikide määratlemisel arvesse võtta ka asjaolu, et neid grafiitelektroodisüsteeme valmistatakse erineva kvaliteediga koksist (peamine toormaterjal). Tehti kindlaks, et äriühing kasutab tootmisprotsessis kahte erinevat tüüpi koksi: imporditud tippkvaliteediga nõeljat koksi ja tavalist koksi, mida hangitakse India turult. Samuti tehti kindlaks, et kasutatavast koksitüübist sõltuvad tootmiskulud ja lõpptoote hind. |
| --- | --- |

(22)

Koostööd tegeva eksportiva tootja väitel tuleks identsete või otseselt võrreldavate grafiitelektroodisüsteemide liikide määratlemisel arvesse võtta ka asjaolu, et neid grafiitelektroodisüsteeme valmistatakse erineva kvaliteediga koksist (peamine toormaterjal). Tehti kindlaks, et äriühing kasutab tootmisprotsessis kahte erinevat tüüpi koksi: imporditud tippkvaliteediga nõeljat koksi ja tavalist koksi, mida hangitakse India turult. Samuti tehti kindlaks, et kasutatavast koksitüübist sõltuvad tootmiskulud ja lõpptoote hind.

| (23) | Seetõttu jagas komisjon dumpingumarginaali arvutamisel õiglase hinnavõrdluse huvides iga tooteliigi madalamaks ja kõrgemaks tootekategooriaks. |
| --- | --- |

(23)

Seetõttu jagas komisjon dumpingumarginaali arvutamisel õiglase hinnavõrdluse huvides iga tooteliigi madalamaks ja kõrgemaks tootekategooriaks.

| (24) | Seejärel uuriti, kas koostööd tegeva eksportiva tootja omamaine müük oli iga tooteliigi puhul tüüpiline, s.o kas iga tooteliigi omamaine müük moodustas vähemalt 5 % sama tooteliigi müügist liitu. Kõnealuste tooteliikide puhul kontrolliti seejärel, kas toodet müüdi tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. |
| --- | --- |

(24)

Seejärel uuriti, kas koostööd tegeva eksportiva tootja omamaine müük oli iga tooteliigi puhul tüüpiline, s.o kas iga tooteliigi omamaine müük moodustas vähemalt 5 % sama tooteliigi müügist liitu. Kõnealuste tooteliikide puhul kontrolliti seejärel, kas toodet müüdi tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4.

| (25) | Kontrollimaks seda, kas iga tooteliigi omamaise tüüpilise müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, määrati kindlaks, kui suure osa kõnealuse tooteliigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele. Kõikidel juhtudel, kui konkreetse tooteliigi omamaine müük oli toimunud piisavates kogustes tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutati normaalväärtus lähtuvalt tegelikust omamaisest hinnast, milleks võeti selle tooteliigi uurimisperioodil toimunud kogu omamaise müügi kaalutud keskmine. |
| --- | --- |

(25)

Kontrollimaks seda, kas iga tooteliigi omamaise tüüpilise müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, määrati kindlaks, kui suure osa kõnealuse tooteliigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele. Kõikidel juhtudel, kui konkreetse tooteliigi omamaine müük oli toimunud piisavates kogustes tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutati normaalväärtus lähtuvalt tegelikust omamaisest hinnast, milleks võeti selle tooteliigi uurimisperioodil toimunud kogu omamaise müügi kaalutud keskmine.

| (26) | Tooteliikide puhul, mille omamaine müük ei olnud tüüpiline või ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutati normaalväärtus kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3. Normaalväärtuse arvutamiseks liideti eksporditud tooteliikide vajadusel korrigeeritud tootmiskuludele mõistlik müügi-, üld- ja halduskulude protsent ning mõistlik kasumimarginaal, tuginedes tegelikele andmetele samasuguse toote tootmise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta vaatlusaluste eksportivate tootjate poolt vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 esimesele lausele. |
| --- | --- |

(26)

Tooteliikide puhul, mille omamaine müük ei olnud tüüpiline või ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutati normaalväärtus kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3. Normaalväärtuse arvutamiseks liideti eksporditud tooteliikide vajadusel korrigeeritud tootmiskuludele mõistlik müügi-, üld- ja halduskulude protsent ning mõistlik kasumimarginaal, tuginedes tegelikele andmetele samasuguse toote tootmise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta vaatlusaluste eksportivate tootjate poolt vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 esimesele lausele.

2.2.   Ekspordihind

| (27) | Kuna koostööd tegeva India eksportiva tootja kogu eksportmüük liitu toimus otse sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal algmääruse artikli 2 lõike 8 alusel. |
| --- | --- |

(27)

Kuna koostööd tegeva India eksportiva tootja kogu eksportmüük liitu toimus otse sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal algmääruse artikli 2 lõike 8 alusel.

2.3.   Võrdlus

| (28) | Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi kaalutud keskmise eksporthinnaga nii tehasest hankimise kui ka samal kaubanduslikul tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse tegurite erinevusi, mis tõendatult mõjutavad hindu ja nende võrreldavust. Sellest tulenevalt kohandati vajaduse korral ja põhjendatud juhtudel transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, finantskulusid, pangale makstavaid tasusid ning taotluse esitaja tegelikke tasutud dumpinguvastaseid tollimakse. |
| --- | --- |

(28)

Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi kaalutud keskmise eksporthinnaga nii tehasest hankimise kui ka samal kaubanduslikul tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse tegurite erinevusi, mis tõendatult mõjutavad hindu ja nende võrreldavust. Sellest tulenevalt kohandati vajaduse korral ja põhjendatud juhtudel transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, finantskulusid, pangale makstavaid tasusid ning taotluse esitaja tegelikke tasutud dumpinguvastaseid tollimakse.

| (29) | Koostööd tegeva India eksportiva tootja väitel on käesoleval juhul imporditollimaksude hüvituskava (edaspidi „DEPB-kava”) näol tõepoolest tegemist tollimaksu tagastussüsteemiga, sest DEPB-litsentse kasutatakse eranditult grafiitelektroodisüsteemide valmistamisel kasutatavate toormaterjalide impordimaksude tasumiseks. Seetõttu tagastatakse toormaterjalidelt tasutud imporditollimaks toote eksportimisel, mis alandab ekspordihinda. Ettevõtja väitel tuleks seetõttu kohandada ka omamaiseid hindu, sest nende pealt ei hüvitata imporditollimaksu. Vastupidiselt väidetule näitas aga uurimine, et ettevõtja kasutas tollimaksuvabalt imporditud toormaterjale nii ekspordi- kui ka omamaisele turule suunatud grafiitelektroodisüsteemide valmistamiseks. Seetõttu ei mõjuta DEPB-kava kuidagi omamaisel turul müüdud ja eksporditud toodete hinnaerinevust ning kohandamine ei ole õigustatud. |
| --- | --- |

(29)

Koostööd tegeva India eksportiva tootja väitel on käesoleval juhul imporditollimaksude hüvituskava (edaspidi „DEPB-kava”) näol tõepoolest tegemist tollimaksu tagastussüsteemiga, sest DEPB-litsentse kasutatakse eranditult grafiitelektroodisüsteemide valmistamisel kasutatavate toormaterjalide impordimaksude tasumiseks. Seetõttu tagastatakse toormaterjalidelt tasutud imporditollimaks toote eksportimisel, mis alandab ekspordihinda. Ettevõtja väitel tuleks seetõttu kohandada ka omamaiseid hindu, sest nende pealt ei hüvitata imporditollimaksu. Vastupidiselt väidetule näitas aga uurimine, et ettevõtja kasutas tollimaksuvabalt imporditud toormaterjale nii ekspordi- kui ka omamaisele turule suunatud grafiitelektroodisüsteemide valmistamiseks. Seetõttu ei mõjuta DEPB-kava kuidagi omamaisel turul müüdud ja eksporditud toodete hinnaerinevust ning kohandamine ei ole õigustatud.

2.4.   Dumpingumarginaal

| (30) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Eelkirjeldatud meetodi kohaselt kindlaksmääratud dumpingumarginaal oli koostööd tegeva eksportiva tootja puhul 11–12 %. |
| --- | --- |

(30)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Eelkirjeldatud meetodi kohaselt kindlaksmääratud dumpingumarginaal oli koostööd tegeva eksportiva tootja puhul 11–12 %.

| (31) | Kõnealune äriühing väitis oma märkustes, mis ta esitas pärast nende oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, mille alusel kavatsetakse soovitada lõplike meetmete kehtestamist (edaspidi „lõplik avalikustamine”), et dumpingumarginaali arvutamine 12-kuulisest uurimisperioodist valitud nelja kuu põhjal oli kõrvalekaldumine esialgses uurimises kasutatud meetodist, mille puhul võeti arvesse kõiki uurimisperioodi 12 kuud. Ta väitis, et erineva arvutusmeetodi kasutamine suurendas tema dumpingumarginaali. |
| --- | --- |

(31)

Kõnealune äriühing väitis oma märkustes, mis ta esitas pärast nende oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, mille alusel kavatsetakse soovitada lõplike meetmete kehtestamist (edaspidi „lõplik avalikustamine”), et dumpingumarginaali arvutamine 12-kuulisest uurimisperioodist valitud nelja kuu põhjal oli kõrvalekaldumine esialgses uurimises kasutatud meetodist, mille puhul võeti arvesse kõiki uurimisperioodi 12 kuud. Ta väitis, et erineva arvutusmeetodi kasutamine suurendas tema dumpingumarginaali.

| (32) | Siinkohal tuletatakse meelde, et dumpingumarginaali arvutamine uurimisperioodi nelja kuu põhjal on arvutusmeetod, mida komisjon tavapäraselt kasutab meetmete aegumise läbivaatamises, et teha kindlaks dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosus. Kohapealne uurimine kinnitas, et neli kuud olid 12-kuulise perioodi suhtes representatiivsed. Sellele järeldusele jõuti nelja kuu kulusid ja hindu ülejäänud kaheksa kuu andmetega võrreldes. Pealegi olid need neli kuud kvartalite viimased kuud, mistõttu 12-kuuline periood oli ühtviisi hõlmatud. Komisjon ei ole seetõttu nõus väitega, nagu mõjutaks kasutatud meetod lõppjäreldust dumpingu esinemise kohta uurimisperioodil või suurendaks dumpingumarginaali. |
| --- | --- |

(32)

Siinkohal tuletatakse meelde, et dumpingumarginaali arvutamine uurimisperioodi nelja kuu põhjal on arvutusmeetod, mida komisjon tavapäraselt kasutab meetmete aegumise läbivaatamises, et teha kindlaks dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosus. Kohapealne uurimine kinnitas, et neli kuud olid 12-kuulise perioodi suhtes representatiivsed. Sellele järeldusele jõuti nelja kuu kulusid ja hindu ülejäänud kaheksa kuu andmetega võrreldes. Pealegi olid need neli kuud kvartalite viimased kuud, mistõttu 12-kuuline periood oli ühtviisi hõlmatud. Komisjon ei ole seetõttu nõus väitega, nagu mõjutaks kasutatud meetod lõppjäreldust dumpingu esinemise kohta uurimisperioodil või suurendaks dumpingumarginaali.

| (33) | Kuna teine teadaolev India eksportiv tootja keeldus koostööst, ei saanud tema puhul dumpingumarginaali arvutada. Läbivaatamistaotluse andmetel eksportis see ettevõtja oma tooteid liitu samuti dumpinguhindadega. Kuivõrd suurem osa Indiast pärit ekspordist oli seotud koostööd tegeva India eksportiva tootjaga, kelle puhul tehti kindlaks dumping, ning Eurostati andmetel on vaatlusaluse Indiast imporditud toote keskmine hind madalam kui koostööd tegeva äriühingu keskmine ekspordihind, leiab kinnitust dumpingu esinemine üleriigilisel tasandil. |
| --- | --- |

(33)

Kuna teine teadaolev India eksportiv tootja keeldus koostööst, ei saanud tema puhul dumpingumarginaali arvutada. Läbivaatamistaotluse andmetel eksportis see ettevõtja oma tooteid liitu samuti dumpinguhindadega. Kuivõrd suurem osa Indiast pärit ekspordist oli seotud koostööd tegeva India eksportiva tootjaga, kelle puhul tehti kindlaks dumping, ning Eurostati andmetel on vaatlusaluse Indiast imporditud toote keskmine hind madalam kui koostööd tegeva äriühingu keskmine ekspordihind, leiab kinnitust dumpingu esinemine üleriigilisel tasandil.

3.   Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

| (34) | Uurimisperioodil esinenud dumpingu analüüsist tulenevalt uuriti dumpingu kordumise tõenäosust. Kuna uurimise käigus tegi koostööd vaid üks eksportiv India tootja, tuginevad allpool esitatud järeldused vaid sellelt ainsalt koostööd tegevalt äriühingult saadud andmetele ja kättesaadavatele faktidele kooskõlas algmääruse artikliga 18, st Eurostati andmetele ja läbivaatamistaotlusele. |
| --- | --- |

(34)

Uurimisperioodil esinenud dumpingu analüüsist tulenevalt uuriti dumpingu kordumise tõenäosust. Kuna uurimise käigus tegi koostööd vaid üks eksportiv India tootja, tuginevad allpool esitatud järeldused vaid sellelt ainsalt koostööd tegevalt äriühingult saadud andmetele ja kättesaadavatele faktidele kooskõlas algmääruse artikliga 18, st Eurostati andmetele ja läbivaatamistaotlusele.

| (35) | Selles suhtes analüüsiti järgmisi elemente: eksportivate India tootjate kasutamata tootmisvõimsus, liidu turu atraktiivsus India tootjate jaoks ning kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad. |
| --- | --- |

(35)

Selles suhtes analüüsiti järgmisi elemente: eksportivate India tootjate kasutamata tootmisvõimsus, liidu turu atraktiivsus India tootjate jaoks ning kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad.

3.1.   Eksportijate kasutamata tootmisvõimsus

| (36) | Uurimine näitas, et koostööd tegeval India eksportival tootjal on kasutamata tootmisvõimsust. Äriühing on ka avalikult teatanud, et plaanib oma tootmisvõimsust suurendada. Samuti tuleks esile tuua, et äriühingul on ekspordisuunitlus ja et uurimisperioodil moodustas selle käibe valdavalt eksportmüük, millest oluline osa oli hoolimata kehtivatest meetmetest suunatud liitu. |
| --- | --- |

(36)

Uurimine näitas, et koostööd tegeval India eksportival tootjal on kasutamata tootmisvõimsust. Äriühing on ka avalikult teatanud, et plaanib oma tootmisvõimsust suurendada. Samuti tuleks esile tuua, et äriühingul on ekspordisuunitlus ja et uurimisperioodil moodustas selle käibe valdavalt eksportmüük, millest oluline osa oli hoolimata kehtivatest meetmetest suunatud liitu.

| (37) | Mis puudutab teist India eksportivat tootjat, siis läbivaatamistaotluse kohaselt on see äriühing meetmete kehtestamisest alates oma tootmisvõimsust juba suurendanud ja kavatseb veelgi suurendada. Seetõttu ei saa välistada, et see äriühing ei suunaks meetmete tühistamise korral lisandunud tootmisvõimsuse liidu turule. |
| --- | --- |

(37)

Mis puudutab teist India eksportivat tootjat, siis läbivaatamistaotluse kohaselt on see äriühing meetmete kehtestamisest alates oma tootmisvõimsust juba suurendanud ja kavatseb veelgi suurendada. Seetõttu ei saa välistada, et see äriühing ei suunaks meetmete tühistamise korral lisandunud tootmisvõimsuse liidu turule.

3.2.   ELi turu atraktiivsus

| (38) | ELi turu atraktiivsust näitab tõsiasi, et dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete kehtestamine ei peatanud Indiast pärit ekspordi laienemist. Vastupidi, viimase kolme aasta jooksul on Indiast pärinev eksport rohkem kui kahekordistunud ja selle turuosa ELis on kasvanud üle kolme korra. Samuti tuleks rõhutada, et samal perioodil kerkis hinnatase liidu turul 40 %. |
| --- | --- |

(38)

ELi turu atraktiivsust näitab tõsiasi, et dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete kehtestamine ei peatanud Indiast pärit ekspordi laienemist. Vastupidi, viimase kolme aasta jooksul on Indiast pärinev eksport rohkem kui kahekordistunud ja selle turuosa ELis on kasvanud üle kolme korra. Samuti tuleks rõhutada, et samal perioodil kerkis hinnatase liidu turul 40 %.

3.3.   Ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse

| (39) | Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi osas näitas uurimine, et uurimisperioodil olid koostööd tegeva äriühingu tehasest hankimise tasandi ekspordihinnad madalamad sellise ELi suunatud ekspordi hindadest, mille puhul oli avastatud dumping. Seepärast võib eeldada, et meetmete tühistamisel suunaks koostööd tegev eksportiv tootja siinse turu atraktiivsuse tõttu vähemalt osa oma ekspordist ELi. |
| --- | --- |

(39)

Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi osas näitas uurimine, et uurimisperioodil olid koostööd tegeva äriühingu tehasest hankimise tasandi ekspordihinnad madalamad sellise ELi suunatud ekspordi hindadest, mille puhul oli avastatud dumping. Seepärast võib eeldada, et meetmete tühistamisel suunaks koostööd tegev eksportiv tootja siinse turu atraktiivsuse tõttu vähemalt osa oma ekspordist ELi.

3.4.   Järeldus dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta

| (40) | Eespool kirjeldatu alusel võib teha järelduse, et Indiast pärit eksport toimub siiani dumpinguhindadega ja et praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete tühistamise korral on dumpingu jätkumine liidu turul tõenäoline. India tootjate kasutamata tootmisvõimsust ja liidu turu atraktiivsust arvestades ilmneb, et India eksportivatel tootjatel oleks soodne suurendada dumpinguhindadega eksporti liidu turule, vähemalt mis puudutab koostööd tegevat eksportivat tootjat. |
| --- | --- |

(40)

Eespool kirjeldatu alusel võib teha järelduse, et Indiast pärit eksport toimub siiani dumpinguhindadega ja et praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete tühistamise korral on dumpingu jätkumine liidu turul tõenäoline. India tootjate kasutamata tootmisvõimsust ja liidu turu atraktiivsust arvestades ilmneb, et India eksportivatel tootjatel oleks soodne suurendada dumpinguhindadega eksporti liidu turule, vähemalt mis puudutab koostööd tegevat eksportivat tootjat.

D.   ELi TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

1.   ELi toodang

| (41) | Liidus valmistab samasugust toodet viis äriühingut või kontserni, kelle toodang moodustab samasuguse toote kogutoodangu liidus algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(41)

Liidus valmistab samasugust toodet viis äriühingut või kontserni, kelle toodang moodustab samasuguse toote kogutoodangu liidus algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

2.   Liidu tootmisharu

| (42) | Kaks viiest kontsernist ei toetanud taotlust ega teinud läbivaatamisega seotud uurimises koostööd, jättes küsimustiku vastused esitamata. Taotluse esitasid ja koostööd tegid järgmised kolm tootjate rühmitust: Graftech International, SGL Carbon GmbH ja Tokai ERFTCARBON GmbH. |
| --- | --- |

(42)

Kaks viiest kontsernist ei toetanud taotlust ega teinud läbivaatamisega seotud uurimises koostööd, jättes küsimustiku vastused esitamata. Taotluse esitasid ja koostööd tegid järgmised kolm tootjate rühmitust: Graftech International, SGL Carbon GmbH ja Tokai ERFTCARBON GmbH.

| (43) | Need kolm tootjate rühmitust annavad suurema osa liidu samasuguse toote kogutoodangust, kuna nende toodang moodustab üle 90 % teatavate grafiitelektroodisüsteemide liidu kogutoodangust, nagu on märgitud eespool põhjenduses 4. Seega moodustavad need tootjad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning edaspidi kasutatakse neile viitamisel väljendit „liidu tootmisharu”. |
| --- | --- |

(43)

Need kolm tootjate rühmitust annavad suurema osa liidu samasuguse toote kogutoodangust, kuna nende toodang moodustab üle 90 % teatavate grafiitelektroodisüsteemide liidu kogutoodangust, nagu on märgitud eespool põhjenduses 4. Seega moodustavad need tootjad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning edaspidi kasutatakse neile viitamisel väljendit „liidu tootmisharu”.

E.   OLUKORD LIIDU TURUL

1.   Sissejuhatavad märkused

| (44) | Kuna uurimises osales vaid üks vaatlusalust toodet eksportiv India tootja, ei esitatud vaatlusaluse Indiast pärit toote ELi impordi kohta täpseid arvandmeid, et säilitada konfidentsiaalsus vastavalt algmääruse artiklile 19. |
| --- | --- |

(44)

Kuna uurimises osales vaid üks vaatlusalust toodet eksportiv India tootja, ei esitatud vaatlusaluse Indiast pärit toote ELi impordi kohta täpseid arvandmeid, et säilitada konfidentsiaalsus vastavalt algmääruse artiklile 19.

| (45) | Olukord grafiitelektroodisüsteemide tööstuses on tihedalt seotud olukorraga terasesektoris, sest grafiitelektroode kasutavad peamiselt elektrotehnilise terase tootjad. Sellega seoses tuleb märkida, et 2007. aastal ja 2008. aasta kolmes esimeses kvartalis valitsesid teraseturul ja seetõttu ka grafiitelektroodide turul väga soodsad tingimused. |
| --- | --- |

(45)

Olukord grafiitelektroodisüsteemide tööstuses on tihedalt seotud olukorraga terasesektoris, sest grafiitelektroode kasutavad peamiselt elektrotehnilise terase tootjad. Sellega seoses tuleb märkida, et 2007. aastal ja 2008. aasta kolmes esimeses kvartalis valitsesid teraseturul ja seetõttu ka grafiitelektroodide turul väga soodsad tingimused.

| (46) | Arvesse tuleb võtta seda, et grafiitelektroodide müügimaht muutub üldjoontes kooskõlas terasetoodanguga. Kuid grafiitelektroodide tarnelepingud, milles lepitakse kokku hinnad ja kogused, sõlmitakse enamasti 6–12-kuuliseks perioodiks, mistõttu nõudlusest tulenevad müügimahu muutused mõjutavad hindu tavaliselt väikese ajavaruga. |
| --- | --- |

(46)

Arvesse tuleb võtta seda, et grafiitelektroodide müügimaht muutub üldjoontes kooskõlas terasetoodanguga. Kuid grafiitelektroodide tarnelepingud, milles lepitakse kokku hinnad ja kogused, sõlmitakse enamasti 6–12-kuuliseks perioodiks, mistõttu nõudlusest tulenevad müügimahu muutused mõjutavad hindu tavaliselt väikese ajavaruga.

2.   Tarbimine liidu turul

| (47) | Liidu tarbimise kindlakstegemisel võeti aluseks liidu tootmisharu poolt liidu turul müüdud toodangu maht, teiste liidu tootjate poolt liidu turul müüdud toodangumahu hinnang, Eurostatilt saadud impordiandmed ja algmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud andmed. Sarnaselt esialgsele uurimisele (9) jäeti ka nüüd kõrvale teatavad impordikogused, sest saadaolevate andmete põhjal ei olnud tegemist uuritava tootega. |
| --- | --- |

(47)

Liidu tarbimise kindlakstegemisel võeti aluseks liidu tootmisharu poolt liidu turul müüdud toodangu maht, teiste liidu tootjate poolt liidu turul müüdud toodangumahu hinnang, Eurostatilt saadud impordiandmed ja algmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud andmed. Sarnaselt esialgsele uurimisele (9) jäeti ka nüüd kõrvale teatavad impordikogused, sest saadaolevate andmete põhjal ei olnud tegemist uuritava tootega.

| (48) | 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenes liidu tarbimine peaaegu 25 % võrra, kusjuures suurim langus toimus 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel. Siiski tuleb märkida, et asjaomase perioodi alguses valitsenud väga soodsate turutingimuste tõttu oli liidu tarbimine väga kõrgel tasemel, olles kasvanud esialgse uurimisperioodi ja 2006. aasta vahel 30 %.

  Tabel 1 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutarbimine (tonnides) | 170 035 | 171 371 | 169 744 | 128 437 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 101 | 100 | 76 |

(48)

2006. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenes liidu tarbimine peaaegu 25 % võrra, kusjuures suurim langus toimus 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel. Siiski tuleb märkida, et asjaomase perioodi alguses valitsenud väga soodsate turutingimuste tõttu oli liidu tarbimine väga kõrgel tasemel, olles kasvanud esialgse uurimisperioodi ja 2006. aasta vahel 30 %.

Tabel 1

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Liidu kogutarbimine (tonnides)

170 035

171 371

169 744

128 437

Indeks (2006 = 100)

100

101

100

76

3.   Indiast pärit impordi maht, turuosa ja hinnad

| (49) | Indiast (edaspidi „asjaomane riik”) pärineva impordi maht kasvas vaatlusperioodil 143 protsendipunkti ja jõudis uurimisperioodil 5 000–7 000 tonni tasemele. Asjaomasest riigist pärit impordi turuosa kasvas 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel rohkem kui kolmekordseks, saavutades 5 % taseme. Turuosa jätkas uurimisperioodil kasvamist hoolimata nõudluse märkimisväärsest langusest. Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad kerkisid vaatlusalusel perioodil 52 %, järgides liidu tootmisharu hindadega sarnast trendi, kuid püsides siiski tunduvalt madalamal tasemel. Tabelis 2 ei esitata täpseid andmeid konfidentsiaalsusnõude tõttu, kuna Indias on vaid kaks teadaolevat eksportivat tootjat.

  Tabel 2 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Asjaomasest riigist pärit impordi maht (tonnides) | 2 000–3 000 | 3 000–4 000 | 7 000–9 000 | 5 000–7 000 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 123 | 318 | 243 |
| Asjaomasest riigist pärit impordi turuosa | Umbes 1,5 % | Umbes 2 % | Umbes 5 % | Umbes 5 % |
| Ajaomasest riigist pärit impordi hinnad (eurot/tonn) | Umbes 2 000 | Umbes 2 600 | Umbes 3 000 | Umbes 3 200 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 133 | 145 | 152 |

(49)

Indiast (edaspidi „asjaomane riik”) pärineva impordi maht kasvas vaatlusperioodil 143 protsendipunkti ja jõudis uurimisperioodil 5 000–7 000 tonni tasemele. Asjaomasest riigist pärit impordi turuosa kasvas 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel rohkem kui kolmekordseks, saavutades 5 % taseme. Turuosa jätkas uurimisperioodil kasvamist hoolimata nõudluse märkimisväärsest langusest. Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad kerkisid vaatlusalusel perioodil 52 %, järgides liidu tootmisharu hindadega sarnast trendi, kuid püsides siiski tunduvalt madalamal tasemel. Tabelis 2 ei esitata täpseid andmeid konfidentsiaalsusnõude tõttu, kuna Indias on vaid kaks teadaolevat eksportivat tootjat.

Tabel 2

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Asjaomasest riigist pärit impordi maht (tonnides)

2 000–3 000

3 000–4 000

7 000–9 000

5 000–7 000

Indeks (2006 = 100)

100

123

318

243

Asjaomasest riigist pärit impordi turuosa

Umbes 1,5 %

Umbes 2 %

Umbes 5 %

Umbes 5 %

Ajaomasest riigist pärit impordi hinnad (eurot/tonn)

Umbes 2 000

Umbes 2 600

Umbes 3 000

Umbes 3 200

Indeks (2006 = 100)

100

133

145

152

4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

| (50) | Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki liidu tootmisharu mõjutavaid asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid. |
| --- | --- |

(50)

Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki liidu tootmisharu mõjutavaid asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid.

4.1.   Tootmine

| (51) | Uurimisperioodil tootmine vähenes 29 % 2006. aastaga võrreldes. Liidu tootmisharu toodang kerkis 2007. aastal 2 % 2006. aastaga võrreldes ning langes siis järsult, eeskätt uurimisperioodi ajal.

  Tabel 3 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmine (tonnides) | 272 468 | 278 701 | 261 690 | 192 714 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 102 | 96 | 71 |

(51)

Uurimisperioodil tootmine vähenes 29 % 2006. aastaga võrreldes. Liidu tootmisharu toodang kerkis 2007. aastal 2 % 2006. aastaga võrreldes ning langes siis järsult, eeskätt uurimisperioodi ajal.

Tabel 3

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Tootmine (tonnides)

272 468

278 701

261 690

192 714

Indeks (2006 = 100)

100

102

96

71

4.2.   Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste

| (52) | Tootmisvõimsus langes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel vähesel määral (2 % võrra). Kuna 2008. aastal ja eeskätt uurimisperioodil tootmine vähenes, vähenes sellest tulenev tootmisvõimsuse rakendusaste 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel 25 protsendipunkti.

  Tabel 4 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 298 500 | 292 250 | 291 500 | 293 500 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 98 | 98 | 98 |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste | 91 % | 95 % | 90 % | 66 % |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 104 | 98 | 72 |

(52)

Tootmisvõimsus langes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel vähesel määral (2 % võrra). Kuna 2008. aastal ja eeskätt uurimisperioodil tootmine vähenes, vähenes sellest tulenev tootmisvõimsuse rakendusaste 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel 25 protsendipunkti.

Tabel 4

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Tootmisvõimsus (tonnides)

298 500

292 250

291 500

293 500

Indeks (2006 = 100)

100

98

98

98

Tootmisvõimsuse rakendusaste

91 %

95 %

90 %

66 %

Indeks (2006 = 100)

100

104

98

72

4.3.   Varud

| (53) | Liidu tootmisharu lõppvarude tase jäi 2007. aastal 2006. aastaga võrreldes stabiilseks ja langes siis 2008. aastal 10 % võrra. Uurimisperioodil varude tase veidi tõusis, aga jäi siiski 5 % madalamaks kui aastal 2006.

  Tabel 5 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | 21 407 | 21 436 | 19 236 | 20 328 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 100 | 90 | 95 |

(53)

Liidu tootmisharu lõppvarude tase jäi 2007. aastal 2006. aastaga võrreldes stabiilseks ja langes siis 2008. aastal 10 % võrra. Uurimisperioodil varude tase veidi tõusis, aga jäi siiski 5 % madalamaks kui aastal 2006.

Tabel 5

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

21 407

21 436

19 236

20 328

Indeks (2006 = 100)

100

100

90

95

4.4.   Müügimaht

| (54) | Liidu tootmisharu müük sõltumatutele tarbijatele liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil 39 %. Müügimaht oli vaatlusaluse perioodi alguses väga kõrge, olles tõusnud ligikaudu 70 % esialgse uurimisega seotud perioodiga võrreldes. Müügimaht vähenes veidi 2007. ja 2008. aastal, aga püsis siiski suhteliselt kõrgel tasemel (2008. aastal oli see ikka veel 47 % kõrgem esialgse uurimisega seotud perioodiga võrreldes). 2008. aastal ja uurimisperioodi vahel langes müügimaht aga märkimisväärselt (ligikaudu ühe kolmandiku).

  Tabel 6 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu müük sõltumatutele klientidele (tonnides) | 143 832 | 139 491 | 124 463 | 88 224 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 97 | 87 | 61 |

(54)

Liidu tootmisharu müük sõltumatutele tarbijatele liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil 39 %. Müügimaht oli vaatlusaluse perioodi alguses väga kõrge, olles tõusnud ligikaudu 70 % esialgse uurimisega seotud perioodiga võrreldes. Müügimaht vähenes veidi 2007. ja 2008. aastal, aga püsis siiski suhteliselt kõrgel tasemel (2008. aastal oli see ikka veel 47 % kõrgem esialgse uurimisega seotud perioodiga võrreldes). 2008. aastal ja uurimisperioodi vahel langes müügimaht aga märkimisväärselt (ligikaudu ühe kolmandiku).

Tabel 6

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Liidu müük sõltumatutele klientidele (tonnides)

143 832

139 491

124 463

88 224

Indeks (2006 = 100)

100

97

87

61

4.5.   Turuosa

| (55) | Liidu tootmisharu turuosa vähenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal peaaegu 16 protsendipunkti võrra (84,6 %-lt 68,7 %-ni).

  Tabel 7 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tootjate turuosa | 84,6 % | 81,4 % | 73,3 % | 68,7 % |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 96 | 87 | 81 |

(55)

Liidu tootmisharu turuosa vähenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal peaaegu 16 protsendipunkti võrra (84,6 %-lt 68,7 %-ni).

Tabel 7

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Liidu tootjate turuosa

84,6 %

81,4 %

73,3 %

68,7 %

Indeks (2006 = 100)

100

96

87

81

4.6.   Kasv

| (56) | 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel langes liidu tarbimine peaaegu 25 %. Liidu tootmisharu turuosa vähenes umbes 16 protsendipunkti, samal ajal kui asjaomase impordi turuosa kasvas 3,4 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(56)

2006. aasta ja uurimisperioodi vahel langes liidu tarbimine peaaegu 25 %. Liidu tootmisharu turuosa vähenes umbes 16 protsendipunkti, samal ajal kui asjaomase impordi turuosa kasvas 3,4 protsendipunkti.

4.7.   Tööhõive

| (57) | Liidu tootmisharu tööhõive tase vähenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 7 % võrra.

  Tabel 8 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaatlusaluse toote tootmisega seotud tööhõive (isikud) | 1 942 | 1 848 | 1 799 | 1 804 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 95 | 93 | 93 |

(57)

Liidu tootmisharu tööhõive tase vähenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 7 % võrra.

Tabel 8

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Vaatlusaluse toote tootmisega seotud tööhõive (isikud)

1 942

1 848

1 799

1 804

Indeks (2006 = 100)

100

95

93

93

4.8.   Tootlikkus

| (58) | Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna töötaja kohta aastas, langes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel 24 %. See tõusis veidi 2007. ja 2008. aasta vahel, kuid langes seejärel uurimisperioodil ligikaudu 25 %.

  Tabel 9 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 140 | 151 | 146 | 107 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 107 | 104 | 76 |

(58)

Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna töötaja kohta aastas, langes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel 24 %. See tõusis veidi 2007. ja 2008. aasta vahel, kuid langes seejärel uurimisperioodil ligikaudu 25 %.

Tabel 9

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

140

151

146

107

Indeks (2006 = 100)

100

107

104

76

4.9.   Müügihinnad ja omamaiseid hindu mõjutavad tegurid

| (59) | Liidu tootmisharu ühikuhinnad näitavad positiivset arengutendentsi ning need tõusid vaatlusalusel perioodil 40 %. Selle põhjuseks on: i) üldine hinnatase turul, ii) vajadus tagasi teenida tootmiskulude tõus ja iii) viis, kuidas hinnad on tarnelepingutes kindlaks määratud. |
| --- | --- |

(59)

Liidu tootmisharu ühikuhinnad näitavad positiivset arengutendentsi ning need tõusid vaatlusalusel perioodil 40 %. Selle põhjuseks on: i) üldine hinnatase turul, ii) vajadus tagasi teenida tootmiskulude tõus ja iii) viis, kuidas hinnad on tarnelepingutes kindlaks määratud.

| (60) | 2007. ja 2008. aastal suutis liidu tootmisharu tõsta hindu üldise turuhindade tõusu taustal, mis tulenes jätkuvast suurest nõudlusest grafiitelektroodide järele. Selle nõudluse põhjustasid äärmiselt positiivsed turutingimused terasesektoris 2008. aasta kolmes esimeses kvartalis, nagu on kirjeldatud põhjenduses 45. |
| --- | --- |

(60)

2007. ja 2008. aastal suutis liidu tootmisharu tõsta hindu üldise turuhindade tõusu taustal, mis tulenes jätkuvast suurest nõudlusest grafiitelektroodide järele. Selle nõudluse põhjustasid äärmiselt positiivsed turutingimused terasesektoris 2008. aasta kolmes esimeses kvartalis, nagu on kirjeldatud põhjenduses 45.

| (61) | Hinnad jätkasid tõusu ka 2007 ja 2008. aastal, osaliselt selleks, et katta üha kallinevaid tootmiskulusid, eriti toorainekulusid. 2006. ja 2008. aasta vahel kasvasid kulud 23 %. Liidu tootmisharu suutis selle tõusuga siiski toime tulla, tõstes tublisti hindu (+ 33 %). |
| --- | --- |

(61)

Hinnad jätkasid tõusu ka 2007 ja 2008. aastal, osaliselt selleks, et katta üha kallinevaid tootmiskulusid, eriti toorainekulusid. 2006. ja 2008. aasta vahel kasvasid kulud 23 %. Liidu tootmisharu suutis selle tõusuga siiski toime tulla, tõstes tublisti hindu (+ 33 %).

| (62) | Hinnad kallinesid ka uurimisperioodil, kuigi vähemal määral (+ 5 %). Et hinnad ei langenud koos nõudluse vähenemisega, tulenes viisist, kuidas tarnelepingud on turul sõlmitud, eeskätt asjaolust, et enamus 2009. aasta tarnelepinguid oli sõlmitud 2008. aastal. Nagu on selgitatud põhjenduses 46, muutub grafiitelektroodide müügimaht üldjoontes kooskõlas terasetoodanguga. Kuid grafiitelektroodide tarnelepingute sõlmimine 6–12-kuuliseks perioodiks võib põhjustada seda, et mis tahes nõudluse muutused (suurenemine või vähenemine) mõjutavad hindu väikese ajavaruga. Lepingud sõlmitakse prognoositava müügimahu põhjal, mis võib erineda tegelikust müügimahust, mistõttu hindade liikumine teataval perioodil ei pruugi tingimata kajastada müügimahu kõikumist samal ajavahemikul. Nii oli see ka uurimisperioodil, kui müügimaht vähenes, aga hinnad jäid kõrgeks, sest enamus 2009. aasta tarnelepinguid oli sõlmitud 2008. aastal ja teatavad 2008. aasta tarned lükati edasi 2009. aastasse. Uurimisperioodil täheldatud 5 % hinnatõus ei olnud aga piisav, et katta kulude kasvu (+ 13 %), nagu see oli olnud võimalik eelnevatel perioodidel. Pärast uurimisperioodi lepiti kokku madalam hinnatase. |
| --- | --- |

(62)

Hinnad kallinesid ka uurimisperioodil, kuigi vähemal määral (+ 5 %). Et hinnad ei langenud koos nõudluse vähenemisega, tulenes viisist, kuidas tarnelepingud on turul sõlmitud, eeskätt asjaolust, et enamus 2009. aasta tarnelepinguid oli sõlmitud 2008. aastal. Nagu on selgitatud põhjenduses 46, muutub grafiitelektroodide müügimaht üldjoontes kooskõlas terasetoodanguga. Kuid grafiitelektroodide tarnelepingute sõlmimine 6–12-kuuliseks perioodiks võib põhjustada seda, et mis tahes nõudluse muutused (suurenemine või vähenemine) mõjutavad hindu väikese ajavaruga. Lepingud sõlmitakse prognoositava müügimahu põhjal, mis võib erineda tegelikust müügimahust, mistõttu hindade liikumine teataval perioodil ei pruugi tingimata kajastada müügimahu kõikumist samal ajavahemikul. Nii oli see ka uurimisperioodil, kui müügimaht vähenes, aga hinnad jäid kõrgeks, sest enamus 2009. aasta tarnelepinguid oli sõlmitud 2008. aastal ja teatavad 2008. aasta tarned lükati edasi 2009. aastasse. Uurimisperioodil täheldatud 5 % hinnatõus ei olnud aga piisav, et katta kulude kasvu (+ 13 %), nagu see oli olnud võimalik eelnevatel perioodidel. Pärast uurimisperioodi lepiti kokku madalam hinnatase.

| (63) | Nagu selgitatud põhjenduses 49, muutusid asjaomasest riigist pärineva impordi hinnad kooskõlas liidu tootmisharu hindadega, kuid olid liidu tootmisharu hindadega võrreldes tunduvalt madalamad.

  Tabel 10 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühikuhind liidu turul (eurot/tonn) | 2 569 | 3 103 | 3 428 | 3 585 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 121 | 133 | 140 |

(63)

Nagu selgitatud põhjenduses 49, muutusid asjaomasest riigist pärineva impordi hinnad kooskõlas liidu tootmisharu hindadega, kuid olid liidu tootmisharu hindadega võrreldes tunduvalt madalamad.

Tabel 10

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Ühikuhind liidu turul (eurot/tonn)

2 569

3 103

3 428

3 585

Indeks (2006 = 100)

100

121

133

140

4.10.   Töötasud

| (64) | Ajavahemikus 2006. aastast kuni uurimisperioodini suurenes töötajate keskmine palk 15 %.

  Tabel 11 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööjõukulu töötaja kohta aastas (tuhandetes eurodes) | 52 | 56 | 61 | 60 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 108 | 118 | 115 |

(64)

Ajavahemikus 2006. aastast kuni uurimisperioodini suurenes töötajate keskmine palk 15 %.

Tabel 11

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Tööjõukulu töötaja kohta aastas (tuhandetes eurodes)

52

56

61

60

Indeks (2006 = 100)

100

108

118

115

4.11.   Investeeringud

| (65) | Liidu tootmisharu poolt aastas vaatlusalusesse tootesse tehtud investeeringute voog kasvas 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul 37 %. Seevastu uurimisperioodil langesid investeeringud 14 % võrreldes 2008. aastaga.

  Tabel 12 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Netoinvesteeringud (eurodes) | 30 111 801 | 45 383 433 | 47 980 973 | 41 152 458 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 151 | 159 | 137 |

(65)

Liidu tootmisharu poolt aastas vaatlusalusesse tootesse tehtud investeeringute voog kasvas 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul 37 %. Seevastu uurimisperioodil langesid investeeringud 14 % võrreldes 2008. aastaga.

Tabel 12

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Netoinvesteeringud (eurodes)

30 111 801

45 383 433

47 980 973

41 152 458

Indeks (2006 = 100)

100

151

159

137

4.12.   Tulusus ja investeeringutasuvus

| (66) | Vaatamata kulude 40 % suurenemisele vaatlusalusel perioodil suutis liidu tootmisharu 2006. ja 2007. aasta vahel siiski tõsta hindu rohkem, kui oli vajalik kulude katmiseks. See omakorda kergitas tulusust 19 % tasemelt (2006) 26 %-le (2007). 2007. ja 2008. aasta vahel kasvasid hinnad ja kulud samas proportsioonis, mistõttu liidu tootmisharu kasumimarginaal jäi püsima 2007. aasta tasemele. Seejärel langes tulusus uurimisperioodil taas 19 %-le, sest tootmisvõimsuse vähenenud rakendusaste ja toormaterjali hinnatõus suurendasid kulusid. Tulusus vähenes veelgi 2009. aastal, kui liidu tootmisharu oli sunnitud hindu allapoole korrigeerima, et kajastada müügihindade üldist langust grafiitelektroodide turul vähese nõudluse tõttu terasetööstuses. |
| --- | --- |

(66)

Vaatamata kulude 40 % suurenemisele vaatlusalusel perioodil suutis liidu tootmisharu 2006. ja 2007. aasta vahel siiski tõsta hindu rohkem, kui oli vajalik kulude katmiseks. See omakorda kergitas tulusust 19 % tasemelt (2006) 26 %-le (2007). 2007. ja 2008. aasta vahel kasvasid hinnad ja kulud samas proportsioonis, mistõttu liidu tootmisharu kasumimarginaal jäi püsima 2007. aasta tasemele. Seejärel langes tulusus uurimisperioodil taas 19 %-le, sest tootmisvõimsuse vähenenud rakendusaste ja toormaterjali hinnatõus suurendasid kulusid. Tulusus vähenes veelgi 2009. aastal, kui liidu tootmisharu oli sunnitud hindu allapoole korrigeerima, et kajastada müügihindade üldist langust grafiitelektroodide turul vähese nõudluse tõttu terasetööstuses.

| (67) | Investeeringutasuvus suurenes 71 %-lt (2006) 103 %-ni (2007). 2008. aastal suurenes see 119 %-ni ja vähenes siis uurimisperioodil 77 %-ni. Üldiselt suurenes investeeringutasuvus 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel 6 protsendipunkti.

  Tabel 13 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Netokasum liidu müügist sõltumatutele klientidele (% netomüügist) | 19 % | 26 % | 25 % | 19 % |
| Investeeringutasuvus (netokasum %-na investeeringute arvestuslikust netoväärtusest) | 71 % | 103 % | 119 % | 77 % |

(67)

Investeeringutasuvus suurenes 71 %-lt (2006) 103 %-ni (2007). 2008. aastal suurenes see 119 %-ni ja vähenes siis uurimisperioodil 77 %-ni. Üldiselt suurenes investeeringutasuvus 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel 6 protsendipunkti.

Tabel 13

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Netokasum liidu müügist sõltumatutele klientidele (% netomüügist)

19 %

26 %

25 %

19 %

Investeeringutasuvus (netokasum %-na investeeringute arvestuslikust netoväärtusest)

71 %

103 %

119 %

77 %

4.13.   Rahakäive ja kapitali kaasamise võime

| (68) | 2006. ja 2007. aasta vahel äritegevuse puhaskäive tõusis. See tõus jätkus 2008. aastal, aga uurimisperioodil toimus langus. Kokkuvõttes oli uurimisperioodil rahakäive 28 % kõrgem kui vaatlusaluse perioodi alguses. |
| --- | --- |

(68)

2006. ja 2007. aasta vahel äritegevuse puhaskäive tõusis. See tõus jätkus 2008. aastal, aga uurimisperioodil toimus langus. Kokkuvõttes oli uurimisperioodil rahakäive 28 % kõrgem kui vaatlusaluse perioodi alguses.

| (69) | Ei olnud märke sellest, et liidu tootmisharul oleks olnud raskusi kapitali kaasamisega; selle põhjuseks on asjaolu, et osa tootjatest on koondunud suurematesse rühmadesse.

  Tabel 14 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahakäive (eurodes) | 109 819 535 | 159 244 026 | 196 792 707 | 140 840 498 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 145 | 179 | 128 |

(69)

Ei olnud märke sellest, et liidu tootmisharul oleks olnud raskusi kapitali kaasamisega; selle põhjuseks on asjaolu, et osa tootjatest on koondunud suurematesse rühmadesse.

Tabel 14

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Rahakäive (eurodes)

109 819 535

159 244 026

196 792 707

140 840 498

Indeks (2006 = 100)

100

145

179

128

4.14.   Dumpingumarginaali suurusjärk

| (70) | Võttes arvesse Indiast pärit impordi mahtu, turuosa ja hindu, ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule hinnata tühiseks. |
| --- | --- |

(70)

Võttes arvesse Indiast pärit impordi mahtu, turuosa ja hindu, ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule hinnata tühiseks.

4.15.   Toibumine varasema subsideerimise ja varasema dumpingu tagajärgedest

| (71) | Eespool käsitletud indikaatorid näitavad liidu tootmisharu majandusliku ja rahalise olukorra mõningast paranemist pärast lõplike tasakaalustavate ja dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2004. aastal. Eeskätt 2006. ja 2008. aasta vahel suurenes liidu tootmisharu kasum tänu kõrgematele hindadele. Selleks aitasid kaasa äärmiselt soodsad turutingimused, mis võimaldasid hoida kõrget hinnataset ja kasumlikkust, ehkki liidu tootmisharu turuosa vähenes, nagu on selgitatud põhjenduses 55. Samal perioodil kasvas aga meetmetest hoolimata India impordi turuosa, kusjuures India tooteid imporditi liidu tootmisharu hindadest madalamal tasemel. Liidu tootmisharu kasum hakkas kahanema juba uurimisperioodil ja jätkas kahanemist ka 2009. aastal suurenenud kulude ja piiratud hinnatõusu tõttu. |
| --- | --- |

(71)

Eespool käsitletud indikaatorid näitavad liidu tootmisharu majandusliku ja rahalise olukorra mõningast paranemist pärast lõplike tasakaalustavate ja dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2004. aastal. Eeskätt 2006. ja 2008. aasta vahel suurenes liidu tootmisharu kasum tänu kõrgematele hindadele. Selleks aitasid kaasa äärmiselt soodsad turutingimused, mis võimaldasid hoida kõrget hinnataset ja kasumlikkust, ehkki liidu tootmisharu turuosa vähenes, nagu on selgitatud põhjenduses 55. Samal perioodil kasvas aga meetmetest hoolimata India impordi turuosa, kusjuures India tooteid imporditi liidu tootmisharu hindadest madalamal tasemel. Liidu tootmisharu kasum hakkas kahanema juba uurimisperioodil ja jätkas kahanemist ka 2009. aastal suurenenud kulude ja piiratud hinnatõusu tõttu.

5.   Dumpinguhinnaga impordi ja muude tegurite mõju

5.1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (72) | Hoolimata liidu tarbimise vähenemist vaatlusalusel perioodil kasvas asjaomasest riigist pärit impordi maht üle kahe korra ja sama impordi turuosa peaaegu kolmekordistus (vt põhjendus 49). Dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid meetmeid arvesse võtmata lõi asjaomasest riigist pärit import uurimisperioodil liidu tootmisharu hinnad alla, ehkki mitte üle 2 %. |
| --- | --- |

(72)

Hoolimata liidu tarbimise vähenemist vaatlusalusel perioodil kasvas asjaomasest riigist pärit impordi maht üle kahe korra ja sama impordi turuosa peaaegu kolmekordistus (vt põhjendus 49). Dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid meetmeid arvesse võtmata lõi asjaomasest riigist pärit import uurimisperioodil liidu tootmisharu hinnad alla, ehkki mitte üle 2 %.

5.2.   Majanduskriisi mõju

| (73) | Terasetööstuses ja sellega seotud tootmisharudes, sh grafiitelektroodide tööstuses, 2007. aastal ja 2008. aasta kolmes esimeses kvartalis valitsenud äärmiselt soodsate majandustingimuste tõttu oli liidu tootmisharu suhtelises heas majanduslikus seisus, kui majanduskriis 2008. aasta lõpus algas. Grafiitelektroodide tarnelepingute sõlmimine 6–12-kuuliseks perioodiks põhjustab seda, et mis tahes nõudluse muutused (suurenemine või vähenemine) mõjutavad hindu väikese ajavaruga. Kuna uurimisperioodil kehtivad lepingud olid sõlmitud ajal, mil majanduskriisi mõju ei olnud veel võimalik ette näha, mõjutas majanduskriis uurimisperioodil põhiliselt tootmismahtusid, sest selle mõju hindadele sai liidu tootmisharu tunda vaid tagantjärele. Sellega seoses tuleb märkida, et liidu tootmisharu olukord halvenes teataval määral isegi soodsate majandustingimuste ajal, sest selle turuosa vähenes asjaomasest riigist pärit impordi kasuks. See, et olukorra halvenemine ei põhjustanud oluliselt ebasoodsat mõju, tulenes osaliselt 2007. ja 2008. aastal valitsenud suurest nõudlusest, mis võimaldas liidu tootmisharul säilitada suure tootmis- ja müügimahu, ning osaliselt sellest, et hoolimata uurimisperioodil vähenenud mahtudest püsisid hinnad endiselt kõrgel tasemel eelkirjeldatud ajavaru tõttu. |
| --- | --- |

(73)

Terasetööstuses ja sellega seotud tootmisharudes, sh grafiitelektroodide tööstuses, 2007. aastal ja 2008. aasta kolmes esimeses kvartalis valitsenud äärmiselt soodsate majandustingimuste tõttu oli liidu tootmisharu suhtelises heas majanduslikus seisus, kui majanduskriis 2008. aasta lõpus algas. Grafiitelektroodide tarnelepingute sõlmimine 6–12-kuuliseks perioodiks põhjustab seda, et mis tahes nõudluse muutused (suurenemine või vähenemine) mõjutavad hindu väikese ajavaruga. Kuna uurimisperioodil kehtivad lepingud olid sõlmitud ajal, mil majanduskriisi mõju ei olnud veel võimalik ette näha, mõjutas majanduskriis uurimisperioodil põhiliselt tootmismahtusid, sest selle mõju hindadele sai liidu tootmisharu tunda vaid tagantjärele. Sellega seoses tuleb märkida, et liidu tootmisharu olukord halvenes teataval määral isegi soodsate majandustingimuste ajal, sest selle turuosa vähenes asjaomasest riigist pärit impordi kasuks. See, et olukorra halvenemine ei põhjustanud oluliselt ebasoodsat mõju, tulenes osaliselt 2007. ja 2008. aastal valitsenud suurest nõudlusest, mis võimaldas liidu tootmisharul säilitada suure tootmis- ja müügimahu, ning osaliselt sellest, et hoolimata uurimisperioodil vähenenud mahtudest püsisid hinnad endiselt kõrgel tasemel eelkirjeldatud ajavaru tõttu.

5.3.   Muudest riikidest pärit import

| (74) | Kuna Eurostatist pärinevad CN-koodi tasandi andmed katavad ka muid tooteid peale vaatlusaluse toote, põhineb järgnev analüüs TARIC-koodi tasandi impordiandmetel ja algmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud andmetel. Teatavaid impordiandmeid ei võetud arvesse, sest kättesaadava teabe alusel ei ole need seotud vaatlusaluse tootega. |
| --- | --- |

(74)

Kuna Eurostatist pärinevad CN-koodi tasandi andmed katavad ka muid tooteid peale vaatlusaluse toote, põhineb järgnev analüüs TARIC-koodi tasandi impordiandmetel ja algmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud andmetel. Teatavaid impordiandmeid ei võetud arvesse, sest kättesaadava teabe alusel ei ole need seotud vaatlusaluse tootega.

| (75) | Hinnanguliselt kasvas muudest kolmandatest riikidest pärit import 63 %, suurenedes 11 000 tonnilt 2006. aastal ligikaudu 18 500 tonnini uurimisperioodil. Nendest riikidest pärit impordi turuosa kasvas 6,6 %-lt (2006) 14,4 %-ni uurimisperioodil. Muudest kolmandatest riikidest imporditud toodete keskmine hind suurenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel 42 %. Põhilised impordipartnerid olid Hiina Rahvavabariik (edaspidi „Hiina”), Venemaa, Jaapan ja Mehhiko – need olid ainsad riigid, mille turuosa oli uurimisperioodil suurem kui 1 %. Nimetatud riikidest pärinevat importi analüüsitakse allpool põhjendustes. Ülejäänud üheksast riigist pärit impordi turuosa oli kokku umbes 2 % ja seda importi rohkem ei analüüsita. |
| --- | --- |

(75)

Hinnanguliselt kasvas muudest kolmandatest riikidest pärit import 63 %, suurenedes 11 000 tonnilt 2006. aastal ligikaudu 18 500 tonnini uurimisperioodil. Nendest riikidest pärit impordi turuosa kasvas 6,6 %-lt (2006) 14,4 %-ni uurimisperioodil. Muudest kolmandatest riikidest imporditud toodete keskmine hind suurenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel 42 %. Põhilised impordipartnerid olid Hiina Rahvavabariik (edaspidi „Hiina”), Venemaa, Jaapan ja Mehhiko – need olid ainsad riigid, mille turuosa oli uurimisperioodil suurem kui 1 %. Nimetatud riikidest pärinevat importi analüüsitakse allpool põhjendustes. Ülejäänud üheksast riigist pärit impordi turuosa oli kokku umbes 2 % ja seda importi rohkem ei analüüsita.

| (76) | Hiinast pärit impordi turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil 2,4 protsendipunkti (0,2 %-lt 2,6 %-ni). Kättesaadava teabe põhjal oli selle impordi hinnatase madalam kui liidu tootmisharu ja ka Indiast pärit impordi hinnatase. |
| --- | --- |

(76)

Hiinast pärit impordi turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil 2,4 protsendipunkti (0,2 %-lt 2,6 %-ni). Kättesaadava teabe põhjal oli selle impordi hinnatase madalam kui liidu tootmisharu ja ka Indiast pärit impordi hinnatase.

| (77) | Venemaalt pärit impordi turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil 4,2 protsendipunkti (1,9 %-lt 6,1 %-ni). Kättesaadava teabe põhjal oli selle impordi hinnatase veidi madalam kui liidu tootmisharu oma, aga kõrgem kui Indiast pärit impordi hinnatase. |
| --- | --- |

(77)

Venemaalt pärit impordi turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil 4,2 protsendipunkti (1,9 %-lt 6,1 %-ni). Kättesaadava teabe põhjal oli selle impordi hinnatase veidi madalam kui liidu tootmisharu oma, aga kõrgem kui Indiast pärit impordi hinnatase.

| (78) | Jaapanist pärit impordi turuosa kahanes vaatlusalusel perioodil 0,4 protsendipunkti (2,0 %-lt 1,6 %-ni). Kättesaadava teabe põhjal oli selle impordi hinnatase sarnane või kõrgem kui liidu tootmisharu oma ja kõrgem kui Indiast pärit impordi hinnatase. |
| --- | --- |

(78)

Jaapanist pärit impordi turuosa kahanes vaatlusalusel perioodil 0,4 protsendipunkti (2,0 %-lt 1,6 %-ni). Kättesaadava teabe põhjal oli selle impordi hinnatase sarnane või kõrgem kui liidu tootmisharu oma ja kõrgem kui Indiast pärit impordi hinnatase.

| (79) | Mehhikost pärit impordi turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil 1,0 protsendipunkti (0,9 %-lt 1,9 %-ni). Kättesaadava teabe põhjal oli selle impordi hinnatase kõrgem kui liidu tootmisharu oma ja kõrgem kui Indiast pärit impordi hinnatase. |
| --- | --- |

(79)

Mehhikost pärit impordi turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil 1,0 protsendipunkti (0,9 %-lt 1,9 %-ni). Kättesaadava teabe põhjal oli selle impordi hinnatase kõrgem kui liidu tootmisharu oma ja kõrgem kui Indiast pärit impordi hinnatase.

| (80) | Kokkuvõttes ei saa välistada, et Hiinast ja Venemaalt pärineva impordi areng võis teataval määral kaasa aidata liidu tootmisharu turuosa vähenemisele. Arvestades aga impordistatistika üldist laadi, mis ei võimalda teha sellist hinnavõrdlust tooteliigi järgi, nagu oli võimalik teha India puhul tänu eksportivalt tootjalt saadud üksikasjalikele andmetele, ei saa Hiinast ja Venemaalt pärineva impordi mõju täpselt kindlaks määrata.

  Tabel 15 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Muudest riikidest pärit impordi maht (tonnides) | 11 289 | 11 243 | 19 158 | 18 443 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 100 | 170 | 163 |
| Muudest riikidest pärit impordi turuosa | 6,6 % | 6,6 % | 11,3 % | 14,4 % |
| Muudest riikidest pärit impordi hinnad (eurot/tonn) | 2 467 | 3 020 | 3 403 | 3 508 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 122 | 138 | 142 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| Hiinast pärit impordi maht (tonnides) | 421 | 659 | 2 828 | 3 380 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 157 | 672 | 804 |
| Hiinast pärit impordi turuosa | 0,2 % | 0,4 % | 1,7 % | 2,6 % |
| Hiinast pärit impordi hind (eurot/tonn) | 1 983 | 2 272 | 2 818 | 2 969 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 115 | 142 | 150 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| Venemaalt pärit impordi maht (tonnides) | 3 196 | 2 887 | 8 441 | 7 821 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 90 | 264 | 245 |
| Venemaalt pärit impordi turuosa | 1,9 % | 1,7 % | 5,0 % | 6,1 % |
| Venemaalt pärit impordi hind (eurot/tonn) | 2 379 | 2 969 | 3 323 | 3 447 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 125 | 140 | 145 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| Jaapanist pärit impordi maht (tonnides) | 3 391 | 2 223 | 3 731 | 2 090 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 66 | 110 | 62 |
| Jaapanist pärit impordi turuosa | 2,0 % | 1,3 % | 2,2 % | 1,6 % |
| Jaapanist pärit impordi hind (eurot/tonn) | 2 566 | 3 131 | 3 474 | 3 590 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 122 | 135 | 140 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| Mehhikost pärit impordi maht (tonnides) | 1 478 | 2 187 | 2 115 | 2 465 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 148 | 143 | 167 |
| Mehhikost pärit impordi turuosa | 0,9 % | 1,3 % | 1,2 % | 1,9 % |
| Mehhikost pärit impordi hind (eurot/tonn) | 2 634 | 3 629 | 4 510 | 4 554 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 138 | 171 | 173 |

(80)

Kokkuvõttes ei saa välistada, et Hiinast ja Venemaalt pärineva impordi areng võis teataval määral kaasa aidata liidu tootmisharu turuosa vähenemisele. Arvestades aga impordistatistika üldist laadi, mis ei võimalda teha sellist hinnavõrdlust tooteliigi järgi, nagu oli võimalik teha India puhul tänu eksportivalt tootjalt saadud üksikasjalikele andmetele, ei saa Hiinast ja Venemaalt pärineva impordi mõju täpselt kindlaks määrata.

Tabel 15

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Muudest riikidest pärit impordi maht (tonnides)

11 289

11 243

19 158

18 443

Indeks (2006 = 100)

100

100

170

163

Muudest riikidest pärit impordi turuosa

6,6 %

6,6 %

11,3 %

14,4 %

Muudest riikidest pärit impordi hinnad (eurot/tonn)

2 467

3 020

3 403

3 508

Indeks (2006 = 100)

100

122

138

142

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Hiinast pärit impordi maht (tonnides)

421

659

2 828

3 380

Indeks (2006 = 100)

100

157

672

804

Hiinast pärit impordi turuosa

0,2 %

0,4 %

1,7 %

2,6 %

Hiinast pärit impordi hind (eurot/tonn)

1 983

2 272

2 818

2 969

Indeks (2006 = 100)

100

115

142

150

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Venemaalt pärit impordi maht (tonnides)

3 196

2 887

8 441

7 821

Indeks (2006 = 100)

100

90

264

245

Venemaalt pärit impordi turuosa

1,9 %

1,7 %

5,0 %

6,1 %

Venemaalt pärit impordi hind (eurot/tonn)

2 379

2 969

3 323

3 447

Indeks (2006 = 100)

100

125

140

145

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Jaapanist pärit impordi maht (tonnides)

3 391

2 223

3 731

2 090

Indeks (2006 = 100)

100

66

110

62

Jaapanist pärit impordi turuosa

2,0 %

1,3 %

2,2 %

1,6 %

Jaapanist pärit impordi hind (eurot/tonn)

2 566

3 131

3 474

3 590

Indeks (2006 = 100)

100

122

135

140

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Mehhikost pärit impordi maht (tonnides)

1 478

2 187

2 115

2 465

Indeks (2006 = 100)

100

148

143

167

Mehhikost pärit impordi turuosa

0,9 %

1,3 %

1,2 %

1,9 %

Mehhikost pärit impordi hind (eurot/tonn)

2 634

3 629

4 510

4 554

Indeks (2006 = 100)

100

138

171

173

6.   Järeldused

| (81) | Nagu on näidatud põhjenduses 49, kahekordistus vaatlusalusest riigist pärit impordi maht 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel. Arvestades seda, et tarbimine langes samal perioodil ligikaudu 25 %, tõi see kaasa India eksportijate turuosa järsu suurenemise 2006. aasta 1,5 % tasemelt umbes 5,0 %-ni uurimisperioodil. Ehkki liitu müüdud India toodete ekspordihinnad tõusid vaatlusalusel perioodil märgatavalt turul valitsenud üldise kõrge hinnataseme tõttu, toimus ikkagi liidu tootmisharu hindade allalöömine. |
| --- | --- |

(81)

Nagu on näidatud põhjenduses 49, kahekordistus vaatlusalusest riigist pärit impordi maht 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel. Arvestades seda, et tarbimine langes samal perioodil ligikaudu 25 %, tõi see kaasa India eksportijate turuosa järsu suurenemise 2006. aasta 1,5 % tasemelt umbes 5,0 %-ni uurimisperioodil. Ehkki liitu müüdud India toodete ekspordihinnad tõusid vaatlusalusel perioodil märgatavalt turul valitsenud üldise kõrge hinnataseme tõttu, toimus ikkagi liidu tootmisharu hindade allalöömine.

| (82) | Dumpinguvastastest ja tasakaalustavatest meetmetest hoolimata arenesid mitmed olulised näitajad 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel negatiivses suunas: tootmis- ja müügimaht vähenesid vastavalt 29 % ja 39 %, tootmisvõimsuse rakendusaste langes 28 % ning langesid ka tööhõive ja tootlikkuse tasemed. Kuigi seda negatiivset arengust saab osaliselt seletada tarbimise järsu vähenemisega (umbes 25 % langus vaatlusalusel perioodil), tuleb liidu tootmisharu turuosa olulise vähenemise (15,9 protsendipunkti 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel) põhjusi otsida ka Indiast pärineva impordi turuosa pidevas suurenemises. |
| --- | --- |

(82)

Dumpinguvastastest ja tasakaalustavatest meetmetest hoolimata arenesid mitmed olulised näitajad 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel negatiivses suunas: tootmis- ja müügimaht vähenesid vastavalt 29 % ja 39 %, tootmisvõimsuse rakendusaste langes 28 % ning langesid ka tööhõive ja tootlikkuse tasemed. Kuigi seda negatiivset arengust saab osaliselt seletada tarbimise järsu vähenemisega (umbes 25 % langus vaatlusalusel perioodil), tuleb liidu tootmisharu turuosa olulise vähenemise (15,9 protsendipunkti 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel) põhjusi otsida ka Indiast pärineva impordi turuosa pidevas suurenemises.

| (83) | Mis puudutab uurimisperioodil täheldatud suhteliselt kõrget kasumitaset, siis see tulenes peamiselt jätkuvalt kõrgest hinnatasemest, mille põhjusi on selgitatud põhjenduses 62. Siinkohal tehakse järeldus, et liidu tootmisharu olukord halvenes kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ja et uurimisperioodi lõpuks oli liidu tootmisharu ebakindlas seisus hoolimata suhteliselt kõrgest kasumitasemest. Samas takistas liidu tootjate jõupingutusi müügimahtude ja hinnataseme säilitamiseks kahaneva nõudluse kontekstis asjaolu, et India dumpinguhinnaga imporditoodete pakkumine ühe suurenes. |
| --- | --- |

(83)

Mis puudutab uurimisperioodil täheldatud suhteliselt kõrget kasumitaset, siis see tulenes peamiselt jätkuvalt kõrgest hinnatasemest, mille põhjusi on selgitatud põhjenduses 62. Siinkohal tehakse järeldus, et liidu tootmisharu olukord halvenes kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ja et uurimisperioodi lõpuks oli liidu tootmisharu ebakindlas seisus hoolimata suhteliselt kõrgest kasumitasemest. Samas takistas liidu tootjate jõupingutusi müügimahtude ja hinnataseme säilitamiseks kahaneva nõudluse kontekstis asjaolu, et India dumpinguhinnaga imporditoodete pakkumine ühe suurenes.

F.   KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE VÕIMALIKKUS

1.   Sissejuhatavad märkused

| (84) | Nagu juba selgitatud, võimaldas dumpinguvastaste meetmete kehtestamine liidu tootmisharul kahjust vaid teataval määral üle saada. Kui aga vaatlusalusel perioodil liidus valitsenud kõrge tarbimise tase uurimisperioodil langes, oli liidu tootmisharu ebakindlas ja haavatavas olukorras, mida endiselt negatiivselt ohustas Indiast pärit dumpinguhinnaga import. Uurimisperioodi lõpus oli eriti nõrk liidu tootmisharu suutlikkus kasvanud kulusid tasa teenida. |
| --- | --- |

(84)

Nagu juba selgitatud, võimaldas dumpinguvastaste meetmete kehtestamine liidu tootmisharul kahjust vaid teataval määral üle saada. Kui aga vaatlusalusel perioodil liidus valitsenud kõrge tarbimise tase uurimisperioodil langes, oli liidu tootmisharu ebakindlas ja haavatavas olukorras, mida endiselt negatiivselt ohustas Indiast pärit dumpinguhinnaga import. Uurimisperioodi lõpus oli eriti nõrk liidu tootmisharu suutlikkus kasvanud kulusid tasa teenida.

2.   Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordimahtude ja -hindade seos liitu suunatud ekspordimahtude ja -hindadega

| (85) | Leiti, et ELi mittekuuluvatesse riikidesse müüdud India toodete keskmine ekspordihind oli madalam kui liitu müüdud toodete keskmine ekspordihind ja madalam ka siseturul kehtivatest hindadest. India eksportijad müüsid ELi mittekuuluvatesse riikidesse olulisi koguseid, mis moodustasid valdava osa kogu eksportmüügist. Seepärast leiti, et meetmete aegumisel oleks India eksportijatel ajend suunata olulised ekspordikogused muudest kolmandatest riikidest ümber atraktiivsemale liidu turule sellise hinnatasemega, mis isegi kolmandatele riikidele pakutavaid hinnatasemeid ületades jääks ikkagi madalamale liitu suunatud ekspordi praegusest hinnatasemest. |
| --- | --- |

(85)

Leiti, et ELi mittekuuluvatesse riikidesse müüdud India toodete keskmine ekspordihind oli madalam kui liitu müüdud toodete keskmine ekspordihind ja madalam ka siseturul kehtivatest hindadest. India eksportijad müüsid ELi mittekuuluvatesse riikidesse olulisi koguseid, mis moodustasid valdava osa kogu eksportmüügist. Seepärast leiti, et meetmete aegumisel oleks India eksportijatel ajend suunata olulised ekspordikogused muudest kolmandatest riikidest ümber atraktiivsemale liidu turule sellise hinnatasemega, mis isegi kolmandatele riikidele pakutavaid hinnatasemeid ületades jääks ikkagi madalamale liitu suunatud ekspordi praegusest hinnatasemest.

3.   Kasutamata tootmisvõimsus ja varud India turul

| (86) | Koostööd tegeval India tootjal on märkimisväärne kasutamata potentsiaal ja ta kavatses oma tootmisvõimsust 2010/2011. aastal suurendada. Seepärast eksisteerib võimalus liidu eksporditavate koguste oluliseks suurendamiseks, eriti seetõttu, et puuduvad märgid sellest, et kolmandate riikide turud või siseturg suudaksid vastu võtta täiendavat toodangut. |
| --- | --- |

(86)

Koostööd tegeval India tootjal on märkimisväärne kasutamata potentsiaal ja ta kavatses oma tootmisvõimsust 2010/2011. aastal suurendada. Seepärast eksisteerib võimalus liidu eksporditavate koguste oluliseks suurendamiseks, eriti seetõttu, et puuduvad märgid sellest, et kolmandate riikide turud või siseturg suudaksid vastu võtta täiendavat toodangut.

| (87) | Esialgsete järelduste avalikustamise järel esitatud märkustes väitis koostööd tegev India tootja, et tema kasutamata tootmisvõimsus tuleneb peamiselt majanduskriisist ja sellega seotud nõudluse vähenemisest. Sellegipoolest võib suure osa äriühingu kasutamata potentsiaalist kirjutada selle arvele, et tootja suurendas 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel märkimisväärselt oma tootmisvõimsust. Seda on kavas ka edaspidi suurendada. Samuti tuleb märkida, et turul on veel üks koostööst keeldunud India tootja, kelle tootmisvõimsus ja rakendusaste on sarnased ja kes teatas hiljuti kavatsusest oma tootmispotentsiaali veelgi rohkem suurendada. |
| --- | --- |

(87)

Esialgsete järelduste avalikustamise järel esitatud märkustes väitis koostööd tegev India tootja, et tema kasutamata tootmisvõimsus tuleneb peamiselt majanduskriisist ja sellega seotud nõudluse vähenemisest. Sellegipoolest võib suure osa äriühingu kasutamata potentsiaalist kirjutada selle arvele, et tootja suurendas 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel märkimisväärselt oma tootmisvõimsust. Seda on kavas ka edaspidi suurendada. Samuti tuleb märkida, et turul on veel üks koostööst keeldunud India tootja, kelle tootmisvõimsus ja rakendusaste on sarnased ja kes teatas hiljuti kavatsusest oma tootmispotentsiaali veelgi rohkem suurendada.

4.   Järeldused

| (88) | Asjaomase riigi tootjatel on võimalik suurendada ekspordimahtu ja/või suunata eksport ümber liidu turule. Pealegi on India toodete ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse liitu suunatud ekspordi hindadest madalamad. Uurimine näitas võrreldavate tooteliikide alusel, et koostööd tegev eksportiv tootja müüs vaatlusalust toodet madalamate hindadega kui liidu tootmisharu. Kõnealused madalad hinnad tõenäoliselt vähenevad kooskõlas muude riikide jaoks kehtivate madalamate hindadega. Selline hinnakujundus koos asjaomase riigi eksportijate suutlikkusega tarnida vaatlusalust toodet liidu turule suurtes kogustes avaldaks liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale tõenäoliselt negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(88)

Asjaomase riigi tootjatel on võimalik suurendada ekspordimahtu ja/või suunata eksport ümber liidu turule. Pealegi on India toodete ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse liitu suunatud ekspordi hindadest madalamad. Uurimine näitas võrreldavate tooteliikide alusel, et koostööd tegev eksportiv tootja müüs vaatlusalust toodet madalamate hindadega kui liidu tootmisharu. Kõnealused madalad hinnad tõenäoliselt vähenevad kooskõlas muude riikide jaoks kehtivate madalamate hindadega. Selline hinnakujundus koos asjaomase riigi eksportijate suutlikkusega tarnida vaatlusalust toodet liidu turule suurtes kogustes avaldaks liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale tõenäoliselt negatiivset mõju.

| (89) | Nagu eespool näidatud, on liidu tootmisharu olukord jätkuvalt haavatav ja ebakindel. Kui asjaomasest riigist pärit dumpinguhindadega import suureneks, tooks see tõenäoliselt kaasa liidu tootmisharu müügi, turuosa ja müügihindade vähenemise ning finantsolukorra halvenemise esialgses uurimises täheldatud tasemeni. Selle põhjal tuleb järeldada, et meetmete tühistamise tagajärjeks oleks usutavasti niigi ebakindla olukorra halvenemine ja liidu tootmisharule tekitatud kahju kordumine. |
| --- | --- |

(89)

Nagu eespool näidatud, on liidu tootmisharu olukord jätkuvalt haavatav ja ebakindel. Kui asjaomasest riigist pärit dumpinguhindadega import suureneks, tooks see tõenäoliselt kaasa liidu tootmisharu müügi, turuosa ja müügihindade vähenemise ning finantsolukorra halvenemise esialgses uurimises täheldatud tasemeni. Selle põhjal tuleb järeldada, et meetmete tühistamise tagajärjeks oleks usutavasti niigi ebakindla olukorra halvenemine ja liidu tootmisharule tekitatud kahju kordumine.

G.   LIIDU HUVID

1.   Sissejuhatus

| (90) | Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, st liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest. |
| --- | --- |

(90)

Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, st liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest.

| (91) | Tuleks meenutada, et esialgses uurimises jõuti seisukohale, et meetmete vastuvõtmine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes erakorralist negatiivset mõju asjaomastele isikutele. |
| --- | --- |

(91)

Tuleks meenutada, et esialgses uurimises jõuti seisukohale, et meetmete vastuvõtmine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes erakorralist negatiivset mõju asjaomastele isikutele.

| (92) | Selle põhjal uuriti, kas vaatamata kahjustava dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete jätkuv kohaldamine ei ole antud juhul liidu huvides. |
| --- | --- |

(92)

Selle põhjal uuriti, kas vaatamata kahjustava dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete jätkuv kohaldamine ei ole antud juhul liidu huvides.

2.   Liidu tootmisharu huvid

| (93) | Liidu tootmisharu on tõestanud, et tegemist on struktuuriliselt elujõulise tööstusharuga. Seda kinnitas selle tootmisharu majandusolukorra positiivne areng, mida täheldati pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2004. aastal. Eriti asjaolu, et liidu tootmisharu kasumlikkus suurenes paaril aastal enne uurimisperioodi, on teravas vastuolus meetmete kehtestamisele eelnenud olukorraga. Sellegipoolest on liidu tootmisharu turuosa tugevalt vähenenud, samas kui asjaomasest riigist pärit impordi turuosa on vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt kasvanud. Ilma kehtivate meetmeteta oleks liidu tootmisharu olukord tõenäoliselt veel halvem. |
| --- | --- |

(93)

Liidu tootmisharu on tõestanud, et tegemist on struktuuriliselt elujõulise tööstusharuga. Seda kinnitas selle tootmisharu majandusolukorra positiivne areng, mida täheldati pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2004. aastal. Eriti asjaolu, et liidu tootmisharu kasumlikkus suurenes paaril aastal enne uurimisperioodi, on teravas vastuolus meetmete kehtestamisele eelnenud olukorraga. Sellegipoolest on liidu tootmisharu turuosa tugevalt vähenenud, samas kui asjaomasest riigist pärit impordi turuosa on vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt kasvanud. Ilma kehtivate meetmeteta oleks liidu tootmisharu olukord tõenäoliselt veel halvem.

3.   Importijate/kasutajate huvid

| (94) | Mitte ükski üheksast sõltumatust importijast, kellega ühendust võeti, ei avaldanud soovi koostööd teha. |
| --- | --- |

(94)

Mitte ükski üheksast sõltumatust importijast, kellega ühendust võeti, ei avaldanud soovi koostööd teha.

| (95) | Endast andsid teada 17 kasutajat, kes esitasid küsimustiku vastused. Kuigi enamik kasutajaid ei olnud juba mitu aastat Indiast grafiitelektroode hankinud ja suhtusid seetõttu meetmete võimalikku pikendamisesse neutraalselt, olid kuus kasutajat India elektroode teataval määral kasutanud. Neli kasutajat väitsid, et meetmete pikendamine mõjuks konkurentsile negatiivselt. Ühendus Eurofer oli meetmete pikendamisele kategooriliselt vastu ja väitis, et meetmete kehtestamine põhjustas India eksportijate massilise lahkumise liidu turult. See ühendus väidab, et meetmete säilitamine takistaks terasetootjatel alternatiivsete tarneallikate leidmist ja kindlustaks liidu tootmisharule turgu valitseva, peaaegu duopoli seisundi. Meetmete kehtestamisele järgnenud India impordi areng on aga näidanud, et sellist massilist lahkumist ei toimunud, vaid import Indiast kasvas vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. Pealegi tõendas uurimine, et grafiitelektroode jõuab liidu turule üha rohkem muudest kolmandatest riikidest. Mis puudutab liidu tootmisharu turuosa, siis vähenes see vaatlusalusel perioodil ligikaudu 16 protsendipunkti (vt põhjendus 55). Veelgi enam, sama ühenduse väitel moodustavad grafiitelektroodid vaid suhteliselt väikese osa terasetootjate kogukuludest. |
| --- | --- |

(95)

Endast andsid teada 17 kasutajat, kes esitasid küsimustiku vastused. Kuigi enamik kasutajaid ei olnud juba mitu aastat Indiast grafiitelektroode hankinud ja suhtusid seetõttu meetmete võimalikku pikendamisesse neutraalselt, olid kuus kasutajat India elektroode teataval määral kasutanud. Neli kasutajat väitsid, et meetmete pikendamine mõjuks konkurentsile negatiivselt. Ühendus Eurofer oli meetmete pikendamisele kategooriliselt vastu ja väitis, et meetmete kehtestamine põhjustas India eksportijate massilise lahkumise liidu turult. See ühendus väidab, et meetmete säilitamine takistaks terasetootjatel alternatiivsete tarneallikate leidmist ja kindlustaks liidu tootmisharule turgu valitseva, peaaegu duopoli seisundi. Meetmete kehtestamisele järgnenud India impordi areng on aga näidanud, et sellist massilist lahkumist ei toimunud, vaid import Indiast kasvas vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. Pealegi tõendas uurimine, et grafiitelektroode jõuab liidu turule üha rohkem muudest kolmandatest riikidest. Mis puudutab liidu tootmisharu turuosa, siis vähenes see vaatlusalusel perioodil ligikaudu 16 protsendipunkti (vt põhjendus 55). Veelgi enam, sama ühenduse väitel moodustavad grafiitelektroodid vaid suhteliselt väikese osa terasetootjate kogukuludest.

| (96) | Peale selle meenutatakse, et esialgses uurimises leiti, et meetmete kehtestamine ei mõjutaks oluliselt kasutajaid (10). Hoolimata meetmete viieaastasest kehtivusest hankisid liidu importijad/kasutajad tooteid jätkuvalt muu hulgas Indiast. Samuti ei esitatud mingeid tõendeid selle kohta, nagu oleks esinenud raskusi teiste allikate leidmisega. Uurides meetmete kehtestamise võimalikku mõju kasutajatele, jõuti esialgses uurimises järeldusele, et grafiitelektroodide hinna vähese mõju tõttu toodet kasutavates tööstusharudes on ebatõenäoline, et kõnealune hinnatõus avaldaks konkreetsele tööstusharule märkimisväärset mõju. Pärast meetmete kehtestamist ei leitud viiteid vastupidisele. Seetõttu järeldatakse, et dumpinguvastaste meetmete säilitamine ei avalda liidu importijatele/kasutajatele tõenäoliselt erilist mõju. |
| --- | --- |

(96)

Peale selle meenutatakse, et esialgses uurimises leiti, et meetmete kehtestamine ei mõjutaks oluliselt kasutajaid (10). Hoolimata meetmete viieaastasest kehtivusest hankisid liidu importijad/kasutajad tooteid jätkuvalt muu hulgas Indiast. Samuti ei esitatud mingeid tõendeid selle kohta, nagu oleks esinenud raskusi teiste allikate leidmisega. Uurides meetmete kehtestamise võimalikku mõju kasutajatele, jõuti esialgses uurimises järeldusele, et grafiitelektroodide hinna vähese mõju tõttu toodet kasutavates tööstusharudes on ebatõenäoline, et kõnealune hinnatõus avaldaks konkreetsele tööstusharule märkimisväärset mõju. Pärast meetmete kehtestamist ei leitud viiteid vastupidisele. Seetõttu järeldatakse, et dumpinguvastaste meetmete säilitamine ei avalda liidu importijatele/kasutajatele tõenäoliselt erilist mõju.

4.   Järeldused

| (97) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et puuduvad veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu. |
| --- | --- |

(97)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et puuduvad veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu.

H.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (98) | Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada olemasolevad meetmed. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Tehtud märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust. |
| --- | --- |

(98)

Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada olemasolevad meetmed. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Tehtud märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.

| (99) | Eelöeldu põhjal järeldatakse, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks jätkuvalt kohaldada dumpinguvastaseid meetmeid teatava Indiast pärineva grafiitelektroodide impordi suhtes. Tuleb meenutada, et need meetmed seisnevad väärtuselistes tollimaksudes. |
| --- | --- |

(99)

Eelöeldu põhjal järeldatakse, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks jätkuvalt kohaldada dumpinguvastaseid meetmeid teatava Indiast pärineva grafiitelektroodide impordi suhtes. Tuleb meenutada, et need meetmed seisnevad väärtuselistes tollimaksudes.

| (100) | Käesolevas määruses sätestatud individuaalseid dumpinguvastaseid tollimakse kohaldatakse üksnes kõnealuste äriühingute ja seega nimetatud konkreetsete juriidiliste isikute toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Kui vaatlusalust toodet valmistab mõni teine äriühing, kelle nime ja aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohiks sellise impordi suhtes nimetatud määrasid kohaldada ning sellele kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(100)

Käesolevas määruses sätestatud individuaalseid dumpinguvastaseid tollimakse kohaldatakse üksnes kõnealuste äriühingute ja seega nimetatud konkreetsete juriidiliste isikute toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Kui vaatlusalust toodet valmistab mõni teine äriühing, kelle nime ja aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohiks sellise impordi suhtes nimetatud määrasid kohaldada ning sellele kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (101) | Kõik taotlused individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade rakendamiseks (nt pärast juriidilise isiku nime muutmist või pärast uute tootmise või müügiga tegelevate üksuste loomist) tuleb viivitamata esitada komisjonile (11) koos kogu asjaomase teabega, eelkõige teave muudatuste kohta ettevõtte tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või kõnealuste tootmis- ja müügiüksustega. Vajaduse korral ajakohastatakse määruses nimetatud äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimakse, |
| --- | --- |

(101)

Kõik taotlused individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade rakendamiseks (nt pärast juriidilise isiku nime muutmist või pärast uute tootmise või müügiga tegelevate üksuste loomist) tuleb viivitamata esitada komisjonile (11) koos kogu asjaomase teabega, eelkõige teave muudatuste kohta ettevõtte tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või kõnealuste tootmis- ja müügiüksustega. Vajaduse korral ajakohastatakse määruses nimetatud äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimakse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit, CN-koodi ex 8545 11 00 (TARIC-kood 8545110010) alla kuuluvate, elektriahjudes kasutatavate grafiitelektroodide, mille näivtihedus on 1,65 g/cm3 või rohkem ja elektritakistus 6,0 μΩ.m või vähem, ning nimetatud elektroodide jaoks vajalike, CN-koodi ex 8545 90 90 (TARIC-kood 8545909010) alla kuuluvate niplite impordi suhtes, olenemata sellest, kas neid imporditakse koos või eraldi.

2.   Tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on lõikes 1 kirjeldatud ja allpool nimetatud tootjate valmistatud toodete puhul järgmine:

| Äriühing | Lõplik tollimaks
  (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal | 9,4 | A530 |
| HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh | 0 | A531 |
| Kõik muud äriühingud | 8,5 | A999 |

Äriühing

Lõplik tollimaks

(%)

TARICi lisakood

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal

9,4

A530

HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh

0

A531

Kõik muud äriühingud

8,5

A999

3.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. detsember 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

K. PEETERS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT L 295, 18.9.2004, lk 10.

2

(3)  ELT L 295, 18.9.2004, lk 4.

3

(4)  ELT L 350, 30.12.2008, lk 24.

4

(5)  ELT C 34, 11.2.2009, lk 11.

5

(6)  ELT C 224, 17.9.2009, lk 20.

6

(7)  ELT C 224, 17.9.2009, lk 24.

7

(8)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

8

(9)  Vt komisjoni 19. mai 2004. aasta määruse (EÜ) nr 1009/2004 (millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes) põhjendus 88 (ELT L 183, 20.5.2004, lk 61).

9

(10)  Vt komisjoni määruse (EÜ) nr 1009/2004 (ELT L 183, 20.5.2004, lk 61) põhjendus 106 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1629/2004 põhjendus 22.

10

(11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Brussels, Belgium.

11

---

| 16.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/31

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1187/2010,

13. detsember 2010,

millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit glüfosaadi importi käsitlev dumpinguvastane menetlus

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9 ja artikli 11 lõikeid 2, 5 ja 6,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon”) ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Pärast algmääruse artikli 11 lõikele 2 vastavat läbivaatamist kehtestas nõukogu oma määrusega (EÜ) nr 1683/2004 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodide ex 2931 00 99 ja ex 3808 93 27 alla kuuluva glüfosaadi (edaspidi „vaatlusalune toode”) impordi suhtes. Kõnealust tollimaksu on laiendatud Malaisiast saadetava glüfosaadi impordile (olenemata sellest, kas see deklareeritakse Malaisiast pärinevana või mitte), kusjuures erandina ei kohaldata kõnealust tollimaksu glüfosaadi suhtes, mille on tootnud äriühing Crop Protection (M) Sdn. Bhd.; samuti on kõnealust tollimaksu laiendatud Taiwanist saadetava glüfosaadi impordile (olenemata sellest, kas see deklareeritakse Taiwanist pärinevana või mitte), kusjuures erandina ei kohaldata kõnealust tollimaksu glüfosaadi suhtes, mille on tootnud äriühing Sinon Corporation. Dumpinguvastase tollimaksu määr on 29,9 %. |
| --- | --- |

(1)

Pärast algmääruse artikli 11 lõikele 2 vastavat läbivaatamist kehtestas nõukogu oma määrusega (EÜ) nr 1683/2004 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodide ex 2931 00 99 ja ex 3808 93 27 alla kuuluva glüfosaadi (edaspidi „vaatlusalune toode”) impordi suhtes. Kõnealust tollimaksu on laiendatud Malaisiast saadetava glüfosaadi impordile (olenemata sellest, kas see deklareeritakse Malaisiast pärinevana või mitte), kusjuures erandina ei kohaldata kõnealust tollimaksu glüfosaadi suhtes, mille on tootnud äriühing Crop Protection (M) Sdn. Bhd.; samuti on kõnealust tollimaksu laiendatud Taiwanist saadetava glüfosaadi impordile (olenemata sellest, kas see deklareeritakse Taiwanist pärinevana või mitte), kusjuures erandina ei kohaldata kõnealust tollimaksu glüfosaadi suhtes, mille on tootnud äriühing Sinon Corporation. Dumpinguvastase tollimaksu määr on 29,9 %.

| (2) | Komisjon peatas otsusega 2009/383/EÜ (3) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu üheksaks kuuks alates 16. maist 2009. Hiljem pikendas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 126/2010 (4) tollimaksu peatamist üheks aastaks alates 14. veebruarist 2010. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon peatas otsusega 2009/383/EÜ (3) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu üheksaks kuuks alates 16. maist 2009. Hiljem pikendas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 126/2010 (4) tollimaksu peatamist üheks aastaks alates 14. veebruarist 2010.

1.2.   Läbivaatamistaotlus

| (3) | Pärast seda, kui avaldati teade (5) Hiina Rahvavabariigist pärit glüfosaadi impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta, sai komisjon 29. juunil 2009 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse nende meetmete läbivaatamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Pärast seda, kui avaldati teade (5) Hiina Rahvavabariigist pärit glüfosaadi impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta, sai komisjon 29. juunil 2009 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse nende meetmete läbivaatamiseks.

| (4) | Taotluse esitas Euroopa Glüfosaadiliit (European Glyphosate Association, EGA) (edaspidi „taotleja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab kogu liidu glüfosaaditootmise. |
| --- | --- |

(4)

Taotluse esitas Euroopa Glüfosaadiliit (European Glyphosate Association, EGA) (edaspidi „taotleja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab kogu liidu glüfosaaditootmise.

| (5) | Läbivaatamistaotlus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid, et meetmete aegumine tingiks tõenäoliselt dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise. |
| --- | --- |

(5)

Läbivaatamistaotlus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid, et meetmete aegumine tingiks tõenäoliselt dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

1.3.   Algatamine

| (6) | Sellest tulenevalt algatas komisjon pärast nõuandekomiteega konsulteerimist Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandega (6) dumpinguvastase menetluse Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodide ex 2931 00 99 ja ex 3808 93 27 alla kuuluva glüfosaadi impordi suhtes. |
| --- | --- |

(6)

Sellest tulenevalt algatas komisjon pärast nõuandekomiteega konsulteerimist Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandega (6) dumpinguvastase menetluse Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodide ex 2931 00 99 ja ex 3808 93 27 alla kuuluva glüfosaadi impordi suhtes.

| (7) | Komisjon teatas eksportivatele tootjatele, asjaomastele importijatele, Hiina Rahvavabariigi esindajatele, kasutajate esindajatele ja liidu tootjatele ametlikult läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon teatas eksportivatele tootjatele, asjaomastele importijatele, Hiina Rahvavabariigi esindajatele, kasutajate esindajatele ja liidu tootjatele ametlikult läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

2.   TAOTLUSE TAGASIVÕTMINE

| (8) | 21. septembril 2010 komisjonile saadetud kirjas võttis taotleja taotluse ametlikult tagasi. |
| --- | --- |

(8)

21. septembril 2010 komisjonile saadetud kirjas võttis taotleja taotluse ametlikult tagasi.

| (9) | Algmääruse artikli 9 lõike 1 ja artikli 11 lõike 2 kohaselt võib läbivaatuse taotluse tagasivõtmise korral menetluse lõpetada, kui selline lõpetamine ei ole vastuolus liidu huvidega. |
| --- | --- |

(9)

Algmääruse artikli 9 lõike 1 ja artikli 11 lõike 2 kohaselt võib läbivaatuse taotluse tagasivõtmise korral menetluse lõpetada, kui selline lõpetamine ei ole vastuolus liidu huvidega.

| (10) | Käesolev menetlus otsustati lõpetada, sest uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis oleks näidanud, et lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega. Huvitatud isikuid teavitati nõuetekohaselt ja neile anti võimalus esitada märkusi. Ühtegi märkust, mis võiks seda kaalutlust muuta, ei laekunud. |
| --- | --- |

(10)

Käesolev menetlus otsustati lõpetada, sest uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis oleks näidanud, et lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega. Huvitatud isikuid teavitati nõuetekohaselt ja neile anti võimalus esitada märkusi. Ühtegi märkust, mis võiks seda kaalutlust muuta, ei laekunud.

| (11) | Seetõttu jõuti järeldusele, et Hiina Rahvavabariigist pärit glüfosaadi impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise menetlus tuleks lõpetada ja kehtivad meetmed tuleks kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(11)

Seetõttu jõuti järeldusele, et Hiina Rahvavabariigist pärit glüfosaadi impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise menetlus tuleks lõpetada ja kehtivad meetmed tuleks kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Dumpinguvastased meetmed CN-koodide ex 2931 00 99 ja ex 3808 93 27 alla kuuluva Hiina Rahvavabariigist pärit glüfosaadi impordi suhtes tunnistatakse kehtetuks ning seda importi käsitlev menetlus lõpetatakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub päeval, mis järgneb selle avaldamisele Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. detsember 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

K. PEETERS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT L 303, 30.9.2004, lk 1.

2

(3)  ELT L 120, 15.5.2009, lk 20.

3

(4)  ELT L 40, 13.2.2010, lk 1.

4

(5)  ELT C 115, 20.5.2009, lk 19.

5

(6)  ELT C 234, 29.9.2009, lk 9.

6

---

| 16.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/33

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1188/2010,

15. detsember 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. detsembril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. detsember 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 64,0 |
| EG | 88,4 |
| MA | 57,2 |
| TR | 121,5 |
| ZZ | 82,8 |
| 0707 00 05 | EG | 140,2 |
| TR | 73,5 |
| ZZ | 106,9 |
| 0709 90 70 | MA | 81,9 |
| TR | 116,1 |
| ZZ | 99,0 |
| 0805 10 20 | AR | 43,0 |
| BR | 46,6 |
| CL | 87,1 |
| MA | 61,2 |
| PE | 58,9 |
| SZ | 46,6 |
| TR | 53,7 |
| UY | 48,0 |
| ZA | 44,2 |
| ZZ | 54,4 |
| 0805 20 10 | MA | 63,0 |
| TR | 57,6 |
| ZZ | 60,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 72,6 |
| TR | 77,6 |
| ZZ | 75,1 |
| 0805 50 10 | AR | 49,2 |
| TR | 58,3 |
| ZZ | 53,8 |
| 0808 10 80 | AR | 74,9 |
| AU | 205,3 |
| CA | 87,8 |
| CL | 84,2 |
| CN | 82,0 |
| MK | 29,3 |
| NZ | 73,7 |
| US | 94,3 |
| ZA | 124,7 |
| ZZ | 95,1 |
| 0808 20 50 | CN | 78,1 |
| US | 112,9 |
| ZA | 141,4 |
| ZZ | 110,8 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

64,0

EG

88,4

MA

57,2

TR

121,5

ZZ

82,8

0707 00 05

EG

140,2

TR

73,5

ZZ

106,9

0709 90 70

MA

81,9

TR

116,1

ZZ

99,0

0805 10 20

AR

43,0

BR

46,6

CL

87,1

MA

61,2

PE

58,9

SZ

46,6

TR

53,7

UY

48,0

ZA

44,2

ZZ

54,4

0805 20 10

MA

63,0

TR

57,6

ZZ

60,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

72,6

TR

77,6

ZZ

75,1

0805 50 10

AR

49,2

TR

58,3

ZZ

53,8

0808 10 80

AR

74,9

AU

205,3

CA

87,8

CL

84,2

CN

82,0

MK

29,3

NZ

73,7

US

94,3

ZA

124,7

ZZ

95,1

0808 20 50

CN

78,1

US

112,9

ZA

141,4

ZZ

110,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 16.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/35

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1189/2010,

15. detsember 2010,

millega määratakse kindlaks alates 16. detsembrist 2010 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2010. aasta määrust (EL) nr 642/2010 nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidkülviseeme) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidkülviseeme) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind.

| (3) | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind on artiklis 5 täpsustatud korras iga päeva kohta määratud tüüpiliste CIF-impordihindade keskmine. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind on artiklis 5 täpsustatud korras iga päeva kohta määratud tüüpiliste CIF-impordihindade keskmine.

| (4) | Seepärast tuleks alates 16. detsembrist 2010 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni, |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks alates 16. detsembrist 2010 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse alates 16. detsembrist 2010 kindlaks käesoleva määruse I lisas II lisa teabe alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. detsembril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. detsember 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 187, 21.7.2010, lk 5.

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud toodete impordimaksud, mida kohaldatakse alates 16. detsembrist 2010

| CN-kood | Kaupade kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva NISU, kõrgekvaliteediline | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 0,00 |
| 1001 90 91 | Pehme NISU seemneks | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUKIS | 0,00 |
| 1005 10 90 | MAIS seemneks, v.a hübriidid | 0,00 |
| 1005 90 00 | MAIS, v.a seemneks (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | TERASORGO, v.a hübriidid seemneks | 0,00 |

CN-kood

Kaupade kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva NISU, kõrgekvaliteediline

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

0,00

1001 90 91

Pehme NISU seemneks

0,00

ex 1001 90 99

Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks

0,00

1002 00 00

RUKIS

0,00

1005 10 90

MAIS seemneks, v.a hübriidid

0,00

1005 90 00

MAIS, v.a seemneks (2)

0,00

1007 00 90

TERASORGO, v.a hübriidid seemneks

0,00

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad liitu Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu, võib importija taotleda määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere või Musta mere ääres, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere või Musta mere ääres,

| — | 2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EL) nr 642/2010 artikli 3 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

I lisas kehtestatud imporditollimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

1.12.2010-14.12.2010

| 1. | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pehme nisu (1) | Mais | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2) | Kõva nisu, madala kvaliteediga (3) | Oder |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteering | 248,84 | 170,04 | — | — | — | — |
| FOB-hind USAs | — | — | 227,25 | 217,25 | 197,27 | 122,28 |
| Lahe lisatasu | — | 14,47 | — | — | — | — |
| Suure Järvistu lisatasu | 24,33 | — | — | — | — | — |

1.

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

(EUR/t)

Pehme nisu (1)

Mais

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2)

Kõva nisu, madala kvaliteediga (3)

Oder

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteering

248,84

170,04

—

—

—

—

FOB-hind USAs

—

—

227,25

217,25

197,27

122,28

Lahe lisatasu

—

14,47

—

—

—

—

Suure Järvistu lisatasu

24,33

—

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:






  Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: | 19,66 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam: | 48,62 EUR/t |

2.

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam:

19,66 EUR/t

Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam:

48,62 EUR/t

---

(1)  Lisatasu 14 EUR/t sisse arvestatud (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

(2)  Allahindlus 10 EUR/t (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

(3)  Allahindlus 30 EUR/t (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

---

OTSUSED

| 16.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/38

---

KOMISJONI OTSUS,

15. detsember 2010,

millega muudetakse otsust 2004/211/EÜ seoses Brasiilia, Kuveidi ja Süüria kohta tehtud kannetega loetelus, kuhu on kantud sellised kolmandad riigid ja nende osad, millest on lubatud tuua Euroopa Liitu elushobuslasi ning hobuslaste spermat, munarakke ja embrüoid

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 8950 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/776/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/426/EMÜ hobuslaste liikumist ja kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta, (1) eriti selle artikli 12 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 19 sissejuhatavat lauset ja artikli 19 punkte i ja ii,

võttes arvesse nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiivi 92/65/EMÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A(I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse, (2) eriti selle artikli 17 lõike 3 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 90/426/EMÜ on kehtestatud elushobuslaste liitu importimist reguleerivad loomatervishoiunõuded. Direktiivis on sätestatud, et hobuslaste import liitu on lubatud ainult sellistest kolmandatest riikidest või nende osadest, kus malleusest teatamine on kohustuslik ja kus malleust ei ole vähemalt kuue kuu jooksul esinenud. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 90/426/EMÜ on kehtestatud elushobuslaste liitu importimist reguleerivad loomatervishoiunõuded. Direktiivis on sätestatud, et hobuslaste import liitu on lubatud ainult sellistest kolmandatest riikidest või nende osadest, kus malleusest teatamine on kohustuslik ja kus malleust ei ole vähemalt kuue kuu jooksul esinenud.

| (2) | Komisjoni 6. jaanuari 2004. aasta otsusega 2004/211/EÜ (millega kehtestatakse kolmandate riikide ja nende territooriumi osade loetelu, millest liikmesriigid lubavad importida elushobuslasi ning hobuslaste spermat, munarakke ja embrüoid, ning millega muudetakse otsuseid 93/195/EMÜ ja 94/63/EÜ) (3) kehtestatakse kolmandate riikide või (juhul kui kohaldatakse piirkondadeks jaotamist) nende osade loetelu, millest liikmesriigid lubavad hobuslaste ning nende sperma, munarakkude ja embrüote importi, ning esitatakse muud sellise impordi suhtes kohaldatavad tingimused. Nimetatud loetelu on esitatud kõnealuse otsuse I lisas. Brasiilia, Kuveit ja Süüria on praegu selles lisas loetletud. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 6. jaanuari 2004. aasta otsusega 2004/211/EÜ (millega kehtestatakse kolmandate riikide ja nende territooriumi osade loetelu, millest liikmesriigid lubavad importida elushobuslasi ning hobuslaste spermat, munarakke ja embrüoid, ning millega muudetakse otsuseid 93/195/EMÜ ja 94/63/EÜ) (3) kehtestatakse kolmandate riikide või (juhul kui kohaldatakse piirkondadeks jaotamist) nende osade loetelu, millest liikmesriigid lubavad hobuslaste ning nende sperma, munarakkude ja embrüote importi, ning esitatakse muud sellise impordi suhtes kohaldatavad tingimused. Nimetatud loetelu on esitatud kõnealuse otsuse I lisas. Brasiilia, Kuveit ja Süüria on praegu selles lisas loetletud.

| (3) | Brasiilia teavitas 2010. aasta aprillis Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni, et liiduringkonnas leidis kinnitust asjaolu, et üks hobune on nakatunud malleusse (Burkholderia mallei). Seepärast muudeti otsust 2004/211/EÜ komisjoni otsusega 2010/333/EL (4) märkimaks, et Brasiilia liiduringkonnast ei ole enam lubatud tuua Euroopa Liitu elushobuslasi ning hobuslaste spermat, munarakke ja embrüoid. |
| --- | --- |

(3)

Brasiilia teavitas 2010. aasta aprillis Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni, et liiduringkonnas leidis kinnitust asjaolu, et üks hobune on nakatunud malleusse (Burkholderia mallei). Seepärast muudeti otsust 2004/211/EÜ komisjoni otsusega 2010/333/EL (4) märkimaks, et Brasiilia liiduringkonnast ei ole enam lubatud tuua Euroopa Liitu elushobuslasi ning hobuslaste spermat, munarakke ja embrüoid.

| (4) | Brasiilia teavitas 1. novembril 2010 Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni, et kõnealune malleuse üksikjuhtum liiduringkonnas on lahendatud. Ametiasutused andsid teada, et vähemalt kuue kuu jooksul ei ole teatatud uutest haiguspuhangutest, et hobuslaste liikumisele nakatunud piirkondadest haigusvabadesse piirkondadesse on kehtestatud piirangud ning et ligikaudu 5 000 hobuslase jälgimise tulemusena ei ole tuvastatud uusi haigusjuhte. |
| --- | --- |

(4)

Brasiilia teavitas 1. novembril 2010 Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni, et kõnealune malleuse üksikjuhtum liiduringkonnas on lahendatud. Ametiasutused andsid teada, et vähemalt kuue kuu jooksul ei ole teatatud uutest haiguspuhangutest, et hobuslaste liikumisele nakatunud piirkondadest haigusvabadesse piirkondadesse on kehtestatud piirangud ning et ligikaudu 5 000 hobuslase jälgimise tulemusena ei ole tuvastatud uusi haigusjuhte.

| (5) | Seega tuleks liiduringkond kanda uuesti otsuse 2004/211/EÜ I lisa loetellu piirkondadest, kust on lubatud tuua Euroopa Liitu elushobuslasi ning hobuslaste spermat, munarakke ja embrüoid. |
| --- | --- |

(5)

Seega tuleks liiduringkond kanda uuesti otsuse 2004/211/EÜ I lisa loetellu piirkondadest, kust on lubatud tuua Euroopa Liitu elushobuslasi ning hobuslaste spermat, munarakke ja embrüoid.

| (6) | 2010. aasta oktoobris teatas Maailma Loomatervishoiu Organisatsioon malleuse esinemisest Kuveidis. |
| --- | --- |

(6)

2010. aasta oktoobris teatas Maailma Loomatervishoiu Organisatsioon malleuse esinemisest Kuveidis.

| (7) | Süüria on Maailma Loomatervishoiu Organisatsioonile teatanud, et malleuse olukord riigis ei ole teada, sest malleusest teatamine ei ole Süürias enam kohustuslik. Piirkonna riikides esinenud malleuse juhtumite puhul tuvastati algallikana Süüriast pärit hobused ning Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni hiljutise kontrollkäigu tulemused ei välista selle haiguse esinemist Süürias. |
| --- | --- |

(7)

Süüria on Maailma Loomatervishoiu Organisatsioonile teatanud, et malleuse olukord riigis ei ole teada, sest malleusest teatamine ei ole Süürias enam kohustuslik. Piirkonna riikides esinenud malleuse juhtumite puhul tuvastati algallikana Süüriast pärit hobused ning Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni hiljutise kontrollkäigu tulemused ei välista selle haiguse esinemist Süürias.

| (8) | Seega ei tohiks enam lubada tuua Kuveidist ja Süüriast liitu elushobuslasi ning hobuslaste spermat, munarakke ja embrüoid. Need kolmandad riigid tuleks seepärast kustutada otsuse 2004/211/EÜ I lisast. |
| --- | --- |

(8)

Seega ei tohiks enam lubada tuua Kuveidist ja Süüriast liitu elushobuslasi ning hobuslaste spermat, munarakke ja embrüoid. Need kolmandad riigid tuleks seepärast kustutada otsuse 2004/211/EÜ I lisast.

| (9) | Seega tuleks otsust 2004/211/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Seega tuleks otsust 2004/211/EÜ vastavalt muuta.

| (10) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2004/211/EÜ I lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | Brasiiliat käsitlev kanne asendatakse järgmisega:



















  „BR | Brasiilia | BR-0 | Kogu riik | | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BR-1 | Osariigid:
  Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo, Mato Grosso do Sul, Goiás, Minas Gerais, Rio de Janeiro, Espíritu Santo, Rondônia, Mato Grosso, liiduringkond | D | X | X | X | X | X | X | X | X | X” | |

1)

Brasiiliat käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

„BR

Brasiilia

BR-0

Kogu riik

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

BR-1

Osariigid:

Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo, Mato Grosso do Sul, Goiás, Minas Gerais, Rio de Janeiro, Espíritu Santo, Rondônia, Mato Grosso, liiduringkond

D

X

X

X

X

X

X

X

X

X”

| 2) | Kuveiti käsitlev kanne asendatakse järgmisega:



















  „KW | Kuveit | KW-0 | Kogu riik | E | — | — | — | — | — | — | — | — | —” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Kuveiti käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

„KW

Kuveit

KW-0

Kogu riik

E

—

—

—

—

—

—

—

—

—”

| 3) | Süüriat käsitlev kanne asendatakse järgmisega:



















  „SY | Süüria | SY-0 | Kogu riik | E | — | — | — | — | — | — | — | — | —” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3)

Süüriat käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

„SY

Süüria

SY-0

Kogu riik

E

—

—

—

—

—

—

—

—

—”

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 15. detsember 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 42.

1

(2)  EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54.

2

(3)  ELT L 73, 11.3.2004, lk 1.

3

(4)  ELT L 150, 16.6.2010, lk 53.

4

---

| 16.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/40 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/40

---

KOMISJONI OTSUS,

15. detsember 2010,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 2008/90/EÜ, et pikendada kolmandatest riikidest pärit viljapuude paljundusmaterjali ja puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude imporditingimusi käsitleva erandi kehtivusaega

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 8992 all)

(2010/777/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2008. aasta direktiivi 2008/90/EMÜ puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuude turustamise kohta, (1) eriti selle artikli 12 lõike 2 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt direktiivi 2008/90/EÜ artikli 12 lõikele 1 peab komisjon otsustama, kas kolmandates riikides toodetud ning tarnija kohustuste, sordiehtsuse, omaduste, taimehaiguste, kasvusubstraadi, pakendi, kontrollimise korra ning markeerimise ja pitseerimise osas sarnaste garantiidega kaetud viljapuud ja viljapuude paljundusmaterjal on kõigis loetletud aspektides samaväärne liidus toodetud viljapuude ja viljapuude paljundusmaterjaliga ning kas see vastab kõnealuse direktiivi nõuetele ja tingimustele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt direktiivi 2008/90/EÜ artikli 12 lõikele 1 peab komisjon otsustama, kas kolmandates riikides toodetud ning tarnija kohustuste, sordiehtsuse, omaduste, taimehaiguste, kasvusubstraadi, pakendi, kontrollimise korra ning markeerimise ja pitseerimise osas sarnaste garantiidega kaetud viljapuud ja viljapuude paljundusmaterjal on kõigis loetletud aspektides samaväärne liidus toodetud viljapuude ja viljapuude paljundusmaterjaliga ning kas see vastab kõnealuse direktiivi nõuetele ja tingimustele.

| (2) | Kolmandates riikides kohaldatavate tingimuste kohta kättesaadav teave ei ole veel siiski piisav, et komisjon saaks praegu mis tahes kolmanda riigi suhtes sellise otsuse vastu võtta. |
| --- | --- |

(2)

Kolmandates riikides kohaldatavate tingimuste kohta kättesaadav teave ei ole veel siiski piisav, et komisjon saaks praegu mis tahes kolmanda riigi suhtes sellise otsuse vastu võtta.

| (3) | Et vältida kaubandusvoogude katkemist, tuleks vastavalt direktiivi 2008/90/EÜ artikli 12 lõikele 2 lubada kolmandatest riikidest viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuid importivatel liikmesriikidel jätkata selliste nõuete kohaldamist, mis on samaväärsed samasuguste liidu toodete suhtes kohaldatavate nõuetega. |
| --- | --- |

(3)

Et vältida kaubandusvoogude katkemist, tuleks vastavalt direktiivi 2008/90/EÜ artikli 12 lõikele 2 lubada kolmandatest riikidest viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuid importivatel liikmesriikidel jätkata selliste nõuete kohaldamist, mis on samaväärsed samasuguste liidu toodete suhtes kohaldatavate nõuetega.

| (4) | Asjakohane on lubada selliste tingimuste kohaldamist sama kaua, kui kestab direktiivi 2008/90/EÜ artiklis 21 osutatud üleminekuperiood. |
| --- | --- |

(4)

Asjakohane on lubada selliste tingimuste kohaldamist sama kaua, kui kestab direktiivi 2008/90/EÜ artiklis 21 osutatud üleminekuperiood.

| (5) | Direktiiviga 2008/90/EÜ kõnealuse impordi suhtes kehtestatud erandi kehtivusaega tuleks seetõttu pikendada 31. detsembrini 2018. |
| --- | --- |

(5)

Direktiiviga 2008/90/EÜ kõnealuse impordi suhtes kehtestatud erandi kehtivusaega tuleks seetõttu pikendada 31. detsembrini 2018.

| (6) | Direktiivi 2008/90/EÜ tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivi 2008/90/EÜ tuleks seega vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas puuviljade botaanilistesse perekondadesse ja liikidesse kuuluva paljundusmaterjali ja taimede alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas puuviljade botaanilistesse perekondadesse ja liikidesse kuuluva paljundusmaterjali ja taimede alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2008/90/EÜ artikli 12 lõike 2 esimeses lõigus asendatakse sõnad „31. detsembrini 2010” sõnadega „31. detsembrini 2018”.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 15. detsember 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  ELT L 267, 8.10.2008, lk 8.

1

---

| 16.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/41 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/41

---

KOMISJONI OTSUS,

15. detsember 2010,

millega muudetakse otsust 2006/944/EÜ, millega määratakse vastavalt nõukogu otsusele 2002/358/EÜ ja Kyoto protokolli kohaselt kindlaks Euroopa Ühendusele ja selle liikmesriikidele eraldatud vastavad heitkoguste tasemed

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 9009 all)

(2010/778/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. aprilli 2002. aasta otsust 2002/358/EÜ, mis käsitleb Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli heakskiitmist Euroopa Ühenduse nimel ja sellega võetavate ühiste kohustuste täitmist, (1) eelkõige selle artiklit 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsuses 2006/944/EÜ (2) on määratud kindlaks Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide heitkogused esimese kohustusperioodi viieks aastaks vastavalt Kyoto protokollile. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsuses 2006/944/EÜ (2) on määratud kindlaks Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide heitkogused esimese kohustusperioodi viieks aastaks vastavalt Kyoto protokollile.

| (2) | Otsuses 2006/944/EÜ sätestatud heittasemed põhinesid esialgsetel andmetel, sest lõplikke heite andmeid võrdlusaastate kohta ei oldud 31. detsembriks 2006 veel kinnitatud. |
| --- | --- |

(2)

Otsuses 2006/944/EÜ sätestatud heittasemed põhinesid esialgsetel andmetel, sest lõplikke heite andmeid võrdlusaastate kohta ei oldud 31. detsembriks 2006 veel kinnitatud.

| (3) | Nüüd, kui ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli artiklis 8 sätestatud läbivaatamine on tehtud, tuleks Euroopa Liidule ja igale liikmesriigile kehtestada vastavalt otsuses 2006/944/EÜ sätestatud meetodile lõplikud heite tasemed. |
| --- | --- |

(3)

Nüüd, kui ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli artiklis 8 sätestatud läbivaatamine on tehtud, tuleks Euroopa Liidule ja igale liikmesriigile kehtestada vastavalt otsuses 2006/944/EÜ sätestatud meetodile lõplikud heite tasemed.

| (4) | Taani on pidevalt väljendanud muret seoses sellega, et tema lubatud heitetasemed põhinevad erakordselt väikesel võrdlusaasta heitel, mille kohta Taani esitas andmed komisjoni otsuse 2005/166/EÜ (3) artikli 23 kohases aruandes. Selleks et täielikult arvestada Taani erilist ja ainulaadset olukorda, mida nõukogu tunnistas 2002. aastal protsessi käigus, mis viis otsuse 2002/358/EÜ vastuvõtmiseni, peaks Euroopa Liit kandma, tulenevalt Taani võrdlusaasta erakordselt väikesest heitest ja sellest, et Taanil on kõnealuse otsuse II lisa kohaselt üks suuremaid heitkoguse kvantitatiivse vähendamise kohustusi, Taanile üle viis miljonit lubatud koguse ühikut ainult selleks, et täita oma kohustusi esimesel kohustusperioodil vastavalt ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokollile. Komisjon on võtnud nõuetekohaselt arvesse Taani kohustust tühistada kõik saastekvoodid, mis jäävad sellest ülekantud kogusest esimese kohustuseperioodi lõpuks kasutamata. |
| --- | --- |

(4)

Taani on pidevalt väljendanud muret seoses sellega, et tema lubatud heitetasemed põhinevad erakordselt väikesel võrdlusaasta heitel, mille kohta Taani esitas andmed komisjoni otsuse 2005/166/EÜ (3) artikli 23 kohases aruandes. Selleks et täielikult arvestada Taani erilist ja ainulaadset olukorda, mida nõukogu tunnistas 2002. aastal protsessi käigus, mis viis otsuse 2002/358/EÜ vastuvõtmiseni, peaks Euroopa Liit kandma, tulenevalt Taani võrdlusaasta erakordselt väikesest heitest ja sellest, et Taanil on kõnealuse otsuse II lisa kohaselt üks suuremaid heitkoguse kvantitatiivse vähendamise kohustusi, Taanile üle viis miljonit lubatud koguse ühikut ainult selleks, et täita oma kohustusi esimesel kohustusperioodil vastavalt ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokollile. Komisjon on võtnud nõuetekohaselt arvesse Taani kohustust tühistada kõik saastekvoodid, mis jäävad sellest ülekantud kogusest esimese kohustuseperioodi lõpuks kasutamata.

| (5) | Seega tuleks otsust 2006/944/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seega tuleks otsust 2006/944/EÜ vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2006/944/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 2
  Euroopa Liit annab välja lubatud koguse ühikuid, mille kogus vastab otsuse 2002/358/EÜ II lisa kohaste Euroopa Liidu heitkoguste ja liikmesriikide heitkoguste summa vahele, mis on 19 375 532 tonni süsinikdioksiidi ekvivalenti.” |
| --- | --- |

1)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Euroopa Liit annab välja lubatud koguse ühikuid, mille kogus vastab otsuse 2002/358/EÜ II lisa kohaste Euroopa Liidu heitkoguste ja liikmesriikide heitkoguste summa vahele, mis on 19 375 532 tonni süsinikdioksiidi ekvivalenti.”

| 2) | Lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga. |
| --- | --- |

2)

Lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Liidu registri põhihaldaja kannab kõnealused viis miljonit (5 000 000) lubatud koguse ühikut üle Kyoto protokolli osalise arvelduskontole Taani registris.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 15. detsember 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Connie HEDEGAARD

---

(1)  EÜT L 130, 15.5.2002, lk 1.

1

(2)  ELT L 358, 16.12.2006, lk 87.

2

(3)  ELT L 55, 1.3.2005, lk 57.

3

---

LISA

Euroopa Liidule ja selle liikmesriikidele heite koguselise piiramise ja vähendamise esimeseks kohustuste perioodiks Kyoto protokolli kohaselt lubatud heitkogused väljendatuna süsinikdioksiidi ekvivalentkoguse tonnides

| Euroopa Liit (1) | 19 621 381 509 |
| --- | --- |
| Belgia | 673 995 528 |
| Taani | 273 827 177 |
| Saksamaa | 4 868 096 694 |
| Iirimaa | 314 184 272 |
| Kreeka | 668 669 806 |
| Hispaania | 1 666 195 929 |
| Prantsusmaa | 2 819 626 640 |
| Itaalia | 2 416 277 898 |
| Luksemburg | 47 402 996 |
| Madalmaad | 1 001 262 141 |
| Austria | 343 866 009 |
| Portugal | 381 937 527 |
| Soome | 355 017 545 |
| Rootsi | 375 188 561 |
| Ühendkuningriik | 3 396 475 254 |

Euroopa Liit (1)

19 621 381 509

Belgia

673 995 528

Taani

273 827 177

Saksamaa

4 868 096 694

Iirimaa

314 184 272

Kreeka

668 669 806

Hispaania

1 666 195 929

Prantsusmaa

2 819 626 640

Itaalia

2 416 277 898

Luksemburg

47 402 996

Madalmaad

1 001 262 141

Austria

343 866 009

Portugal

381 937 527

Soome

355 017 545

Rootsi

375 188 561

Ühendkuningriik

3 396 475 254

| Bulgaaria | 610 045 827 |
| --- | --- |
| Tšehhi Vabariik | 893 541 801 |
| Eesti | 196 062 637 |
| Küpros | Ei kohaldata |
| Läti | 119 182 130 |
| Leedu | 227 306 177 |
| Ungari | 542 366 600 |
| Malta | Ei kohaldata |
| Poola | 2 648 181 038 |
| Rumeenia | 1 279 835 099 |
| Sloveenia | 93 628 593 |
| Slovakkia | 331 433 516 |

Bulgaaria

610 045 827

Tšehhi Vabariik

893 541 801

Eesti

196 062 637

Küpros

Ei kohaldata

Läti

119 182 130

Leedu

227 306 177

Ungari

542 366 600

Malta

Ei kohaldata

Poola

2 648 181 038

Rumeenia

1 279 835 099

Sloveenia

93 628 593

Slovakkia

331 433 516

---

(1)  Kyoto protokolli artikli 3 lõike 1 kohaste kohustuste ühiseks täitmiseks vastavalt selle artiklis 4 sätestatule ja kooskõlas otsusega 2002/358/EÜ ning kohaldamiseks käesoleva otsuse II lisas loetletud liikmesriikide suhtes.

---

III Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

| 16.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/43 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/43

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 159/10/COL,

21. aprill 2010,

veiste infektsioosse rinotrahheiidiga seotud täiendavate tagatiste kohta Norrale

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artiklit 17 ja lepingu protokolli nr 1, eriti selle artikli 4 punkti d,

võttes arvesse EFTA riikide vahelist lepingut, millega asutatakse EFTA järelevalveamet ja kohus, eriti selle artikli 5 lõike 2 punkti d ja lepingu protokolli nr 1, eriti selle artikli 1 punkti c,

võttes arvesse EMP lepingu I lisa I peatüki punktis 4.1.1 nimetatud akti – nõukogu direktiiv 64/432/EMÜ, 26. juuni 1964, ühendusesisest kauplemist veiste ja sigadega mõjutavate loomatervishoiuprobleemide kohta, (1) mida on muudetud ja kohandatud EMP lepinguga selle protokolli nr 1 alusel, eriti kõnealuse direktiivi artikli 10 lõiget 1,

võttes arvesse EMP lepingu I lisa I peatüki punktis 4.2.80 nimetatud akti – komisjoni otsus 2004/558/EÜ, 15. juuli 2004, millega rakendatakse nõukogu direktiiv 64/432/EMÜ, mis käsitleb veiste infektsioosse rinotrahheiidiga seotud täiendavaid tagatisi ühendusesiseseks kaubanduseks veistega ja teatavate liikmesriikide esitatud tõrjeprogrammide heakskiitmist, (2) kasutades kõnealuse dokumendi ajakohastatud versiooni,

võttes arvesse EFTA järelevalveameti 27. juuni 1994. aasta otsust nr 74/94/COL, (3) millega muudetakse EFTA järelevalveameti otsust nr 31/94/COL, (4) millega antakse Norrale teatavad täiendavad tagatised veiste infektsioosse rinotrahheiidivaba staatuse kaitsmiseks,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsusega nr 74/94/COL anti Norrale veiste infektsioosse rinotrahheiidiga seotud täiendavad tagatised. |
| --- | --- |

(1)

Otsusega nr 74/94/COL anti Norrale veiste infektsioosse rinotrahheiidiga seotud täiendavad tagatised.

| (2) | Pärast otsuse nr 74/94/COL vastuvõtmist on Euroopa Liidu õigusakte, milles käsitletakse veiste infektsioosse rinotrahheiidiga seotud täiendavaid tagatisi, täiendatud, et tagada ühilduvus kõnealust haigust käsitlevate rahvusvaheliste eeskirjadega ja hoida haigus Euroopa Liidus paremini kontrolli all. |
| --- | --- |

(2)

Pärast otsuse nr 74/94/COL vastuvõtmist on Euroopa Liidu õigusakte, milles käsitletakse veiste infektsioosse rinotrahheiidiga seotud täiendavaid tagatisi, täiendatud, et tagada ühilduvus kõnealust haigust käsitlevate rahvusvaheliste eeskirjadega ja hoida haigus Euroopa Liidus paremini kontrolli all.

| (3) | EMP Ühiskomitee otsusega nr 48/2005 (5) inkorporeeriti otsus 2004/558/EÜ muudetud kujul EMP lepingusse selle I lisa I peatüki punktina 4.2.80. |
| --- | --- |

(3)

EMP Ühiskomitee otsusega nr 48/2005 (5) inkorporeeriti otsus 2004/558/EÜ muudetud kujul EMP lepingusse selle I lisa I peatüki punktina 4.2.80.

| (4) | Norra valitsus on seisukohal, et Norra territoorium on kooskõlas direktiivi 64/432/EMP artikli 10 lõikega 1 veiste infektsioossest rinotrahheiidist vaba. Norra on esitanud EFTA järelevalveametile seda tõendavad dokumendid, põhjendades, et olukorra seiret jätkatakse ja seega on tagatud piisav järelevalve selle üle, et Norra territoorium on veiste infektsioossest rinotrahheiidist vaba. |
| --- | --- |

(4)

Norra valitsus on seisukohal, et Norra territoorium on kooskõlas direktiivi 64/432/EMP artikli 10 lõikega 1 veiste infektsioossest rinotrahheiidist vaba. Norra on esitanud EFTA järelevalveametile seda tõendavad dokumendid, põhjendades, et olukorra seiret jätkatakse ja seega on tagatud piisav järelevalve selle üle, et Norra territoorium on veiste infektsioossest rinotrahheiidist vaba.

| (5) | Norra palus EFTA järelevalveametil täiendada otsust nr 74/94/COL, et võtta arvesse uusi seadusandlikke muudatusi Euroopa Liidu sisesel veistega kauplemisel kohaldatavate veiste infektsioosse rinotrahheiidiga seotud täiendavate tagatiste valdkonnas. |
| --- | --- |

(5)

Norra palus EFTA järelevalveametil täiendada otsust nr 74/94/COL, et võtta arvesse uusi seadusandlikke muudatusi Euroopa Liidu sisesel veistega kauplemisel kohaldatavate veiste infektsioosse rinotrahheiidiga seotud täiendavate tagatiste valdkonnas.

| (6) | Seepärast on selguse ja õigusliku järjepidevuse tagamiseks asjakohane kooskõlas viimaste õiguslike muudatustega Euroopa Liidu sisesel veistega kauplemisel kohaldatavate veiste infektsioosse rinotrahheiidiga seotud täiendavate tagatiste valdkonnas tühistada otsus nr 74/94/COL. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast on selguse ja õigusliku järjepidevuse tagamiseks asjakohane kooskõlas viimaste õiguslike muudatustega Euroopa Liidu sisesel veistega kauplemisel kohaldatavate veiste infektsioosse rinotrahheiidiga seotud täiendavate tagatiste valdkonnas tühistada otsus nr 74/94/COL.

| (7) | Uus otsus säilitab samad tagatised, mis varem Norrale anti, ning ühildab need asjaomastes EMP õigusaktides sätestatud uute kriteeriumidega, eriti muudetud otsusega 2004/558/EÜ. |
| --- | --- |

(7)

Uus otsus säilitab samad tagatised, mis varem Norrale anti, ning ühildab need asjaomastes EMP õigusaktides sätestatud uute kriteeriumidega, eriti muudetud otsusega 2004/558/EÜ.

| (8) | Käesolevas otsuses esitatud meetmed on kooskõlas EFTA järelevalveametit abistava EFTA veterinaarkomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas otsuses esitatud meetmed on kooskõlas EFTA järelevalveametit abistava EFTA veterinaarkomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kõik Norra piirkonnad on veiste infektsioossest rinotrahheiidist vabad.

Artikkel 2

Norrale antakse veistega kauplemisel Euroopa Majandusühenduse piires veiste infektsioosse rinotrahheiidiga seotud täiendavad tagatised, mis on sätestatud muudetud otsuses 2004/558/EÜ.

Artikkel 3

Norral on sama staatus nagu muudetud otsuse 2004/558/EÜ II lisas loetletud ELi liikmesriikidel.

Artikkel 4

Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks otsus nr 74/94/COL.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub 21. aprillil 2010.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud Norra Kuningriigile.

Artikkel 7

Ainult ingliskeelne tekst on autentne.

Brüssel, 21. aprill 2010

EFTA järelevalveameti nimel

eesistuja

Per SANDERUD

kolleegiumi liige

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

---

(1)  EÜT 121, 29.7.1964, lk 1977/64.

1

(2)  ELT L 249, 23.7.2004, lk 20 ja EMP lisa nr 22, 24.4.2008, lk 170.

2

(3)  ELT L 247, 22.9.1994, lk 50.

3

(4)  ELT L 138, 2.6.1994, lk 43.

4

(5)  ELT L 239, 15.9.2005, lk 15.

5

---

| 16.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/45

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 160/10/COL,

21. aprill 2010,

Aujeszky haigusega seotud täiendavate tagatiste kohta Norrale

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artiklit 17 ja lepingu protokolli nr 1, eriti selle artikli 4 punkti d,

võttes arvesse EFTA riikide vahelist lepingut, millega asutatakse EFTA järelevalveamet ja kohus, eriti selle artikli 5 lõike 2 punkti d ja lepingu protokolli nr 1, eriti selle artikli 1 punkti c,

võttes arvesse veiste ja sigade ühendusesisest kaubandust mõjutavaid loomatervishoiuprobleeme käsitleva Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa I peatüki punktis 4.1.1 nimetatud õigusakti: nõukogu direktiiv 64/432/EMÜ, 26. juuni 1964, ühendusesisest kauplemist veiste ja sigadega mõjutavate loomatervishoiuprobleemide kohta (1), mida on muudetud ja kohandatud EMP lepinguga selle protokolli nr 1 alusel, eriti kõnealuse direktiivi artiklit 8 ja artikli 10 lõiget 1,

võttes arvesse EMP lepingu I lisa I peatüki punktis 4.2.84 nimetatud õigusakti: komisjoni otsus 2008/185/EÜ, 21. veebruar 2008, Aujeszky haigusega seotud lisatagatiste kohta ühendusesiseses sigadega kauplemises ja Aujeszky haigust käsitleva teabe esitamise kriteeriumide kohta (2), kasutades kõnealuse dokumendi ajakohastatud versiooni,

võttes arvesse EFTA järelevalveameti 4. detsembri 1996. aasta otsust nr 226/96/COL (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsusega nr 226/96/COL anti Norrale Aujeszky haigusega seotud täiendavad tagatised. |
| --- | --- |

(1)

Otsusega nr 226/96/COL anti Norrale Aujeszky haigusega seotud täiendavad tagatised.

| (2) | Pärast otsuse nr 226/96/COL vastuvõtmist on Euroopa Liidu õigusakte, milles käsitletakse Aujeszky haigusega seotud täiendavaid tagatisi, täiendatud, et tagada ühilduvus kõnealust haigust käsitlevate rahvusvaheliste eeskirjadega ja hoida haigus Euroopa Liidus paremini kontrolli all. |
| --- | --- |

(2)

Pärast otsuse nr 226/96/COL vastuvõtmist on Euroopa Liidu õigusakte, milles käsitletakse Aujeszky haigusega seotud täiendavaid tagatisi, täiendatud, et tagada ühilduvus kõnealust haigust käsitlevate rahvusvaheliste eeskirjadega ja hoida haigus Euroopa Liidus paremini kontrolli all.

| (3) | EMP Ühiskomiteeotsusega nr 55/2009 (4) inkorporeeriti komisjoni otsus 2008/185/EÜ muudetud kujul EMP lepingusse selle I lisa I peatüki punktina 4.2.84. |
| --- | --- |

(3)

EMP Ühiskomiteeotsusega nr 55/2009 (4) inkorporeeriti komisjoni otsus 2008/185/EÜ muudetud kujul EMP lepingusse selle I lisa I peatüki punktina 4.2.84.

| (4) | Norra valitsus on seisukohal, et Norra territoorium on kooskõlas direktiivi 64/432/EMP artikli 10 lõikega 1 Aujeszky haigusest vaba. Norra on esitanud EFTA järelevalveametile seda tõendavad dokumendid, eelkõige põhjendades, et olukorra seiret jätkatakse ja seega on tagatud piisav järelevalve selle üle, et Norra territoorium on Aujeszky haigusest vaba. |
| --- | --- |

(4)

Norra valitsus on seisukohal, et Norra territoorium on kooskõlas direktiivi 64/432/EMP artikli 10 lõikega 1 Aujeszky haigusest vaba. Norra on esitanud EFTA järelevalveametile seda tõendavad dokumendid, eelkõige põhjendades, et olukorra seiret jätkatakse ja seega on tagatud piisav järelevalve selle üle, et Norra territoorium on Aujeszky haigusest vaba.

| (5) | Norra palus EFTA järelevalveametil täiendada otsust nr 226/96/COL, et võtta arvesse uusi seadusandlikke muudatusi Euroopa Liidu sisesel sigadega kauplemisel kohaldatavate Aujeszky haigusega seotud täiendavate tagatiste valdkonnas. |
| --- | --- |

(5)

Norra palus EFTA järelevalveametil täiendada otsust nr 226/96/COL, et võtta arvesse uusi seadusandlikke muudatusi Euroopa Liidu sisesel sigadega kauplemisel kohaldatavate Aujeszky haigusega seotud täiendavate tagatiste valdkonnas.

| (6) | Seepärast on asjakohane tühistada otsus nr 226/96/COL kooskõlas viimaste seadusandlike muudatustega Euroopa Liidu sisesel sigadega kauplemisel kohaldatavate Aujeszky haigusega seotud täiendavate tagatiste valdkonnas. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast on asjakohane tühistada otsus nr 226/96/COL kooskõlas viimaste seadusandlike muudatustega Euroopa Liidu sisesel sigadega kauplemisel kohaldatavate Aujeszky haigusega seotud täiendavate tagatiste valdkonnas.

| (7) | Uus otsus säilitab samad tagatised, mis varem Norrale anti, ühildades need asjaomastes EMP õigusaktides sätestatud uute kriteeriumidega, eriti muudetud otsusega 2008/185/EÜ. |
| --- | --- |

(7)

Uus otsus säilitab samad tagatised, mis varem Norrale anti, ühildades need asjaomastes EMP õigusaktides sätestatud uute kriteeriumidega, eriti muudetud otsusega 2008/185/EÜ.

| (8) | Käesolevas otsuses esitatud meetmed on kooskõlas EFTA järelevalveametit abistava EFTA veterinaarkomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas otsuses esitatud meetmed on kooskõlas EFTA järelevalveametit abistava EFTA veterinaarkomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kõik Norra piirkonnad on Aujeszky haigusest vabad ja sellevastane vaktsineerimine on keelatud.

Artikkel 2

Norrale antakse sigadega kauplemisel Euroopa Majanduspiirkonna (edaspidi „EMP”) piires Aujeszky haigusega seotud täiendavad tagatised, mis on sätestatud muudetud otsuses 2008/185/EÜ.

Artikkel 3

Norral on sama staatus nagu otsuse 2008/185/EÜ I lisas loetletud ELi liikmesriikidel.

Artikkel 4

Otsuse 2008/185/EÜ III lisa esimeses lõigus osutatud asutus on Veterinærinstituttet (Oslo, Norra).

Artikkel 5

Otsus nr 226/96/COL tunnistatakse käesolevaga kehtetuks.

Artikkel 6

Käesolev otsus jõustub 21. aprillil 2010.

Artikkel 7

Käesolev otsus on adresseeritud Norrale.

Artikkel 8

Ainult ingliskeelne tekst on autentne.

Brüssel, 21. aprill 2010

EFTA järelevalveameti nimel

eesistuja

Per SANDERUD

kolleegiumi liige

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

---

(1)  EÜT 121, 29.7.1964, lk 1977/64.

1

(2)  ELT L 59, 4.3.2008, lk 19.

2

(3)  EÜT L 78, 20.3.1997, lk 46.

3

(4)  ELT L 232, 3.9.2009, lk 1.

4

---

| 16.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/47 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/47

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 97/2010,

1. oktoober 2010,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa (veterinaar- ja fütosanitaarküsimused)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu I lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 30. aprilli 2010. aasta otsusega nr 43/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu I lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 30. aprilli 2010. aasta otsusega nr 43/2010 (1).

| (2) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 3. augusti 2009. aasta direktiiv 2009/97/EÜ, millega muudetakse direktiive 2003/90/EÜ ja 2003/91/EÜ, millega kehtestatakse rakendusmeetmed nõukogu direktiivide 2002/53/EÜ ja 2002/55/EÜ artikli 7 kohaldamiseks teatavate põllumajandustaimesortide ja köögiviljasortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimuste osas (2). |
| --- | --- |

(2)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 3. augusti 2009. aasta direktiiv 2009/97/EÜ, millega muudetakse direktiive 2003/90/EÜ ja 2003/91/EÜ, millega kehtestatakse rakendusmeetmed nõukogu direktiivide 2002/53/EÜ ja 2002/55/EÜ artikli 7 kohaldamiseks teatavate põllumajandustaimesortide ja köögiviljasortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimuste osas (2).

| (3) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 26. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/145/EÜ, millega sätestatakse teatavad erandid traditsiooniliselt teatavates paikkondades ja piirkondades kasvatatud ja geneetilisest erosioonist ohustatud köögivilja rahvaselektsioonsortide ja -sortide ning selliste köögiviljasortide heakskiitmiseks, millel ei ole põllukultuuride tööstusliku tootmise puhul tegelikku väärtust, kuid mis on aretatud eritingimustes kasvamiseks, ning kõnealuste rahvaselektsioonsortide ja sortide seemnete turustamiseks (3). |
| --- | --- |

(3)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 26. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/145/EÜ, millega sätestatakse teatavad erandid traditsiooniliselt teatavates paikkondades ja piirkondades kasvatatud ja geneetilisest erosioonist ohustatud köögivilja rahvaselektsioonsortide ja -sortide ning selliste köögiviljasortide heakskiitmiseks, millel ei ole põllukultuuride tööstusliku tootmise puhul tegelikku väärtust, kuid mis on aretatud eritingimustes kasvamiseks, ning kõnealuste rahvaselektsioonsortide ja sortide seemnete turustamiseks (3).

| (4) | Käesolevat otsust ei kohaldata Liechtensteini suhtes, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevat otsust ei kohaldata Liechtensteini suhtes,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu I lisa III peatükki muudetakse järgmiselt.

| 1) | Osa 1 punkti 14 (komisjoni direktiiv 2003/90/EÜ) ja punkti 15 (komisjoni direktiiv 2003/91/EÜ) lisatakse järgmine taane:






  „— | 32009 L 0097: komisjoni direktiiv 2009/97/EÜ, 3. august 2009 (ELT L 202, 4.8.2009, lk 29).” |
| --- | --- | --- |

1)

Osa 1 punkti 14 (komisjoni direktiiv 2003/90/EÜ) ja punkti 15 (komisjoni direktiiv 2003/91/EÜ) lisatakse järgmine taane:

„—

32009 L 0097: komisjoni direktiiv 2009/97/EÜ, 3. august 2009 (ELT L 202, 4.8.2009, lk 29).”

| 2) | Osa 2 punkti 54 (komisjoni otsus 2009/109/EÜ) järele lisatakse järgmine punkt:






  „55. | 32009 L 0145: komisjoni direktiiv 2009/145/EÜ, 26. november 2009, millega sätestatakse teatavad erandid traditsiooniliselt teatavates paikkondades ja piirkondades kasvatatud ja geneetilisest erosioonist ohustatud köögivilja rahvaselektsioonsortide ja -sortide ning selliste köögiviljasortide heakskiitmiseks, millel ei ole põllukultuuride tööstusliku tootmise puhul tegelikku väärtust, kuid mis on aretatud eritingimustes kasvamiseks, ning kõnealuste rahvaselektsioonsortide ja sortide seemnete turustamiseks (ELT L 312, 27.11.2009, lk 44).” |
| --- | --- | --- |

2)

Osa 2 punkti 54 (komisjoni otsus 2009/109/EÜ) järele lisatakse järgmine punkt:

„55.

32009 L 0145: komisjoni direktiiv 2009/145/EÜ, 26. november 2009, millega sätestatakse teatavad erandid traditsiooniliselt teatavates paikkondades ja piirkondades kasvatatud ja geneetilisest erosioonist ohustatud köögivilja rahvaselektsioonsortide ja -sortide ning selliste köögiviljasortide heakskiitmiseks, millel ei ole põllukultuuride tööstusliku tootmise puhul tegelikku väärtust, kuid mis on aretatud eritingimustes kasvamiseks, ning kõnealuste rahvaselektsioonsortide ja sortide seemnete turustamiseks (ELT L 312, 27.11.2009, lk 44).”

Artikkel 2

Direktiivide 2009/97/EÜ ja 2009/145/EÜ islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 1. novembril 2010, tingimusel et EMP Ühiskomiteele on esitatud kõik lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated (4).

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, 1. oktoober 2010

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  ELT L 181, 15.7.2010, lk 11.

1

(2)  ELT L 202, 4.8.2009, lk 29.

2

(3)  ELT L 312, 27.11.2009, lk 44.

3

(4)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.

4

---

| 16.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/48 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/48

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 98/2010,

1. oktoober 2010,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa (veterinaar- ja fütosanitaarküsimused)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu I lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 30. aprilli 2010. aasta otsusega nr 43/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu I lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 30. aprilli 2010. aasta otsusega nr 43/2010 (1).

| (2) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 22. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 637/2009, millega kehtestatakse rakenduseeskirjad seoses põllumajandustaimesortide ja -köögiviljasortide nimede sobivusega (kodifitseeritud versioon) (2). |
| --- | --- |

(2)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 22. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 637/2009, millega kehtestatakse rakenduseeskirjad seoses põllumajandustaimesortide ja -köögiviljasortide nimede sobivusega (kodifitseeritud versioon) (2).

| (3) | Määrusega (EÜ) nr 637/2009 tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 930/2000, (3) mis on lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt lepingust välja jätta. |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EÜ) nr 637/2009 tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 930/2000, (3) mis on lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt lepingust välja jätta.

| (4) | Käesolevat otsust ei kohaldata Liechtensteini suhtes, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevat otsust ei kohaldata Liechtensteini suhtes,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu I lisa III peatüki osa 2 punkti 18 (komisjoni määrus (EÜ) nr 930/2000) tekst asendatakse järgmise tekstiga:

„32009 R 0637: komisjoni määrus (EÜ) nr 637/2009, 22. juuli 2009, millega kehtestatakse rakenduseeskirjad seoses põllumajandustaimesortide ja köögiviljasortide nimede sobivusega (kodifitseeritud versioon) (ELT L 191, 23.7.2009, lk 10).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

Viited muudele kõnealuses määruses nimetatud õigusaktidele loetakse asjakohaseks vastavalt sellele, millises ulatuses ja millises vormis on need õigusaktid inkorporeeritud lepingusse.”

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 637/2009 islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Euroopa Liidu Teataja

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 1. novembril 2010, tingimusel et EMP Ühiskomiteele on esitatud kõik lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated (4).

4

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Euroopa Liidu Teataja

Brüssel, 1. oktoober 2010

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  ELT L 181, 15.7.2010, lk 11.

1

(2)  ELT L 191, 23.7.2009, lk 10.

2

(3)  EÜT L 108, 5.5.2000, lk 3.

3

(4)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.

4

---

| 16.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/49

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 99/2010,

1. oktoober 2010,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa (veterinaar- ja fütosanitaarküsimused)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu I lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 30. aprilli 2010. aasta otsusega nr 43/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu I lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 30. aprilli 2010. aasta otsusega nr 43/2010 (1).

| (2) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 6. aprilli 2010. aasta otsus 2010/198/EL, millega vabastatakse Läti teatavatest kohustustest kohaldada nõukogu direktiive 66/402/EMÜ ja 2002/57/EÜ seoses liikidega Avena strigosa Schreb., Brassica nigra (L.) Koch ja Helianthus annuus L (2). |
| --- | --- |

(2)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 6. aprilli 2010. aasta otsus 2010/198/EL, millega vabastatakse Läti teatavatest kohustustest kohaldada nõukogu direktiive 66/402/EMÜ ja 2002/57/EÜ seoses liikidega Avena strigosa Schreb., Brassica nigra (L.) Koch ja Helianthus annuus L (2).

| (3) | Käesolevat otsust ei kohaldata Liechtensteini suhtes, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevat otsust ei kohaldata Liechtensteini suhtes,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu I lisa III peatüki punkti 79 (komisjoni otsus 2009/786/EÜ) pealkirja „ÕIGUSAKTID, MIDA EFTA RIIGID JA EFTA JÄRELEVALVEAMET IGATI ARVESSE VÕTAVAD” järele lisatakse järgmine punkt:

| „80. | 32010 D 0198: komisjoni otsus 2010/198/EL, 6. aprill 2010, millega vabastatakse Läti teatavatest kohustustest kohaldada nõukogu direktiive 66/402/EMÜ ja 2002/57/EÜ seoses liikidega Avena strigosa Schreb., Brassica nigra (L.) Koch ja Helianthus annuus L. (ELT L 87, 7.4.2010, lk 34).”. |
| --- | --- |

„80.

32010 D 0198: komisjoni otsus 2010/198/EL, 6. aprill 2010, millega vabastatakse Läti teatavatest kohustustest kohaldada nõukogu direktiive 66/402/EMÜ ja 2002/57/EÜ seoses liikidega Avena strigosa Schreb., Brassica nigra (L.) Koch ja Helianthus annuus L. (ELT L 87, 7.4.2010, lk 34).”.

Artikkel 2

Otsuse 2010/198/EL islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 1. novembril 2010, tingimusel et EMP Ühiskomiteele on esitatud kõik lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated (3).

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, 1. oktoober 2010

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  ELT L 181, 15.7.2010, lk 11.

1

(2)  ELT L 87, 7.4.2010, lk 34.

2

(3)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.

3

---

| 16.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/50 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/50

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 100/2010,

1. oktoober 2010,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa (tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu II lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 2. juuli 2010. aasta otsusega nr 83/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu II lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 2. juuli 2010. aasta otsusega nr 83/2010 (1).

| (2) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 2. märtsi 2010. aasta määrus (EL) nr 178/2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 401/2006 maapähklite, muude õliseemnete, pähklipuuviljade, aprikoosituumade, lagritsa ja taimeõli osas (2). |
| --- | --- |

(2)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 2. märtsi 2010. aasta määrus (EL) nr 178/2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 401/2006 maapähklite, muude õliseemnete, pähklipuuviljade, aprikoosituumade, lagritsa ja taimeõli osas (2).

| (3) | Käesolevat otsust ei kohaldata Liechtensteini suhtes, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevat otsust ei kohaldata Liechtensteini suhtes,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu II lisa XII peatüki punkti 54zzzl (komisjoni määrus (EÜ) nr 401/2006) lisatakse järgmine tekst:

„ , muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | 32010 R 0178: komisjoni määrus (EL) nr 178/2010, 2. märts 2010 (ELT L 52, 3.3.2010, lk 32).” |
| --- | --- |

—

32010 R 0178: komisjoni määrus (EL) nr 178/2010, 2. märts 2010 (ELT L 52, 3.3.2010, lk 32).”

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 178/2010 islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 1. novembril 2010, tingimusel et EMP Ühiskomiteele on esitatud kõik lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated (3).

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, 1. oktoober 2010

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  ELT L 277, 21.10.2010, lk 37.

1

(2)  ELT L 52, 3.3.2010, lk 32.

2

(3)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.

3

---

| 16.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/51 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/51

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 101/2010,

1. oktoober 2010,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa (tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu II lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 2. juuli 2010. aasta otsusega nr 84/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu II lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 2. juuli 2010. aasta otsusega nr 84/2010 (1).

| (2) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 16. detsembri 2009. aasta direktiiv 2009/159/EL, millega muudetakse kosmeetikatooteid käsitlevat nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ, kohandades tehnika arenguga direktiivi III lisa (2), |
| --- | --- |

(2)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 16. detsembri 2009. aasta direktiiv 2009/159/EL, millega muudetakse kosmeetikatooteid käsitlevat nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ, kohandades tehnika arenguga direktiivi III lisa (2),

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu II lisa XVI peatüki punkti 1 (nõukogu direktiiv 76/768/EMÜ) lisatakse järgmine taane:

| „— | 32009 L 0159: komisjoni direktiiv 2009/159/EL, 16. detsember 2009 (ELT L 336, 18.12.2009, lk 29).”. |
| --- | --- |

„—

32009 L 0159: komisjoni direktiiv 2009/159/EL, 16. detsember 2009 (ELT L 336, 18.12.2009, lk 29).”.

Artikkel 2

Direktiivi 2009/159/EL islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 1. novembril 2010, tingimusel et EMP Ühiskomiteele on esitatud kõik lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated (3).

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, 1. oktoober 2010

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  ELT L 277, 21.10.2010, lk 38.

1

(2)  ELT L 336, 18.12.2009, lk 29.

2

(3)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.

3

---

| 16.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/52 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/52

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 102/2010,

1. oktoober 2010,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu X lisa (teenused üldiselt)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu X lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 2. juuli 2010. aasta otsusega nr 86/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu X lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 2. juuli 2010. aasta otsusega nr 86/2010 (1).

| (2) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 16. oktoobri 2009. aasta otsus 2009/767/EÜ, millega kehtestatakse meetmed elektrooniliste haldustoimingute kasutamise lihtsustamiseks ühtsete kontaktpunktide kaudu, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul, (2) parandatud väljaandes ELT L 299, 14.11.2009, lk 18, |
| --- | --- |

(2)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 16. oktoobri 2009. aasta otsus 2009/767/EÜ, millega kehtestatakse meetmed elektrooniliste haldustoimingute kasutamise lihtsustamiseks ühtsete kontaktpunktide kaudu, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul, (2) parandatud väljaandes ELT L 299, 14.11.2009, lk 18,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu X lisa punkti 1a (komisjoni otsus 2009/739/EÜ) järele lisatakse järgmine punkt:

| „1b. | 32009 D 0767: komisjoni otsus 2009/767/EÜ, 16. oktoober 2009, millega kehtestatakse meetmed elektrooniliste haldustoimingute kasutamise lihtsustamiseks ühtsete kontaktpunktide kaudu, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (ELT L 274, 20.10.2009, lk 36), parandatud väljaandes ELT L 299, 14.11.2009, lk 18.” |
| --- | --- |

„1b.

32009 D 0767: komisjoni otsus 2009/767/EÜ, 16. oktoober 2009, millega kehtestatakse meetmed elektrooniliste haldustoimingute kasutamise lihtsustamiseks ühtsete kontaktpunktide kaudu, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (ELT L 274, 20.10.2009, lk 36), parandatud väljaandes ELT L 299, 14.11.2009, lk 18.”

Artikkel 2

Otsuse 2009/767/EÜ (parandatud väljaandes ELT L 299, 14.11.2009, lk 18) islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 1. novembril 2010, tingimusel et EMP Ühiskomiteele on esitatud kõik lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated (3).

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, 1. oktoober 2010

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  ELT L 277, 21.10.2010, lk 40.

1

(2)  ELT L 274, 20.10.2009, lk 36.

2

(3)  Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.

3

---

| 16.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/53 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/53

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 103/2010,

1. oktoober 2010,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa (transport)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu XIII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 2. juuli 2010. aasta otsusega nr 90/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu XIII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 2. juuli 2010. aasta otsusega nr 90/2010 (1).

| (2) | Lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/40/EÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatuse kohta (2). |
| --- | --- |

(2)

Lepingusse tuleb inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/40/EÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatuse kohta (2).

| (3) | Direktiiviga 2009/40/EÜ tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/96/EÜ, (3) mis on lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt lepingust välja jätta, |
| --- | --- |

(3)

Direktiiviga 2009/40/EÜ tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/96/EÜ, (3) mis on lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt lepingust välja jätta,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu XIII lisa punkti 16a (nõukogu direktiiv 96/96/EÜ) tekst asendatakse järgmisega:

„32009 L 0040: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/40/EÜ, 6. mai 2009, mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatuse kohta (ELT L 141, 6.6.2009, lk 12).”

Artikkel 2

Direktiivi 2009/40/EÜ islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Euroopa Liidu Teataja

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 1. novembril 2010, tingimusel et EMP Ühiskomiteele on esitatud kõik lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated (4).

4

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Euroopa Liidu Teataja

Brüssel, 1. oktoober 2010

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  ELT L 277, 21.10.2010, lk 43.

1

(2)  ELT L 141, 6.6.2009, lk 12.

2

(3)  EÜT L 46, 17.2.1997, lk 1.

3

(4)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.

4

---

| 16.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/54 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/54

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 104/2010,

1. oktoober 2010,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa (transport)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu XIII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 2. juuli 2010. aasta otsusega nr 90/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu XIII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 2. juuli 2010. aasta otsusega nr 90/2010 (1).

| (2) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 22. septembri 2008. aasta otsus 2009/810/EÜ, millega koostatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 561/2006 artiklis 17 osutatud aruande standardvorm (2). |
| --- | --- |

(2)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 22. septembri 2008. aasta otsus 2009/810/EÜ, millega koostatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 561/2006 artiklis 17 osutatud aruande standardvorm (2).

| (3) | Otsusega 2009/810/EÜ tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 93/173/EMÜ, (3) mis on lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt lepingust välja jätta, |
| --- | --- |

(3)

Otsusega 2009/810/EÜ tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 93/173/EMÜ, (3) mis on lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt lepingust välja jätta,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu XIII lisa muudetakse järgmiselt:

| 1. | Punkti 24e (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 561/2006) järele lisatakse järgmine punkt:






  „24ea. | 32009 D 0810: komisjoni otsus 2009/810/EÜ, 22. september 2008, millega koostatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 561/2006 artiklis 17 osutatud aruande standardvorm (ELT L 289, 5.11.2009, lk 9).” |
| --- | --- | --- |

1.

Punkti 24e (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 561/2006) järele lisatakse järgmine punkt:

„24ea.

32009 D 0810: komisjoni otsus 2009/810/EÜ, 22. september 2008, millega koostatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 561/2006 artiklis 17 osutatud aruande standardvorm (ELT L 289, 5.11.2009, lk 9).”

| 2. | Punkt 20a (komisjoni otsus 93/173/EMÜ) jäetakse välja. |
| --- | --- |

2.

Punkt 20a (komisjoni otsus 93/173/EMÜ) jäetakse välja.

Artikkel 2

Otsuse 2009/810/EÜ islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 1. novembril 2010, tingimusel et EMP Ühiskomiteele on esitatud kõik lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated (4).

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, 1. oktoober 2010

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  ELT L 277, 21.10.2010, lk 43.

1

(2)  ELT L 289, 5.11.2009, lk 9.

2

(3)  EÜT L 72, 25.3.1993, lk 33.

3

(4)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.

4

---

| 16.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/55 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/55

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 105/2010,

1. oktoober 2010,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa (transport)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu XIII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 2. juuli 2010. aasta otsusega nr 90/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu XIII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 2. juuli 2010. aasta otsusega nr 90/2010 (1).

| (2) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 25. jaanuari 2010. aasta määrus (EL) nr 164/2010, millega määratletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/44/EÜ (ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel) artiklis 5 osutatud elektroonilise laevadest teatamise tehnilised kirjeldused siseveelaevanduses (2), |
| --- | --- |

(2)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 25. jaanuari 2010. aasta määrus (EL) nr 164/2010, millega määratletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/44/EÜ (ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel) artiklis 5 osutatud elektroonilise laevadest teatamise tehnilised kirjeldused siseveelaevanduses (2),

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu XIII lisa punkti 49ac (komisjoni määrus (EÜ) nr 416/2007) järele lisatakse järgmine punkt:

| „49ad. | 32010 R 0164: komisjoni määrus (EL) nr 164/2010, 25. jaanuar 2010, millega määratletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/44/EÜ (ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel) artiklis 5 osutatud elektroonilise laevadest teatamise tehnilised kirjeldused siseveelaevanduses (ELT L 57, 6.3.2010, lk 1).” |
| --- | --- |

„49ad.

32010 R 0164: komisjoni määrus (EL) nr 164/2010, 25. jaanuar 2010, millega määratletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/44/EÜ (ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel) artiklis 5 osutatud elektroonilise laevadest teatamise tehnilised kirjeldused siseveelaevanduses (ELT L 57, 6.3.2010, lk 1).”

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 164/2010 islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 1. novembril 2010, tingimusel et EMP Ühiskomiteele on esitatud kõik lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated (3).

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, 1. oktoober 2010

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  ELT L 277, 21.10.2010, lk 43.

1

(2)  ELT L 57, 6.3.2010, lk 1.

2

(3)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.

3

---

| 16.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/56 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/56

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 106/2010,

1. oktoober 2010,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa (transport)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu XIII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 2. juuli 2010. aasta otsusega nr 90/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu XIII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 2. juuli 2010. aasta otsusega nr 90/2010 (1).

| (2) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1163/2009, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 417/2002 topeltpõhja ja -parraste või samaväärsete konstruktsiooninõuete kiirendatud järkjärgulise kasutuselevõtu kohta ühekordse põhja ja parrastega naftatankerite puhul (2). |
| --- | --- |

(2)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1163/2009, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 417/2002 topeltpõhja ja -parraste või samaväärsete konstruktsiooninõuete kiirendatud järkjärgulise kasutuselevõtu kohta ühekordse põhja ja parrastega naftatankerite puhul (2).

| (3) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 16. juuni 2009. aasta otsus 2009/491/EÜ kriteeriumide kohta, mille põhjal otsustatakse, kas lipuriigi nimel tegutseva organisatsiooni tegevust võib käsitada meresõiduohutust ning keskkonda lubamatult ohustavana (3), |
| --- | --- |

(3)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 16. juuni 2009. aasta otsus 2009/491/EÜ kriteeriumide kohta, mille põhjal otsustatakse, kas lipuriigi nimel tegutseva organisatsiooni tegevust võib käsitada meresõiduohutust ning keskkonda lubamatult ohustavana (3),

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu XIII lisa muudetakse järgmiselt:

| 1. | Punkti 56 m (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 417/2002) lisatakse järgmine taane:






  „— | 32009 R 1163: määrus (EÜ) nr 1163/2009, 30. november 2009 (ELT L 314, 1.12.2009, lk 13).” |
| --- | --- | --- |

1.

Punkti 56 m (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 417/2002) lisatakse järgmine taane:

„—

32009 R 1163: määrus (EÜ) nr 1163/2009, 30. november 2009 (ELT L 314, 1.12.2009, lk 13).”

| 2. | Punkti 55b (nõukogu direktiiv 94/57/EÜ) järele lisatakse järgmine punkt:






  „55ba. | 32009 D 0491: komisjoni otsus 2009/491/EÜ, 16. juuni 2009, kriteeriumide kohta, mille põhjal otsustatakse, kas lipuriigi nimel tegutseva organisatsiooni tegevust võib käsitada meresõiduohutust ning keskkonda lubamatult ohustavana (ELT L 162, 25.6.2009, lk 6).” |
| --- | --- | --- |

2.

Punkti 55b (nõukogu direktiiv 94/57/EÜ) järele lisatakse järgmine punkt:

„55ba.

32009 D 0491: komisjoni otsus 2009/491/EÜ, 16. juuni 2009, kriteeriumide kohta, mille põhjal otsustatakse, kas lipuriigi nimel tegutseva organisatsiooni tegevust võib käsitada meresõiduohutust ning keskkonda lubamatult ohustavana (ELT L 162, 25.6.2009, lk 6).”

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 1163/2009 ja otsuse 2009/491/EÜ islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 1. novembril 2010, tingimusel et EMP Ühiskomiteele on esitatud kõik lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated (4).

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, 1. oktoober 2010

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  ELT L 277, 21.10.2010, lk 43.

1

(2)  ELT L 314, 1.12.2009, lk 13.

2

(3)  ELT L 162, 25.6.2009, lk 6.

3

(4)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.

4

---

| 16.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/57 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/57

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 107/2010,

1. oktoober 2010,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa (transport)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu XIII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 2. juuli 2010. aasta otsusega nr 90/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu XIII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 2. juuli 2010. aasta otsusega nr 90/2010 (1).

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määrus (EÜ) nr 300/2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002, (2) inkorporeeriti lepingusse riigispetsiifiliste kohandustega EMP Ühiskomitee 29. mai 2009. aasta otsusega nr 69/2009 (3). |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määrus (EÜ) nr 300/2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002, (2) inkorporeeriti lepingusse riigispetsiifiliste kohandustega EMP Ühiskomitee 29. mai 2009. aasta otsusega nr 69/2009 (3).

| (3) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 18. detsembri 2009. aasta määrus (EL) nr 1254/2009, milles sätestatakse kriteeriumid, mille kohaselt on liikmesriikidel võimalik teha erandeid tsiviillennundusjulgestuse ühistest põhistandarditest ja võtta vastu alternatiivsed julgestusmeetmed (4), |
| --- | --- |

(3)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 18. detsembri 2009. aasta määrus (EL) nr 1254/2009, milles sätestatakse kriteeriumid, mille kohaselt on liikmesriikidel võimalik teha erandeid tsiviillennundusjulgestuse ühistest põhistandarditest ja võtta vastu alternatiivsed julgestusmeetmed (4),

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu XIII lisa punkti 66hc (komisjoni määrus (EL) nr 72/2010) järele lisatakse järgmine punkt:

| „66hd. | 32009 R 1254: komisjoni määrus (EL) nr 1254/2009, 18. detsember 2009, milles sätestatakse kriteeriumid, mille kohaselt on liikmesriikidel võimalik teha erandeid tsiviillennundusjulgestuse ühistest põhistandarditest ja võtta vastu alternatiivsed julgestusmeetmed (ELT L 338, 19.12.2009, lk 17).
  Käesoleva lepingu kohaldamisel kohandatakse nimetatud määruse sätteid järgmiselt:
  Määrust kohaldatakse alates kuupäevast, millal jõustub viimane EMP Ühiskomitee otsus, millega inkorporeeritakse lepingusse määruse (EÜ) nr 300/2008 kohaldamiseks vajalikud meetmed.” |
| --- | --- |

„66hd.

32009 R 1254: komisjoni määrus (EL) nr 1254/2009, 18. detsember 2009, milles sätestatakse kriteeriumid, mille kohaselt on liikmesriikidel võimalik teha erandeid tsiviillennundusjulgestuse ühistest põhistandarditest ja võtta vastu alternatiivsed julgestusmeetmed (ELT L 338, 19.12.2009, lk 17).

Käesoleva lepingu kohaldamisel kohandatakse nimetatud määruse sätteid järgmiselt:

Määrust kohaldatakse alates kuupäevast, millal jõustub viimane EMP Ühiskomitee otsus, millega inkorporeeritakse lepingusse määruse (EÜ) nr 300/2008 kohaldamiseks vajalikud meetmed.”

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 1254/2009 islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 2. oktoobril 2010, tingimusel et EMP Ühiskomiteele on esitatud kõik lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated (5).

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, 1. oktoober 2010

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  ELT L 277, 21.10.2010, lk 43.

1

(2)  ELT L 97, 9.4.2008, lk 72.

2

(3)  ELT L 232, 3.9.2009, lk 25.

3

(4)  ELT L 338, 19.12.2009, lk 17.

4

(5)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.

5

---

| 16.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/58 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/58

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 108/2010,

1. oktoober 2010,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa (transport)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu XIII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 2. juuli 2010. aasta otsusega nr 90/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu XIII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 2. juuli 2010. aasta otsusega nr 90/2010 (1).

| (2) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 30. märtsi 2010. aasta määrus (EL) nr 273/2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 474/2006, millega kehtestatakse ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu (2), |
| --- | --- |

(2)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 30. märtsi 2010. aasta määrus (EL) nr 273/2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 474/2006, millega kehtestatakse ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu (2),

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu XIII lisa punkti 66zab (komisjoni määrus (EÜ) nr 474/2006) lisatakse järgmine taane:

| „— | 32010 R 0273: komisjoni määrus (EL) nr 273/2010, 30. märts 2010 (ELT L 84, 31.3.2010, lk 25).” |
| --- | --- |

„—

32010 R 0273: komisjoni määrus (EL) nr 273/2010, 30. märts 2010 (ELT L 84, 31.3.2010, lk 25).”

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 273/2010 islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 2. oktoobril 2010, tingimusel et EMP Ühiskomiteele on esitatud kõik lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated (3).

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, 1. oktoober 2010

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  ELT L 277, 21.10.2010, lk 43.

1

(2)  ELT L 84, 31.3.2010, lk 25.

2

(3)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.

3

---

| 16.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/59 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/59

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 109/2010,

1. oktoober 2010,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XVIII lisa (töötervishoid ja tööohutus, tööõigus ning naiste ja meeste võrdne kohtlemine)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu XVIII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 2. juuli 2010. aasta otsusega nr 92/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu XVIII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 2. juuli 2010. aasta otsusega nr 92/2010 (1).

| (2) | Lepingusse tuleb inkorporeerida nõukogu 16. veebruari 2009. aasta direktiiv 2009/13/EÜ, millega rakendatakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (ETF) sõlmitud kokkulepet 2006. aasta meretöönormide konventsiooni kohta ja muudetakse direktiivi 1999/63/EÜ (2), |
| --- | --- |

(2)

Lepingusse tuleb inkorporeerida nõukogu 16. veebruari 2009. aasta direktiiv 2009/13/EÜ, millega rakendatakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (ETF) sõlmitud kokkulepet 2006. aasta meretöönormide konventsiooni kohta ja muudetakse direktiivi 1999/63/EÜ (2),

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu XVIII lisa muudetakse järgmiselt:

| 1. | Punkti 32b (nõukogu direktiiv 1999/63/EÜ) lisatakse järgmine tekst:
  „ , muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | 32009 L 0013: nõukogu direktiiv 2009/13/EÜ, 16. veebruar 2009 (ELT L 124, 20.5.2009, lk 30).” |
| --- | --- | --- |

1.

Punkti 32b (nõukogu direktiiv 1999/63/EÜ) lisatakse järgmine tekst:

„ , muudetud järgmise õigusaktiga:

—

32009 L 0013: nõukogu direktiiv 2009/13/EÜ, 16. veebruar 2009 (ELT L 124, 20.5.2009, lk 30).”

| 2. | Punkti 32i (nõukogu direktiiv 2005/47/EÜ) järele lisatakse järgmine punkt:






  „32j. | 32009 L 0013: nõukogu direktiiv 2009/13/EÜ, 16. veebruar 2009, millega rakendatakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (ETF) sõlmitud kokkulepet 2006. aasta meretöönormide konventsiooni kohta ja muudetakse direktiivi 1999/63/EÜ (ELT L 124, 20.5.2009, lk 30).” |
| --- | --- | --- |

2.

Punkti 32i (nõukogu direktiiv 2005/47/EÜ) järele lisatakse järgmine punkt:

„32j.

32009 L 0013: nõukogu direktiiv 2009/13/EÜ, 16. veebruar 2009, millega rakendatakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (ETF) sõlmitud kokkulepet 2006. aasta meretöönormide konventsiooni kohta ja muudetakse direktiivi 1999/63/EÜ (ELT L 124, 20.5.2009, lk 30).”

| 3. | Punkti 24 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/94/EÜ) esimene taane (Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemistingimusi ning Euroopa Liidu asutamislepingute kohandusi käsitlev akt) jäetakse välja. |
| --- | --- |

3.

Punkti 24 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/94/EÜ) esimene taane (Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemistingimusi ning Euroopa Liidu asutamislepingute kohandusi käsitlev akt) jäetakse välja.

Artikkel 2

Direktiivi 2009/13/EÜ islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 1. novembril 2010, tingimusel et EMP Ühiskomiteele on esitatud kõik lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated (3).

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, 1. oktoober 2010

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  ELT L 277, 21.10.2010, lk 46.

1

(2)  ELT L 124, 20.5.2009, lk 30.

2

(3)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.

3

---

| 16.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/60 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/60

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 110/2010,

1. oktoober 2010,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XXI lisa (statistika)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu XXI lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 12. märtsi 2010. aasta otsusega nr 36/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu XXI lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 12. märtsi 2010. aasta otsusega nr 36/2010 (1).

| (2) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 30. märtsi 2010. aasta määrus (EL) nr 275/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 295/2008 ettevõtluse struktuurstatistika kohta kvaliteedi hindamise kriteeriumite osas (2), |
| --- | --- |

(2)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 30. märtsi 2010. aasta määrus (EL) nr 275/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 295/2008 ettevõtluse struktuurstatistika kohta kvaliteedi hindamise kriteeriumite osas (2),

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu XXI lisa punkti 1l (komisjoni määrus (EÜ) nr 251/2009) järele lisatakse järgmine punkt:

| „1m. | 32010 R 0275: komisjoni määrus (EL) nr 275/2010, 30. märts 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 295/2008 ettevõtluse struktuurstatistika kohta kvaliteedi hindamise kriteeriumite osas (ELT L 86, 1.4.2010, lk 1).” |
| --- | --- |

„1m.

32010 R 0275: komisjoni määrus (EL) nr 275/2010, 30. märts 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 295/2008 ettevõtluse struktuurstatistika kohta kvaliteedi hindamise kriteeriumite osas (ELT L 86, 1.4.2010, lk 1).”

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 275/2010 islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 1. novembril 2010, tingimusel et EMP Ühiskomiteele on esitatud kõik lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated (3).

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, 1. oktoober 2010

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  ELT L 143, 10.6.2010, lk 31.

1

(2)  ELT L 86, 1.4.2010, lk 1.

2

(3)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.

3

---

| 16.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/61 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/61

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 111/2010,

1. oktoober 2010,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XXI lisa (statistika)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu XXI lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 12. märtsi 2010. aasta otsusega nr 36/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu XXI lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 12. märtsi 2010. aasta otsusega nr 36/2010 (1).

| (2) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 16. märtsi 2010. aasta määrus (EÜ) nr 220/2010, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud tööjõu valikvaatluse lisaküsimustike programm aastateks 2013–2015 (2). |
| --- | --- |

(2)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 16. märtsi 2010. aasta määrus (EÜ) nr 220/2010, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud tööjõu valikvaatluse lisaküsimustike programm aastateks 2013–2015 (2).

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu XXI lisa punkti 18ao (komisjoni määrus (EÜ) nr 20/2009) järele lisatakse järgmine punkt:

| „18ap. | 32010 R 0220: komisjoni määrus (EL) nr 220/2010, 16. märts 2010, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud tööjõu valikvaatluse lisaküsimustike programm aastateks 2013–2015 (ELT L 67, 17.3.2010, lk 1).” |
| --- | --- |

„18ap.

32010 R 0220: komisjoni määrus (EL) nr 220/2010, 16. märts 2010, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud tööjõu valikvaatluse lisaküsimustike programm aastateks 2013–2015 (ELT L 67, 17.3.2010, lk 1).”

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 220/2010 islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 1. novembril 2010, tingimusel et EMP Ühiskomiteele on esitatud kõik lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated (3).

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, 1. oktoober 2010

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  ELT L 143, 10.6.2010, lk 31.

1

(2)  ELT L 67, 17.3.2010, lk 1.

2

(3)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.

3

---

| 16.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/62 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/62

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 112/2010,

1. oktoober 2010,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XXI lisa (statistika)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu XXI lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 12. märtsi 2010. aasta otsusega nr 36/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu XXI lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 12. märtsi 2010. aasta otsusega nr 36/2010 (1).

| (2) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 23. aprilli 2010. aasta määrus (EL) nr 351/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 862/2007 (mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat) sünniriigi rühmade, eelmise või järgmise alalise elukohariigi rühmade ja kodakondsuse rühmade kategooriate määratlemise osas (2), |
| --- | --- |

(2)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 23. aprilli 2010. aasta määrus (EL) nr 351/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 862/2007 (mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat) sünniriigi rühmade, eelmise või järgmise alalise elukohariigi rühmade ja kodakondsuse rühmade kategooriate määratlemise osas (2),

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu XXI lisa punkti 18ap (komisjoni määrus (EL) nr 220/2010) järele lisatakse järgmine punkt:

| „18aq. | 32010 R 0351: komisjoni määrus (EL) nr 351/2010, 23. aprill 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 862/2007 (mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat) sünniriigi rühmade, eelmise või järgmise alalise elukohariigi rühmade ja kodakondsuse rühmade kategooriate määratlemise osas (ELT L 104, 24.4.2010, lk 37).” |
| --- | --- |

„18aq.

32010 R 0351: komisjoni määrus (EL) nr 351/2010, 23. aprill 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 862/2007 (mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat) sünniriigi rühmade, eelmise või järgmise alalise elukohariigi rühmade ja kodakondsuse rühmade kategooriate määratlemise osas (ELT L 104, 24.4.2010, lk 37).”

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 351/2010 islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 1. novembril 2010, tingimusel et EMP Ühiskomiteele on esitatud kõik lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated (3).

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, 1. oktoober 2010

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  ELT L 143, 10.6.2010, lk 31.

1

(2)  ELT L 104, 24.4.2010, lk 37.

2

(3)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.

3

---

| 16.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/63 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/63

---

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr 113/2010,

1. oktoober 2010,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XXII lisa (äriühinguõigus)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu XXII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 2. juuli 2010. aasta otsusega nr 95/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu XXII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 2. juuli 2010. aasta otsusega nr 95/2010 (1).

| (2) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 23. märtsi 2010. aasta määrus (EL) nr 243/2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) edasiarendustega (2). |
| --- | --- |

(2)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 23. märtsi 2010. aasta määrus (EL) nr 243/2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) edasiarendustega (2).

| (3) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 23. märtsi 2010. aasta määrus (EL) nr 244/2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga (IFRS) 2 (3), |
| --- | --- |

(3)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 23. märtsi 2010. aasta määrus (EL) nr 244/2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga (IFRS) 2 (3),

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu XXII lisa punkti 10ba (komisjoni määrus (EÜ) nr 1126/2008) lisatakse järgmised taanded:

| „— | 32010 R 0243: komisjoni määrus (EL) nr 243/2010, 23. märts 2010 (ELT L 77, 24.3.2010, lk 33), |
| --- | --- |

„—

32010 R 0243: komisjoni määrus (EL) nr 243/2010, 23. märts 2010 (ELT L 77, 24.3.2010, lk 33),

| — | 32010 R 0244: komisjoni määrus (EL) nr 244/2010, 23. märts 2010 (ELT L 77, 24.3.2010, lk 42).” |
| --- | --- |

—

32010 R 0244: komisjoni määrus (EL) nr 244/2010, 23. märts 2010 (ELT L 77, 24.3.2010, lk 42).”

Artikkel 2

Määruste (EL) nr 243/2010 ja (EL) nr 244/2010 islandi- ja norrakeelsed tekstid, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 1. novembril 2010, tingimusel et EMP Ühiskomiteele on esitatud kõik lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated (4).

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, 1. oktoober 2010

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

---

(1)  ELT L 277, 21.10.2010, lk 52.

1

(2)  ELT L 77, 24.3.2010, lk 33.

2

(3)  ELT L 77, 24.3.2010, lk 42.

3

(4)  Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.

4

---