# Официален вестник C 136/2007

| | ISSN 1830-365X |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 136 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 5020 юни 2007 г. |

ISSN 1830-365X

Официален вестник

на Европейския съюз

C 136

Издание на български език

Информация и известия

Година 5020 юни 2007 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки, насоки и становища |
| | РЕЗОЛЮЦИИ |
| | Съвет |
| 2007/C 136/01 | Резолюция на Съвета от 21 май 2007 година относно Европейската космическа политика | 1 |
| | ПРЕПОРЪКИ |
| | Европейска централна банка |
| 2007/C 136/02 | Препоръка на Европейската централна банка от 31 май 2007 година за изменение на Препоръка ЕЦБ/2004/16 относно изискванията за статистическа отчетност на Европейската централна банка в областта на статистиката на платежния баланс и международната инвестиционна позиция и на рамката на международните резерви (EЦБ/2007/4) | 6 |

Известие No

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки, насоки и становища

РЕЗОЛЮЦИИ

Съвет

2007/C 136/01

Резолюция на Съвета от 21 май 2007 година относно Европейската космическа политика

1

ПРЕПОРЪКИ

Европейска централна банка

2007/C 136/02

Препоръка на Европейската централна банка от 31 май 2007 година за изменение на Препоръка ЕЦБ/2004/16 относно изискванията за статистическа отчетност на Европейската централна банка в областта на статистиката на платежния баланс и международната инвестиционна позиция и на рамката на международните резерви (EЦБ/2007/4)

6

| | II   Известия |
| --- | --- |
| | ИЗВЕСТИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Комисия |
| 2007/C 136/03 | Разрешение за отпускане на държавни помощи по силата на разпоредбите на членове 87 и 88 от Договора за ЕО — Случаи, в които Комисията няма възражения | 21 |
| 2007/C 136/04 | Непротивопоставяне на нотифицирана концентрация (Дело No COMP/M.4536 — Magneti Marelli/Concordia) (
  1
  ) | 24 |
| 2007/C 136/05 | Непротивопоставяне на нотифицирана концентрация (Дело No COMP/M.4593 — Voestalpine/Dancke) (
  1
  ) | 24 |

II   Известия

ИЗВЕСТИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Комисия

2007/C 136/03

Разрешение за отпускане на държавни помощи по силата на разпоредбите на членове 87 и 88 от Договора за ЕО — Случаи, в които Комисията няма възражения

21

2007/C 136/04

Непротивопоставяне на нотифицирана концентрация (Дело No COMP/M.4536 — Magneti Marelli/Concordia) (
  1
  )

1

24

2007/C 136/05

Непротивопоставяне на нотифицирана концентрация (Дело No COMP/M.4593 — Voestalpine/Dancke) (
  1
  )

1

24

| | IV   Информация |
| --- | --- |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Комисия |
| 2007/C 136/06 | Обменен курс на еурото | 25 |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ |
| 2007/C 136/07 | Списък на централните органи определени от държавите-членки като отговорни по въпросите относно връщането на паметници на културата, които са незаконно изнесени от държава-членка и прилагането на член 3 от Директива 93/7/EИО на Съвета | 26 |

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Комисия

2007/C 136/06

Обменен курс на еурото

25

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ

2007/C 136/07

Списък на централните органи определени от държавите-членки като отговорни по въпросите относно връщането на паметници на културата, които са незаконно изнесени от държава-членка и прилагането на член 3 от Директива 93/7/EИО на Съвета

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Текст от значение за ЕИП |

---

(1)   Текст от значение за ЕИП

1

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки, насоки и становища

РЕЗОЛЮЦИИ

Съвет

| 20.6.2007 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 136/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2007

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 136/1

---

РЕЗОЛЮЦИЯ НА СЪВЕТА

от 21 май 2007 година

относно Европейската космическа политика

(2007/C 136/01)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД рамковото споразумение между Европейската общност и Европейската космическа агенция, влязло в сила през май 2004 г., както и засилващото се сътрудничество между двете страни,

КАТО ПРИПОМНЯ насоките, приети на заседанията на „Съвета по въпросите на космоса“ от 25 ноември 2004 г., 7 юни 2005 г. и 28 ноември 2005 г.,

КАТО ПРИПОМНЯ решенията на Съвета на ЕКА на министерско ниво на заседанието му през 2005 г. и приемането на Седмата рамкова програма на Европейската общност през 2006 г., предвиждаща дългосрочен ангажимент в подкрепа на развитието на космическия компонент на Глобалния мониторинг на околната среда и сигурността (GMES), както и достъп до данните на Глобалния мониторинг на околната среда и сигурността,

КАТО ВЗЕ ПРЕДВИД рамката на Договора за космоса на Организацията на обединените нации,

I.   ВИЗИЯ ЗА ЕВРОПА И ГЕНЕРАЛНА СТРАТЕГИЯ

КАТО ПОДЧЕРТАВА, че космическият сектор е стратегически актив, допринасящ за независимостта, сигурността и просперитета на Европа и нейната роля в света, и КАТО ОТЧИТА реалния и потенциалния принос на космическите дейностите за осъществяването на Лисабонската стратегия за растеж и трудова заетост чрез осигуряване на технологии и услуги, подпомагащи зараждащото се европейско общество на знанието, и чрез принос за европейското единство,

КАТО ПОДЧЕРТАВА уникалния принос, който космическите системи могат да направят към научните изследвания като цяло и към приложните аспекти, съответстващи на европейските политики и цели, КАТО ОТЧИТА, че изследването на космическото пространство допринася за намирането на отговори на значими въпроси за произхода и еволюцията на живота във Вселената, както и за фундаменталните закони на физиката,

КАТО ПОДЧЕРТАВА, че космосът представлява важен елемент от Стратегията за устойчиво развитие на Европа и има отношение към Общата външна политика и политиката на сигурност, тъй като допринася за осъществяването на техните цели чрез предоставяне на информация от първостепенно значение по важни глобални проблеми като изменението на климата (1) и хуманитарната помощ,

КАТО ОТЧИТА, че по тези причини Европа не може да си позволи да не осигури ползите от космическото пространство за своите граждани и политики, както и че европейската космическа политика ще даде възможност Европа да продължи да развива и използва по най-добрия начин космическите инфраструктури и приложения от световна величина, за да запази ролята си на основен участник в този процес, да разреши глобални проблеми и да подобри качеството на живота,

КАТО ПОДЧЕРТАВА, че всички европейски космически дейности допринасят за осъществяването на тези цели и изцяло спазват принципите, установени от Договора за космоса на Организацията на обединените нации, и по-специално:

| — | изследването и използването на космоса в полза и за благото на всички страни, както и признаването на космоса като пространство, принадлежащо на цялото човечество, |
| --- | --- |

—

изследването и използването на космоса в полза и за благото на всички страни, както и признаването на космоса като пространство, принадлежащо на цялото човечество,

| — | използването на космоса единствено за мирни цели, |
| --- | --- |

—

използването на космоса единствено за мирни цели,

| — | насърчаването на международното сътрудничество в областта на изследването и използването на космоса, |
| --- | --- |

—

насърчаването на международното сътрудничество в областта на изследването и използването на космоса,

както и подкрепата на Европа за постоянните усилия на Комитета за мирно използване на космоса към Организацията на обединените нации за смекчаване на въздействието от космическите отпадъци и предотвратяването им,

КАТО ОТЧИТА способността на космическите дейности да вдъхновяват и привличат младите хора към науката и техниката,

КАТО ПОДЧЕРТАВА бързия растеж на пазарите за сателитни навигационни и телекомуникационни приложения,

КАТО ПОДЧЕРТАВА, че Европа е сред водещите действащи лица в областта на космическите дейности в света и остава твърдо решена да запази позицията си чрез засилено вътрешноевропейско и международно сътрудничество,

| 1. | ПРИВЕТСТВА И ПОДДЪРЖА документа за европейската космическа политика, представен като предложение на Генералния директор на ЕКА и като съобщение на Европейската комисия, като следващ етап в установяването на координирана и ефикасна европейска космическа дейност в служба на европейските граждани, |
| --- | --- |

1.

ПРИВЕТСТВА И ПОДДЪРЖА документа за европейската космическа политика, представен като предложение на Генералния директор на ЕКА и като съобщение на Европейската комисия, като следващ етап в установяването на координирана и ефикасна европейска космическа дейност в служба на европейските граждани,

| 2. | ВЗЕМА ПОД ВНИМАНИЕ „Предварителните елементи“ на Европейската космическа програма, свързани с Европейската космическа политика като стратегически инструмент за планиране, които съдържат всички основни космически дейности в Европа и по този начин подпомагат оптимизирането на обществените ресурси и умения при взимането на решения и прилагането на космическата политика, |
| --- | --- |

2.

ВЗЕМА ПОД ВНИМАНИЕ „Предварителните елементи“ на Европейската космическа програма, свързани с Европейската космическа политика като стратегически инструмент за планиране, които съдържат всички основни космически дейности в Европа и по този начин подпомагат оптимизирането на обществените ресурси и умения при взимането на решения и прилагането на космическата политика,

| 3. | ПРИКАНВА държавите-членки да продължат да подкрепят европейските цели и програмите на европейско равнище, включително, когато е целесъобразно, чрез националните си програми и дейности, като по този начин гарантират ефективността и взаимното допълване в европейската дейност, |
| --- | --- |

3.

ПРИКАНВА държавите-членки да продължат да подкрепят европейските цели и програмите на европейско равнище, включително, когато е целесъобразно, чрез националните си програми и дейности, като по този начин гарантират ефективността и взаимното допълване в европейската дейност,

| 4. | ПРИКАНВА Европейската комисия, Генералния директор на ЕКА и държавите-членки да наблюдават и оценяват изпълнението на Европейската космическа политика в обхвата на рамковото споразумение, |
| --- | --- |

4.

ПРИКАНВА Европейската комисия, Генералния директор на ЕКА и държавите-членки да наблюдават и оценяват изпълнението на Европейската космическа политика в обхвата на рамковото споразумение,

II.   СЛЕДВАЩИ СТЪПКИ — ПРОГРАМИ И ТЯХНОТО ИЗПЪЛНЕНИЕ

А.   ПРИЛОЖЕНИЯ

| 5. | ПРИВЕТСТВА обединените усилия на ЕКА и на Европейския съюз за осъществяване на мащабни инициативи, ориентирани към потребителите, като например Глобалния мониторинг на околната среда и сигурността (GMES) и ГАЛИЛЕО, както и началните усилия за по-интензивно развитие и използване на интегрирани приложения, свързани с космоса, включващи по-специално сателитни комуникационни услуги,
  ПРИВЕТСТВА дейностите на Европейската комисия за по-нататъшно обединяване на налаганото от потребителите институционално търсене в Европа, произтичащо от политиките на Европейския съюз,
  ПРИКАНВА да се въведат редовни независими оценки на качеството и рентабилността на мащабни, ориентирани към потребителите инициативи, свързани с космоса, като се ангажират потребители и държави-членки, с цел да се утвърди качеството, пригодността и икономически целесъобразното поведение на системите в тяхната цялост и на предоставяните от тях услуги в работната фаза, за да се задълбочи още повече ориентираният към потребителя подход, |
| --- | --- |

5.

ПРИВЕТСТВА обединените усилия на ЕКА и на Европейския съюз за осъществяване на мащабни инициативи, ориентирани към потребителите, като например Глобалния мониторинг на околната среда и сигурността (GMES) и ГАЛИЛЕО, както и началните усилия за по-интензивно развитие и използване на интегрирани приложения, свързани с космоса, включващи по-специално сателитни комуникационни услуги,

ПРИВЕТСТВА дейностите на Европейската комисия за по-нататъшно обединяване на налаганото от потребителите институционално търсене в Европа, произтичащо от политиките на Европейския съюз,

ПРИКАНВА да се въведат редовни независими оценки на качеството и рентабилността на мащабни, ориентирани към потребителите инициативи, свързани с космоса, като се ангажират потребители и държави-членки, с цел да се утвърди качеството, пригодността и икономически целесъобразното поведение на системите в тяхната цялост и на предоставяните от тях услуги в работната фаза, за да се задълбочи още повече ориентираният към потребителя подход,

| 6. | ОТЧИТА стратегическата важност на устойчивостта за Глобалния мониторинг на околната среда и сигурността, ОТНОВО ПОТВЪРЖДАВА целта за постигане на оперативен и независим капацитет на Глобалния мониторинг на околната среда и сигурността преди края на 2008 г. и ПОДЧЕРТАВА, че в тази връзка е необходимо, своевременно и след изчерпателни консултации с държавите-членки и ЕКА, Европейската комисия да предложи условията и реда за:






  (i) | финансиране, включително улесняване на финансирането от потребителите, |
| --- | --- | --- |

6.

ОТЧИТА стратегическата важност на устойчивостта за Глобалния мониторинг на околната среда и сигурността, ОТНОВО ПОТВЪРЖДАВА целта за постигане на оперативен и независим капацитет на Глобалния мониторинг на околната среда и сигурността преди края на 2008 г. и ПОДЧЕРТАВА, че в тази връзка е необходимо, своевременно и след изчерпателни консултации с държавите-членки и ЕКА, Европейската комисия да предложи условията и реда за:

(i)

финансиране, включително улесняване на финансирането от потребителите,

| (ii) | оперативни инфраструктури, и |
| --- | --- |

(ii)

оперативни инфраструктури, и

| (iii) | ефективно управление — да стане напълно оперативно и да гарантира устойчиви услуги, съответстващи на установени потребителски нужди, |
| --- | --- |

(iii)

ефективно управление — да стане напълно оперативно и да гарантира устойчиви услуги, съответстващи на установени потребителски нужди,

ПРИВЕТСТВА инициативите, поети по време на председателствата на Австрия и Германия, за европейски служби за наблюдение на Земята — Глобален мониторинг на околната среда и сигурността (т. е. диалога от Грац и пътната карта от Мюнхен),

ПРИВЕТСТВА подхода за започване на подготвителни дейности на Европейската комисия за оперативната фаза на Глобалния мониторинг на околната среда и сигурността,

ОТНОВО ПОТВЪРЖДАВА, че Глобалният мониторинг на околната среда и сигурността ще използва до максимална степен съществуващите възможности на европейско и национално равнище, като те взаимно се допълват,

| 7. | ПОДКРЕПЯ съвместните усилия на европейските институции, ЕКА и европейската промишленост за създаване в следващите години на търговски устойчива глобална гражданска навигационна сателитна система под европейски граждански контрол, |
| --- | --- |

7.

ПОДКРЕПЯ съвместните усилия на европейските институции, ЕКА и европейската промишленост за създаване в следващите години на търговски устойчива глобална гражданска навигационна сателитна система под европейски граждански контрол,

Б.   СИГУРНОСТ И ОТБРАНА

| 8. | ОТЧИТА, че гражданските и отбранителните приложения използват често общи космически технологии, както и че Европа може, в продиктуван от потребителите подход, да подобри координацията между отбранителните и гражданските космически програми, като се стреми по-конкретно към съгласуваност в областта на сигурността, при зачитане на специфичните изисквания и на двата сектора и на независимите компетенции за взимане на решения и схеми за финансиране,
  ПОТВЪРЖДАВА необходимостта от започване на структурен диалог с компетентните органи на държавите-членки и в рамките на втория и третия стълб на ЕС, както и с Европейската агенция по отбрана с цел оптимизиране на съгласуваността на всички аспекти на Европейската космическа политика в рамките на съществуващото разпределение на компетенциите,
  ОТЧИТА, че използването на ГАЛИЛЕО или на Глобалния мониторинг на околната среда и сигурността от които и да е военни потребители трябва да бъде в съответствие с принципа, че те са граждански системи под граждански контрол и следователно всяка промяна в този принцип би изисквала разглеждане в рамките на дял V от ДЕС, и по-специално членове 17 и 23 от него, както и в рамките на Конвенцията за ЕКА, |
| --- | --- |

8.

ОТЧИТА, че гражданските и отбранителните приложения използват често общи космически технологии, както и че Европа може, в продиктуван от потребителите подход, да подобри координацията между отбранителните и гражданските космически програми, като се стреми по-конкретно към съгласуваност в областта на сигурността, при зачитане на специфичните изисквания и на двата сектора и на независимите компетенции за взимане на решения и схеми за финансиране,

ПОТВЪРЖДАВА необходимостта от започване на структурен диалог с компетентните органи на държавите-членки и в рамките на втория и третия стълб на ЕС, както и с Европейската агенция по отбрана с цел оптимизиране на съгласуваността на всички аспекти на Европейската космическа политика в рамките на съществуващото разпределение на компетенциите,

ОТЧИТА, че използването на ГАЛИЛЕО или на Глобалния мониторинг на околната среда и сигурността от които и да е военни потребители трябва да бъде в съответствие с принципа, че те са граждански системи под граждански контрол и следователно всяка промяна в този принцип би изисквала разглеждане в рамките на дял V от ДЕС, и по-специално членове 17 и 23 от него, както и в рамките на Конвенцията за ЕКА,

В.   ДОСТЪП ДО КОСМИЧЕСКОТО ПРОСТРАНСТВО

| 9. | ПОДЧЕРТАВА, че за Европа е жизненоважно да поддържа независим, надежден и рентабилен достъп до космическото пространство при финансово достъпни условия, както е изтъкнато в рамковото споразумение между ЕО и ЕКА и в Резолюцията за развитието на европейския сектор на ракетите-носители, приета по време на Съвета на ЕКА на министерско ниво от 2005 г., като трябва да се има предвид, че наличието на критична маса дейности в областта на ракетите-носители е предпоставка за жизнеспособността на този сектор,
  ОТЧИТА необходимостта, Европа да се възползва последователно от възможностите на ракетите-носители, намиращи се под неин контрол,
  ПРИКАНВА генералния директор на ЕКА да гарантира непрекъснатото развитие и координация на европейския технологичен капацитет, за да се постигне дългосрочната конкурентоспособност на европейския сектор на ракетите-носители с цел запазване и засилване на присъствието му на търговския пазар, |
| --- | --- |

9.

ПОДЧЕРТАВА, че за Европа е жизненоважно да поддържа независим, надежден и рентабилен достъп до космическото пространство при финансово достъпни условия, както е изтъкнато в рамковото споразумение между ЕО и ЕКА и в Резолюцията за развитието на европейския сектор на ракетите-носители, приета по време на Съвета на ЕКА на министерско ниво от 2005 г., като трябва да се има предвид, че наличието на критична маса дейности в областта на ракетите-носители е предпоставка за жизнеспособността на този сектор,

ОТЧИТА необходимостта, Европа да се възползва последователно от възможностите на ракетите-носители, намиращи се под неин контрол,

ПРИКАНВА генералния директор на ЕКА да гарантира непрекъснатото развитие и координация на европейския технологичен капацитет, за да се постигне дългосрочната конкурентоспособност на европейския сектор на ракетите-носители с цел запазване и засилване на присъствието му на търговския пазар,

Г.   МЕЖДУНАРОДНА КОСМИЧЕСКА СТАНЦИЯ И ИЗСЛЕДВАНЕ НА КОСМОСА

| 10. | ИЗТЪКВА политическата и научна важност на Международната космическа станция (МКС) и на изследването на космоса и ПОТВЪРЖДАВА ОТНОВО трайния, силен и обединен европейски ангажимент по отношение на финансовата подкрепа на МКС, оказвана от ЕКА и нейните държавите-членки,
  ПРИЗОВАВА международните партньори, ангажирани с МКС, да продължат с подкрепата, за да гарантират, че целите на партньорството МКС се запазват в своята цялост и ПОДЧЕРТАВА, че продължаването на това партньорство е принос към бъдещите усилия в областта на изследването на космоса,
  НАСЪРЧАВА използването на МКС за изследователска и развойна дейност в рамковата програма за изследователска дейност на Европейската общност,
  ПОДЧЕРТАВА важността на активното участие на ЕКА при подготовката на бъдещи международни изследователски програми с цел гарантиране на значително целенасочено и координирано европейско участие в това начинание, |
| --- | --- |

10.

ИЗТЪКВА политическата и научна важност на Международната космическа станция (МКС) и на изследването на космоса и ПОТВЪРЖДАВА ОТНОВО трайния, силен и обединен европейски ангажимент по отношение на финансовата подкрепа на МКС, оказвана от ЕКА и нейните държавите-членки,

ПРИЗОВАВА международните партньори, ангажирани с МКС, да продължат с подкрепата, за да гарантират, че целите на партньорството МКС се запазват в своята цялост и ПОДЧЕРТАВА, че продължаването на това партньорство е принос към бъдещите усилия в областта на изследването на космоса,

НАСЪРЧАВА използването на МКС за изследователска и развойна дейност в рамковата програма за изследователска дейност на Европейската общност,

ПОДЧЕРТАВА важността на активното участие на ЕКА при подготовката на бъдещи международни изследователски програми с цел гарантиране на значително целенасочено и координирано европейско участие в това начинание,

Д.   НАУКА И ТЕХНОЛОГИЯ

| 11. | ПОДЧЕРТАВА целта за поддържане на научни програми на световно равнище, както и за ясна европейска водеща позиция в избрани области, допринасящи за изграждането на Европейското изследователско пространство,
  ОТЧИТА, че съществуващите обединени европейски умения и усилия, и по-специално в рамките на ЕКА, позволяват на Европа да успее в най-трудните начинания и да се отличи с високи постижения в откритията и иновациите в глобален контекст,
  ПРИЗОВАВА Европейската комисия, ЕКА и държавите-членки да стимулират образователните програми в Европа,
  ПОДЧЕРТАВА значимостта на иновациите и техническото развитие и по отношение на конкурентоспособността на промишлеността и търговския успех на нейните продукти и услуги,
  ПОДЧЕРТАВА необходимостта от целенасочен подход за разработването на стратегически елементи, съсредоточаващ се върху подбрани елементи с решаващо значение, за които следва да се избегне зависимостта на европейската промишленост от международни доставчици, за да се постигне оптимален баланс между технологична независимост, стратегическо сътрудничество с международни партньори и използване на пазарните сили, |
| --- | --- |

11.

ПОДЧЕРТАВА целта за поддържане на научни програми на световно равнище, както и за ясна европейска водеща позиция в избрани области, допринасящи за изграждането на Европейското изследователско пространство,

ОТЧИТА, че съществуващите обединени европейски умения и усилия, и по-специално в рамките на ЕКА, позволяват на Европа да успее в най-трудните начинания и да се отличи с високи постижения в откритията и иновациите в глобален контекст,

ПРИЗОВАВА Европейската комисия, ЕКА и държавите-членки да стимулират образователните програми в Европа,

ПОДЧЕРТАВА значимостта на иновациите и техническото развитие и по отношение на конкурентоспособността на промишлеността и търговския успех на нейните продукти и услуги,

ПОДЧЕРТАВА необходимостта от целенасочен подход за разработването на стратегически елементи, съсредоточаващ се върху подбрани елементи с решаващо значение, за които следва да се избегне зависимостта на европейската промишленост от международни доставчици, за да се постигне оптимален баланс между технологична независимост, стратегическо сътрудничество с международни партньори и използване на пазарните сили,

Е.   УПРАВЛЕНИЕ

| 12. | ОЦЕНЯВА, че в продължение на повече от 30 години ЕКА осигурява ефикасна структура за европейско сътрудничество по съвместни космически проекти, което обаче би могло да изисква още повече гъвкавост и известно развитие, и ОТБЕЛЯЗВА, че независимостта и надеждността на ЕКА, благодарение на нарастващата подкрепа на държавите-членки, допринасят за укрепването на ролята на Европа посредством успешното развитие на европейския космически сектор, както и за силната позиция на европейската космическа индустрия на световните пазари,
  ПОТВЪРЖДАВА ОТНОВО ролята и отговорностите на Европейския съюз, ЕКА и държавите-членки, определени в насоките, приети на второто заседание на „Съвета по въпросите на космоса“. Въз основа на тази роля и за възползване от опита и институционалната рамка на ЕКА, ПРИЗОВАВА Европейската комисия да използва управленския и технически опит на ЕКА за управлението на научноизследователските програми по космическата инфраструктура, финансирани от Европейската общност, като координацията на съответните агенции и организации в Европа бъде възложена на ЕКА,
  Тази роля на ЕКА следва да включва също:






  — | подкрепа за Европейската комисия като технически експерт при разработването на инициативите на Европейската общност, включващи дейности, свързани с космическото пространство и съответни работни програми, както и при подбора и наблюдението на съответните изпълнители, |
| --- | --- | --- |

12.

ОЦЕНЯВА, че в продължение на повече от 30 години ЕКА осигурява ефикасна структура за европейско сътрудничество по съвместни космически проекти, което обаче би могло да изисква още повече гъвкавост и известно развитие, и ОТБЕЛЯЗВА, че независимостта и надеждността на ЕКА, благодарение на нарастващата подкрепа на държавите-членки, допринасят за укрепването на ролята на Европа посредством успешното развитие на европейския космически сектор, както и за силната позиция на европейската космическа индустрия на световните пазари,

ПОТВЪРЖДАВА ОТНОВО ролята и отговорностите на Европейския съюз, ЕКА и държавите-членки, определени в насоките, приети на второто заседание на „Съвета по въпросите на космоса“. Въз основа на тази роля и за възползване от опита и институционалната рамка на ЕКА, ПРИЗОВАВА Европейската комисия да използва управленския и технически опит на ЕКА за управлението на научноизследователските програми по космическата инфраструктура, финансирани от Европейската общност, като координацията на съответните агенции и организации в Европа бъде възложена на ЕКА,

Тази роля на ЕКА следва да включва също:

—

подкрепа за Европейската комисия като технически експерт при разработването на инициативите на Европейската общност, включващи дейности, свързани с космическото пространство и съответни работни програми, както и при подбора и наблюдението на съответните изпълнители,

| — | ръководство на космическите дейности на Европейската общност от ЕКА съобразно правилата на Европейската общност, |
| --- | --- |

—

ръководство на космическите дейности на Европейската общност от ЕКА съобразно правилата на Европейската общност,

ПРИКАНВА държавите-членки — с координатор ЕКА — и в случай на значителни дейности на Европейската общност, в тясно сътрудничество с Европейската комисия, да:

| — | предоставят най-добрия си експертен опит за европейски космически програми (като например космическия компонент на Глобалния мониторинг на околната среда и сигурността, изследователски програми и бъдещи програми в областта на ракетите-носители), |
| --- | --- |

—

предоставят най-добрия си експертен опит за европейски космически програми (като например космическия компонент на Глобалния мониторинг на околната среда и сигурността, изследователски програми и бъдещи програми в областта на ракетите-носители),

| — | да подобрят съгласуваността на приноса на държавите, EКА и ЕО към тези програми, което постепенно ще доведе до интегриран програмен подход при зачитане на националния суверенитет, |
| --- | --- |

—

да подобрят съгласуваността на приноса на държавите, EКА и ЕО към тези програми, което постепенно ще доведе до интегриран програмен подход при зачитане на националния суверенитет,

ПОДКРЕПЯ продължаването на рамковото споразумение след май 2008 г. като основа на сътрудничеството между Европейската общност и ЕКА, с убеждението, че рамковото споразумение и неговото прилагане ще бъдат периодично оценявани и, при необходимост, подобрявани, и КАТО ПРИПОМНЯ поканата, отправена в насоките на второто заседание на Съвета по въпросите на Космоса, за пространна оценка разглеждане на възможните рентабилни сценарии за оптимизиране на организацията на космическите дейности в Европа, ПРИКАНВА държавите-членки, Европейската комисия и генералния директор на ЕКА да търсят възможно задълбочаване на това сътрудничество с цел по-нататъшното развитие на насоките от второто заседание на Съвета по въпросите на космоса, като ги превърнат в по-оперативни и практични договорености, по-специално по отношение на упоменатите в Приложение 1 въпроси,

| 13. | ОТБЕЛЯЗВА ценния принос към Европейската космическа програма на Европейската организация за разработване на метеорологични спътници (EUMETSAT) и ПРИКАНВА Европейската организация за разработване на метеорологични спътници да продължи да участва в бъдещите заседания на Съвета по въпросите на космоса като наблюдател, |
| --- | --- |

13.

ОТБЕЛЯЗВА ценния принос към Европейската космическа програма на Европейската организация за разработване на метеорологични спътници (EUMETSAT) и ПРИКАНВА Европейската организация за разработване на метеорологични спътници да продължи да участва в бъдещите заседания на Съвета по въпросите на космоса като наблюдател,

Ж.   ИНДУСТРИАЛНА ПОЛИТИКА

| 14. | ОТЧИТА, че ЕКА има гъвкава и ефективна индустриална политика, основана на рентабилност, конкурентоспособност, справедливо разпределение на дейностите и конкуренция при търговете, което гарантира адекватни индустриални възможности, конкурентоспособност в глобален план и висока степен на вътрешноевропейска конкуренция за ефективно европейско сътрудничество по съвместни космически проекти, с което се осигурява базата за успешното развитие на космическата сфера в Европа,
  ПОДЧЕРТАВА, по-специално в този контекст, политическото и икономическо измерение на принципа на ЕКА на „подобаваща компенсация“; както и важността да се оцени и, при необходимост, да се подобри прилагането на принципа на „подобаваща компенсация“ с оглед на бъдещите предизвикателства за промишлеността, която да остане конкурентноспособна в променяща се среда в световен мащаб, като се запази и по възможност се засили мотивацията на държавите-членки да инвестират в космическата сфера, |
| --- | --- |

14.

ОТЧИТА, че ЕКА има гъвкава и ефективна индустриална политика, основана на рентабилност, конкурентоспособност, справедливо разпределение на дейностите и конкуренция при търговете, което гарантира адекватни индустриални възможности, конкурентоспособност в глобален план и висока степен на вътрешноевропейска конкуренция за ефективно европейско сътрудничество по съвместни космически проекти, с което се осигурява базата за успешното развитие на космическата сфера в Европа,

ПОДЧЕРТАВА, по-специално в този контекст, политическото и икономическо измерение на принципа на ЕКА на „подобаваща компенсация“; както и важността да се оцени и, при необходимост, да се подобри прилагането на принципа на „подобаваща компенсация“ с оглед на бъдещите предизвикателства за промишлеността, която да остане конкурентноспособна в променяща се среда в световен мащаб, като се запази и по възможност се засили мотивацията на държавите-членки да инвестират в космическата сфера,

| 15. | ПОДЧЕРТАВА ключовата роля на малките и средните предприятия и на доставчиците за иновациите и за проучването на нови пазарни възможности, |
| --- | --- |

15.

ПОДЧЕРТАВА ключовата роля на малките и средните предприятия и на доставчиците за иновациите и за проучването на нови пазарни възможности,

| 16. | ПРИКАНВА Европейската комисия да разработи адекватните инструменти и схеми на финансиране за дейностите на Общността в областта на космическото пространство, като обърне специално внимание на посочените в Приложение 2 въпроси, вземайки предвид особеностите на космическия сектор, необходимостта от засилване на общата му конкурентоспособност и на конкурентоспособността на свързаната с него промишленост, както и необходимостта от балансирана промишлена структура, |
| --- | --- |

16.

ПРИКАНВА Европейската комисия да разработи адекватните инструменти и схеми на финансиране за дейностите на Общността в областта на космическото пространство, като обърне специално внимание на посочените в Приложение 2 въпроси, вземайки предвид особеностите на космическия сектор, необходимостта от засилване на общата му конкурентоспособност и на конкурентоспособността на свързаната с него промишленост, както и необходимостта от балансирана промишлена структура,

З.   МЕЖДУНАРОДНИ ОТНОШЕНИЯ

| 17. | ПРИКАНВА Европейската комисия, генералния директор на ЕКА и държавите-членки да разработят и следват обща стратегия и да създадат координационен механизъм за международни отношения. Тази стратегия следва да съответства на дейностите на държавите-членки и да е насочена към укрепване на ролята на Европа в световната космическа област, както и към използването на предимствата от международното сътрудничество, по-специално по отношение на посочените в Приложение 3 въпроси, |
| --- | --- |

17.

ПРИКАНВА Европейската комисия, генералния директор на ЕКА и държавите-членки да разработят и следват обща стратегия и да създадат координационен механизъм за международни отношения. Тази стратегия следва да съответства на дейностите на държавите-членки и да е насочена към укрепване на ролята на Европа в световната космическа област, както и към използването на предимствата от международното сътрудничество, по-специално по отношение на посочените в Приложение 3 въпроси,

И.   ПРИЛАГАНЕ

| 18. | ПРИКАНВА Европейската комисия и Генералния директор на ЕКА да предложат план за реализиране на Европейската космическа политика с цел установяване на процес на редовно наблюдение и определяне на приоритети, като се вземат предвид и посочените в приложенията въпроси. |
| --- | --- |

18.

ПРИКАНВА Европейската комисия и Генералния директор на ЕКА да предложат план за реализиране на Европейската космическа политика с цел установяване на процес на редовно наблюдение и определяне на приоритети, като се вземат предвид и посочените в приложенията въпроси.

---

(1)  Според наскоро публикувания доклад на Експертната междуправителствена група по промените на климата към Обединените нации и значителния принос за бъдещето на планетата, който могат да имат в този контекст космическите информационни системи.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 1

Ключови въпроси за по-нататъшно разработване на насоките, приети на второто заседание на Съвета по въпросите на космоса, и превръщането им в по-оперативни и практични договорености

| — | Разработване на финансови инструменти, подходящи за ефективно изпълнение на космически проекти, |
| --- | --- |

—

Разработване на финансови инструменти, подходящи за ефективно изпълнение на космически проекти,

| — | идентифициране на крайните потребители на услугите на Глобалния мониторинг на околната среда и сигурността и техните нужди; Разработване на интегрирано и персонализирано предлагане, включващо също регионално и местно равнище, |
| --- | --- |

—

идентифициране на крайните потребители на услугите на Глобалния мониторинг на околната среда и сигурността и техните нужди; Разработване на интегрирано и персонализирано предлагане, включващо също регионално и местно равнище,

| — | определяне на условията, при които сателитите, принадлежащи на държавите-членки, както и техните данни и услуги, ще бъдат предоставяни на Глобалния мониторинг на околната среда и сигурността; третиране на приноса на националните програми към инициативите на ЕС, и по-специално към Глобалния мониторинг на околната среда и сигурността. |
| --- | --- |

—

определяне на условията, при които сателитите, принадлежащи на държавите-членки, както и техните данни и услуги, ще бъдат предоставяни на Глобалния мониторинг на околната среда и сигурността; третиране на приноса на националните програми към инициативите на ЕС, и по-специално към Глобалния мониторинг на околната среда и сигурността.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 2

Ключови въпроси, които следва да бъдат взети под внимание при прилагането на инструментите и схемите за финансиране на дейностите на Общността

| — | Разработване на последователна политика в областта на данните — включително достъп до данни и ценообразуване — допринасяща за бързо развитие на сектора на комическите услуги, |
| --- | --- |

—

Разработване на последователна политика в областта на данните — включително достъп до данни и ценообразуване — допринасяща за бързо развитие на сектора на комическите услуги,

| — | насърчаване на нови схеми за финансиране, като например държавно-частни партньорства на пазара за космически приложения и услуги, включително чрез държавна подкрепа за изследователската и развойната дейност, |
| --- | --- |

—

насърчаване на нови схеми за финансиране, като например държавно-частни партньорства на пазара за космически приложения и услуги, включително чрез държавна подкрепа за изследователската и развойната дейност,

| — | осигуряване на подходящи мерки в подкрепа на технологичните иновации, включващи инициативи за пилотни пазари, обществени поръчки и подкрепа за доставчиците и малките и средните фирми и предприятия. |
| --- | --- |

—

осигуряване на подходящи мерки в подкрепа на технологичните иновации, включващи инициативи за пилотни пазари, обществени поръчки и подкрепа за доставчиците и малките и средните фирми и предприятия.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 3

Ключови въпроси, които трябва да бъдат взети под внимание при разработването на стратегия за международни отношения

| — | Разширяване на достъпа до трети пазари за европейските космически продукти и услуги, |
| --- | --- |

—

Разширяване на достъпа до трети пазари за европейските космически продукти и услуги,

| — | намаляване на разходите за придобиване на космически системи чрез целенасочено използване на международно сътрудничество, |
| --- | --- |

—

намаляване на разходите за придобиване на космически системи чрез целенасочено използване на международно сътрудничество,

| — | създаване на условия Европа да участва в амбициозни програми, чиято цена е твърде висока за която и да е отделна космическа сила, |
| --- | --- |

—

създаване на условия Европа да участва в амбициозни програми, чиято цена е твърде висока за която и да е отделна космическа сила,

| — | привличане на международни партньори на европейски по произход програми, като в случая с ГАЛИЛЕО, и увеличаване приноса на Европа към глобални инициативи, като в случая с Глобалния мониторинг на околната среда и сигурността, |
| --- | --- |

—

привличане на международни партньори на европейски по произход програми, като в случая с ГАЛИЛЕО, и увеличаване приноса на Европа към глобални инициативи, като в случая с Глобалния мониторинг на околната среда и сигурността,

| — | пълноценно използване на потенциала на космическите системи за устойчиво развитие, а именно в подкрепа на развиващите се страни, по-специално страните в Африка. |
| --- | --- |

—

пълноценно използване на потенциала на космическите системи за устойчиво развитие, а именно в подкрепа на развиващите се страни, по-специално страните в Африка.

---

ПРЕПОРЪКИ

Европейска централна банка

| 20.6.2007 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 136/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2007

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 136/6

---

ПРЕПОРЪКА НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА

от 31 май 2007 година

за изменение на Препоръка ЕЦБ/2004/16 относно изискванията за статистическа отчетност на Европейската централна банка в областта на статистиката на платежния баланс и международната инвестиционна позиция и на рамката на международните резерви

(EЦБ/2007/4)

(2007/C 136/02)

УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,

като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално член 5.1 от него,

като има предвид, че:

| (1) | Изречение първо на член 5.1 от Устава изисква Европейската централна банка (ЕЦБ), подпомагана от националните централни банки (НЦБ), да събира от компетентните власти, различни от НЦБ, или директно от стопанските субекти статистическата информация, необходима на ЕЦБ, за изпълнение на задачите на Европейската система на централни банки (ЕСЦБ). Изречение второ на член 5.1 от Устава предвижда за тези цели ЕЦБ да си сътрудничи с институциите и органите на Общността и с компетентните власти на държавите-членки или на трети държави, както и с международни организации. |
| --- | --- |

(1)

Изречение първо на член 5.1 от Устава изисква Европейската централна банка (ЕЦБ), подпомагана от националните централни банки (НЦБ), да събира от компетентните власти, различни от НЦБ, или директно от стопанските субекти статистическата информация, необходима на ЕЦБ, за изпълнение на задачите на Европейската система на централни банки (ЕСЦБ). Изречение второ на член 5.1 от Устава предвижда за тези цели ЕЦБ да си сътрудничи с институциите и органите на Общността и с компетентните власти на държавите-членки или на трети държави, както и с международни организации.

| (2) | Необходимата информация за изпълнение на изискванията на ЕЦБ в областта на статистиката на платежния баланс и на международната инвестиционна позиция може да се събере и/или състави от компетентни власти, различни от НЦБ. Следователно някои задачи, които следва да се изпълнят, за да се удовлетворят тези изисквания, изискват сътрудничество между ЕЦБ или НЦБ и въпросните компетентни власти съгласно член 5.1 от Устава. Член 4 от Регламент (ЕО) 2533/98 на Съвета от 23 ноември 1998 г. относно събирането на статистическа информация от Европейската централна банка (1) изисква държавите-членки да се организират в областта на статистиката и да си сътрудничат пълноценно с ЕСЦБ, за да се осигури изпълнението на задълженията, произтичащи от член 5 от Устава. |
| --- | --- |

(2)

Необходимата информация за изпълнение на изискванията на ЕЦБ в областта на статистиката на платежния баланс и на международната инвестиционна позиция може да се събере и/или състави от компетентни власти, различни от НЦБ. Следователно някои задачи, които следва да се изпълнят, за да се удовлетворят тези изисквания, изискват сътрудничество между ЕЦБ или НЦБ и въпросните компетентни власти съгласно член 5.1 от Устава. Член 4 от Регламент (ЕО) 2533/98 на Съвета от 23 ноември 1998 г. относно събирането на статистическа информация от Европейската централна банка (1) изисква държавите-членки да се организират в областта на статистиката и да си сътрудничат пълноценно с ЕСЦБ, за да се осигури изпълнението на задълженията, произтичащи от член 5 от Устава.

| (3) | При приемането на еурото от други държави-членки ще е необходимо да се съберат минали данни за агрегатите на Еурозоната в новия й състав за съставяне на статистика на платежния баланс (включително сезонно изгладената текуща сметка) и международната инвестиционна позиция. Ето защо, за да се подсигури бъдещето разширяване на Еурозоната по отношение на предоставянето на минали данни, е необходимо известно изменение на Препоръка ЕЦБ/2004/16 от 16 юли 2004 г. за изискванията за статистическа отчетност на Европейската централна банка в областта на статистиката на платежния баланс и на международната инвестиционна позиция (2). Периодът, за който се предоставят такива минали данни, следва да бъде преразгледан до 2010 г. За Ирландия и Италия такива данни трябва да бъдат докладвани от адресатите на настоящата препоръка, |
| --- | --- |

(3)

При приемането на еурото от други държави-членки ще е необходимо да се съберат минали данни за агрегатите на Еурозоната в новия й състав за съставяне на статистика на платежния баланс (включително сезонно изгладената текуща сметка) и международната инвестиционна позиция. Ето защо, за да се подсигури бъдещето разширяване на Еурозоната по отношение на предоставянето на минали данни, е необходимо известно изменение на Препоръка ЕЦБ/2004/16 от 16 юли 2004 г. за изискванията за статистическа отчетност на Европейската централна банка в областта на статистиката на платежния баланс и на международната инвестиционна позиция (2). Периодът, за който се предоставят такива минали данни, следва да бъде преразгледан до 2010 г. За Ирландия и Италия такива данни трябва да бъдат докладвани от адресатите на настоящата препоръка,

ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

Член 1

Приложения I, III, IV и VII към Препоръка на ЕЦБ/2004/16 се изменят в съответствие с приложения I, II, III и IV към настоящата препоръка.

Член 2

Адресати

Адресати на настоящата препоръка са Централната статистическа служба (Central Statistics Office) на Ирландия и Италианската валутна служба (Ufficio Italiano dei Cambi).

Съставено във Франкфурт на Майн на 31 май 2007 година.

За Управителния съвет на ЕЦБ

Председател на ЕЦБ

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OB L 318, 27.11.1998 г., стр. 8.

1

(2)  OB C 292, 30.11.2004 г., стр. 21.

2

---

ПРИЛОЖЕНИЕ I

Приложение I към Препоръка ЕЦБ/2004/16 се изменя както следва:

| 1. | Параграф 1.6 се заменя със следното:
  „От март 2008 г., като се започне с данните, съответстващи на транзакциите за януари 2008 г. и позициите до края на 2007 г., системите за събиране на информация за портфейлните инвестиции трябва да съответстват на един от моделите, посочени в таблицата в приложение VII. Избраният модел може да бъде въведен поетапно, за да могат отделните НЦБ да достигнат целевото покритие посочено в приложение VII по отношение на салдата от декември 2008 г. най-късно до март 2009 г.“ |
| --- | --- |

1.

Параграф 1.6 се заменя със следното:

„От март 2008 г., като се започне с данните, съответстващи на транзакциите за януари 2008 г. и позициите до края на 2007 г., системите за събиране на информация за портфейлните инвестиции трябва да съответстват на един от моделите, посочени в таблицата в приложение VII. Избраният модел може да бъде въведен поетапно, за да могат отделните НЦБ да достигнат целевото покритие посочено в приложение VII по отношение на салдата от декември 2008 г. най-късно до март 2009 г.“

| 2. | Следното изречение се добавя алинея 1.7 в края на параграф 1:






  „1.7 | а) | По отношение на държава-членка, която приема еурото на или след 1 януари 2007 г., както НЦБ на тази държава-членка, така и държави-членки, които са участващи към момента в които такава държава-членка приема еурото, предоставят на ЕЦБ минали данни съответстващи на данните изисквани по таблици 1-8 от приложение III, за да се улесни съставянето на паричните агрегати за Еурозоната в нейния нов състав. Тези НЦБ предоставят данните от посочените по-долу референтните данни с изключение на разбивките изброени в таблица 13, за които най-ранния референтен период, за който трябва да се докладва е посоченият в тази таблица. Всички минали данни могат да се предоставят на базата на възможно най-точни оценки.






  i) | Ако държавата-членка, която приема еурото, се е присъединила към ЕС преди май 2004 г., то миналите данни обхващат поне периода от 1999 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Следното изречение се добавя алинея 1.7 в края на параграф 1:

„1.7

а)

По отношение на държава-членка, която приема еурото на или след 1 януари 2007 г., както НЦБ на тази държава-членка, така и държави-членки, които са участващи към момента в които такава държава-членка приема еурото, предоставят на ЕЦБ минали данни съответстващи на данните изисквани по таблици 1-8 от приложение III, за да се улесни съставянето на паричните агрегати за Еурозоната в нейния нов състав. Тези НЦБ предоставят данните от посочените по-долу референтните данни с изключение на разбивките изброени в таблица 13, за които най-ранния референтен период, за който трябва да се докладва е посоченият в тази таблица. Всички минали данни могат да се предоставят на базата на възможно най-точни оценки.

i)

Ако държавата-членка, която приема еурото, се е присъединила към ЕС преди май 2004 г., то миналите данни обхващат поне периода от 1999 г.

| ii) | Ако държавата-членка, която приема еурото, се е присъединила към ЕС през май 2004 г., то миналите данни обхващат поне периода от 2004 г. |
| --- | --- |

ii)

Ако държавата-членка, която приема еурото, се е присъединила към ЕС през май 2004 г., то миналите данни обхващат поне периода от 2004 г.

| iii) | Ако държавата-членка, която приема еурото, се е присъединила към ЕС след май 2004 г., то миналите данни обхващат поне периода от датата на присъединяването на тази държава-членка към ЕС. |
| --- | --- |

iii)

Ако държавата-членка, която приема еурото, се е присъединила към ЕС след май 2004 г., то миналите данни обхващат поне периода от датата на присъединяването на тази държава-членка към ЕС.

| б) | Ако посочените в буква а) минали данни не включват месечни наблюдения обхващащи пет години относно всички основни подстатии от текущата сметка на платежния баланс, и по-точно стоки, услуги, доход и текущи трансфери, то НЦБ осигуряват, че предоставяните от тях данни включват тези наблюдения.“ |
| --- | --- |

б)

Ако посочените в буква а) минали данни не включват месечни наблюдения обхващащи пет години относно всички основни подстатии от текущата сметка на платежния баланс, и по-точно стоки, услуги, доход и текущи трансфери, то НЦБ осигуряват, че предоставяните от тях данни включват тези наблюдения.“

| 3. | Алинея 2.6 се заменя със следното:
  „Транзакциите и позициите в дългови ценни книжа, разбити по валути на емитиране, се предоставят на ЕЦБ в рамките на шест месеца от края на периода, за който се отнасят.“ |
| --- | --- |

3.

Алинея 2.6 се заменя със следното:

„Транзакциите и позициите в дългови ценни книжа, разбити по валути на емитиране, се предоставят на ЕЦБ в рамките на шест месеца от края на периода, за който се отнасят.“

| 4. | Добавя се следната нова алинея 4.4а:






  „4.4а | Най-добрите оценки се позволяват за следните разбивки от таблица 2 на приложение III:






  а) | подстатии на доход и инвестиции: от I В 2.3.1 до В 2.3.3, и допълнителни показатели от 1 до 4; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Добавя се следната нова алинея 4.4а:

„4.4а

Най-добрите оценки се позволяват за следните разбивки от таблица 2 на приложение III:

а)

подстатии на доход и инвестиции: от I В 2.3.1 до В 2.3.3, и допълнителни показатели от 1 до 4;

| б) | подстатии на текущи трансфери: от I Г 1.1 до Г 1.8 и от Г 2.2.1 до Г 2.2.11; и |
| --- | --- |

б)

подстатии на текущи трансфери: от I Г 1.1 до Г 1.8 и от Г 2.2.1 до Г 2.2.11; и

| в) | подстатии на капиталови трансфери: II A.1 и A.2.“ |
| --- | --- |

в)

подстатии на капиталови трансфери: II A.1 и A.2.“

---

ПРИЛОЖЕНИЕ II

Приложение III към Препоръка ЕЦБ/2004/16 се изменя както следва:

| 1. | Таблица 2 се заменя със следното:
  „Таблица 2
  Тримесечен национален принос за платежния баланс на Еурозоната (1) | Кредит | Дебит | Нето |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I. | Текуща сметка |

1.

Таблица 2 се заменя със следното:

„Таблица 2

Тримесечен национален принос за платежния баланс на Еурозоната (1)

Кредит

Дебит

Нето

I.

| A. | Стоки |
| --- | --- |

A.

Стоки

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| Б. | Услуги |
| --- | --- |

Б.

Услуги

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| B. | Доход |
| --- | --- |

B.

Доход

| 1. | Компенсация на наети лица |
| --- | --- |

1.

Компенсация на наети лица

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 2. | Инвестиционен доход |
| --- | --- |

2.

Инвестиционен доход

| 2.1. | Преки инвестиции |
| --- | --- |

2.1.

Преки инвестиции

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 2.1.1. | Доход от акции (дивиденти) |
| --- | --- |

2.1.1.

Доход от акции (дивиденти)

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 2.1.1.1. | Дивиденти и разпределена печалба |
| --- | --- |

2.1.1.1.

Дивиденти и разпределена печалба

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 2.1.1.2. | Реинвестирани пачалби и неразпределени печалби |
| --- | --- |

2.1.1.2.

Реинвестирани пачалби и неразпределени печалби

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 2.1.2. | Доход от дълг (лихви) |
| --- | --- |

2.1.2.

Доход от дълг (лихви)

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 2.2. | Портфейлни инвестиции |
| --- | --- |

2.2.

Портфейлни инвестиции

извънзонални

национални

| 2.2.1. | Доход от акции (дивиденти) |
| --- | --- |

2.2.1.

Доход от акции (дивиденти)

извънзонални

национални

| 2.2.2. | Доход от дълг (лихви) |
| --- | --- |

2.2.2.

Доход от дълг (лихви)

извънзонални

национални

| 2.2.2.1. | Облигации |
| --- | --- |

2.2.2.1.

Облигации

извънзонални

национални

| 2.2.2.2. | Инструменти на паричния пазар |
| --- | --- |

2.2.2.2.

Инструменти на паричния пазар

извънзонални

национални

| 2.3. | Други инвестиции |
| --- | --- |

2.3.

Други инвестиции

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 2.3.1. | Лихви според РПБ5 [некоригирани за FISIM (2)] |
| --- | --- |

2.3.1.

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 2.3.2. | Доход на притежателите на застрахователни полици |
| --- | --- |

2.3.2.

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 2.3.3. | Други |
| --- | --- |

2.3.3.

извънзонални

извънзонални

извънзонални

Допълнителни показатели:

| 1. | инвестиционен доход — лихва съгласно SNA93  (3)(коригирани за FISIM) |
| --- | --- |

1.

извънзонални

| 2. | стойност на FISIM |
| --- | --- |

2.

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 3. | инвестиционен доход — лихва съгласно РПБ5 (некоригирани за FISIM) |
| --- | --- |

3.

извънзонални

| 4. | инвестиционен доход — различен от лихва |
| --- | --- |

4.

извънзонални

| Г. | Текущи трансфери |
| --- | --- |

Г.

Текущи трансфери

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 1. | Сектор „Държавно управление“ |
| --- | --- |

1.

Сектор „Държавно управление“

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 1.1. | данъци върху продукти |
| --- | --- |

1.1.

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 1.2. | други данъци върху производството |
| --- | --- |

1.2.

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 1.3. | субсидии за продукти |
| --- | --- |

1.3.

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 1.4. | други субсидии за производството |
| --- | --- |

1.4.

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 1.5. | данъци върху дохода, боготството и пр. |
| --- | --- |

1.5.

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 1.6. | социалноосигуритерни вноски |
| --- | --- |

1.6.

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 1.7. | социалноосигурителни плащания, различни от социални трансфери в натура |
| --- | --- |

1.7.

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 1.8. | други текущи трансфери на държавното управление |
| --- | --- |

1.8.

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 2. | Други сектори |
| --- | --- |

2.

Други сектори

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 2.1. | преводи на работници, намиращи се в чужбина |
| --- | --- |

2.1.

преводи на работници, намиращи се в чужбина

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 2.2. | други трансфери |
| --- | --- |

2.2.

други трансфери

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 2.2.1. | данъци върху продукти |
| --- | --- |

2.2.1.

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 2.2.2. | други данъци върху производството |
| --- | --- |

2.2.2.

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 2.2.3. | субсидии за продукти |
| --- | --- |

2.2.3.

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 2.2.4. | други субсидии за производството |
| --- | --- |

2.2.4.

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 2.2.5. | данъци върху дохода, боготството и пр. |
| --- | --- |

2.2.5.

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 2.2.6. | социалноосигуритерни вноски |
| --- | --- |

2.2.6.

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 2.2.7. | социалноосигурителни плащания, различни от социални трансфери в натура |
| --- | --- |

2.2.7.

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 2.2.8. | нетни застрахователни премии, различни от застраховка „Живот“ |
| --- | --- |

2.2.8.

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 2.2.9. | застрахователни искове за обезщетение, различни от застраховка „Живот“ |
| --- | --- |

2.2.9.

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 2.2.10. | други текущи трансфери от сектори, които не са включени другаде |
| --- | --- |

2.2.10.

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 2.2.11. | корекции за измененията на нетните активи на домакинствата в резерви на пенсионни фондове |
| --- | --- |

2.2.11.

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| II. | Капиталова сметка |
| --- | --- |

II.

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| A. | Текущи трансфери |
| --- | --- |

A.

Текущи трансфери

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 1. | данъци върху капитала |
| --- | --- |

1.

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 2. | инвестиционни субсидии и други капиталови трансфери |
| --- | --- |

2.

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| B. | Придобиване/отписване на непроизведени нефинансови активи |
| --- | --- |

B.

Придобиване/отписване на непроизведени нефинансови активи

извънзонални

извънзонални

извънзонални

Нетни активи

Нетни пасиви

Нето

| III. | Финансова сметка |
| --- | --- |

III.

| 1. | Преки инвестиции |
| --- | --- |

1.

Преки инвестиции

извънзонални

| 1.1. | В чужбина |
| --- | --- |

1.1.

В чужбина

извънзонални

| 1.1.1. | Акционерен капитал |
| --- | --- |

1.1.1.

Акционерен капитал

извънзонални

| 1.1.1.1. | ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

1.1.1.1.

ПФИ (без централните банки)

извънзонални

| 1.1.1.2. | Други сектори |
| --- | --- |

1.1.1.2.

Други сектори

извънзонални

| 1.1.2. | Реинвестирани печалби |
| --- | --- |

1.1.2.

Реинвестирани печалби

извънзонални

| 1.1.2.1. | ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

1.1.2.1.

ПФИ (без централните банки)

извънзонални

| 1.1.2.2. | Други сектори |
| --- | --- |

1.1.2.2.

Други сектори

извънзонални

| 1.1.3. | Друг капитал |
| --- | --- |

1.1.3.

Друг капитал

извънзонални

| 1.1.3.1. | ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

1.1.3.1.

ПФИ (без централните банки)

извънзонални

| 1.1.3.2. | Други сектори |
| --- | --- |

1.1.3.2.

Други сектори

извънзонални

| 1.2. | В отчитащата се страна |
| --- | --- |

1.2.

В отчитащата се страна

извънзонални

| 1.2.1. | Акционерен капитал |
| --- | --- |

1.2.1.

Акционерен капитал

извънзонални

| 1.2.1.1. | ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

1.2.1.1.

ПФИ (без централните банки)

извънзонални

| 1.2.1.2. | Други сектори |
| --- | --- |

1.2.1.2.

Други сектори

извънзонални

| 1.2.2. | Реинвестирани печалби |
| --- | --- |

1.2.2.

Реинвестирани печалби

извънзонални

| 1.2.2.1. | ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

1.2.2.1.

ПФИ (без централните банки)

извънзонални

| 1.2.2.2. | Други сектори |
| --- | --- |

1.2.2.2.

Други сектори

извънзонални

| 1.2.3. | Друг капитал |
| --- | --- |

1.2.3.

Друг капитал

извънзонални

| 1.2.3.1. | ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

1.2.3.1.

ПФИ (без централните банки)

извънзонални

| 1.2.3.2. | Други сектори |
| --- | --- |

1.2.3.2.

Други сектори

извънзонални

| 2. | Портфейлни инвестиции |
| --- | --- |

2.

Портфейлни инвестиции

извънзонални/вътрешнозонални

национални

| 2.1. | Акции |
| --- | --- |

2.1.

Акции

извънзонални/вътрешнозонални

национални

От които: Инвестиционни фондове иакции във фондове на паричня пазар

извънзонални/вътрешнозонални

национални

| i) | притежавани от парични власти |
| --- | --- |

i)

извънзонални

| ii) | притежавани от сектор „Държавно управление“ |
| --- | --- |

ii)

извънзонални

| iii) | притежавани от ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

iii)

извънзонални

| iv) | притежавани от други сектори |
| --- | --- |

iv)

извънзонални

| 2.1.1. | Притежавани от парични власти |
| --- | --- |

2.1.1.

Притежавани от парични власти

извънзонални

| 2.1.2. | Притежавани от сектор
  „Държавно управление“ |
| --- | --- |

2.1.2.

Притежавани от сектор
  „Държавно управление“

извънзонални

| 2.1.3. | Емитирани от ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

2.1.3.

Емитирани от ПФИ (без централните банки)

вътрешнозонални

национални

| 2.1.4. | Притежавани от ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

2.1.4.

Притежавани от ПФИ (без централните банки)

извънзонални

| 2.1.5. | Емитирани от други сектори |
| --- | --- |

2.1.5.

Емитирани от други сектори

вътрешнозонални

национални

| 2.1.6. | Притежавани от други сектори |
| --- | --- |

2.1.6.

Притежавани от други сектори

извънзонални

| 2.2. | Дългови ценни книжа |
| --- | --- |

2.2.

Дългови ценни книжа

извънзонални/вътрешнозонални

национални

| 2.2.1. | Облигации |
| --- | --- |

2.2.1.

Облигации

извънзонални/вътрешнозонални

национални

| 2.2.1.1. | Емитирани от парични власти |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Емитирани от парични власти

вътрешнозонални

национални

| 2.2.1.2. | Притежавани от парични власти |
| --- | --- |

2.2.1.2.

Притежавани от парични власти

извънзонални

| 2.2.1.3. | Емитирани от сектор
  „Държавно управление“ |
| --- | --- |

2.2.1.3.

Емитирани от сектор
  „Държавно управление“

вътрешнозонални

национални

| 2.2.1.4. | Притежавани от сектор
  „Държавно управление“ |
| --- | --- |

2.2.1.4.

Притежавани от сектор
  „Държавно управление“

извънзонални

| 2.2.1.5. | Емитирани от ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

2.2.1.5.

Емитирани от ПФИ (без централните банки)

вътрешнозонални

национални

| 2.2.1.6. | Притежавани от ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

2.2.1.6.

Притежавани от ПФИ (без централните банки)

извънзонални

| 2.2.1.7. | Емитирани от други сектори |
| --- | --- |

2.2.1.7.

Емитирани от други сектори

вътрешнозонални

национални

| 2.2.1.8. | Притежавани от други сектори |
| --- | --- |

2.2.1.8.

Притежавани от други сектори

извънзонални

| 2.2.2. | Инструменти на паричния пазар |
| --- | --- |

2.2.2.

Инструменти на паричния пазар

извънзонални/вътрешнозонални

национални

| 2.2.2.1. | Емитирани от парични власти |
| --- | --- |

2.2.2.1.

Емитирани от парични власти

вътрешнозонални

национални

| 2.2.2.2. | Притежавани от парични власти |
| --- | --- |

2.2.2.2.

Притежавани от парични власти

извънзонални

| 2.2.2.3. | Емитирани от сектор
  „Държавно управление“ |
| --- | --- |

2.2.2.3.

Емитирани от сектор
  „Държавно управление“

вътрешнозонални

национални

| 2.2.2.4. | Притежавани от сектор
  „Държавно управление“ |
| --- | --- |

2.2.2.4.

Притежавани от сектор
  „Държавно управление“

извънзонални

| 2.2.2.5. | Емитирани от ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

2.2.2.5.

Емитирани от ПФИ (без централните банки)

вътрешнозонални

национални

| 2.2.2.6. | Притежавани от ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

2.2.2.6.

Притежавани от ПФИ (без централните банки)

извънзонални

| 2.2.2.7. | Емитирани от други сектори |
| --- | --- |

2.2.2.7.

Емитирани от други сектори

вътрешнозонални

национални

| 2.2.2.8. | Притежавани от други сектори |
| --- | --- |

2.2.2.8.

Притежавани от други сектори

извънзонални

| 3. | Финансови деривативи |
| --- | --- |

3.

Финансови деривативи

национални

| 3.1. | Парични власти |
| --- | --- |

3.1.

Парични власти

национални

| 3.2. | Сектор „Държавно управление“ |
| --- | --- |

3.2.

Сектор „Държавно управление“

национални

| 3.3. | ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

3.3.

ПФИ (без централните банки)

национални

| 3.4. | Други сектори |
| --- | --- |

3.4.

Други сектори

национални

| 4. | Други инвестиции |
| --- | --- |

4.

Други инвестиции

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 4.1. | Парични власти |
| --- | --- |

4.1.

Парични власти

извънзонални

извънзонални

| 4.1.1. | Заеми/валута и депозити |
| --- | --- |

4.1.1.

Заеми/валута и депозити

извънзонални

извънзонални

| 4.1.2. | Други активи/пасиви |
| --- | --- |

4.1.2.

Други активи/пасиви

извънзонални

извънзонални

| 4.2. | Сектор „Държавно управление“ |
| --- | --- |

4.2.

Сектор „Държавно управление“

извънзонални

извънзонални

| 4.2.1. | Търговски кредити |
| --- | --- |

4.2.1.

Търговски кредити

извънзонални

извънзонални

| 4.2.2. | Заеми/валута и депозити |
| --- | --- |

4.2.2.

Заеми/валута и депозити

извънзонални

извънзонални

| 4.2.2.1. | Кредити |
| --- | --- |

4.2.2.1.

Кредити

извънзонални

| 4.2.2.2. | Валута и депозити |
| --- | --- |

4.2.2.2.

Валута и депозити

извънзонални

| 4.2.3. | Други активи/пасиви |
| --- | --- |

4.2.3.

Други активи/пасиви

извънзонални

извънзонални

| 4.3. | ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

4.3.

ПФИ (без централните банки)

извънзонални

извънзонални

| 4.3.1. | Заеми/валута и депозити |
| --- | --- |

4.3.1.

Заеми/валута и депозити

извънзонални

извънзонални

| 4.3.2. | Други активи/пасиви |
| --- | --- |

4.3.2.

Други активи/пасиви

извънзонални

извънзонални

| 4.4. | Други сектори |
| --- | --- |

4.4.

Други сектори

извънзонални

извънзонални

| 4.4.1. | Търговски кредити |
| --- | --- |

4.4.1.

Търговски кредити

извънзонални

извънзонални

| 4.4.2. | Заеми/валута и депозити |
| --- | --- |

4.4.2.

Заеми/валута и депозити

извънзонални

извънзонални

| 4.4.2.1. | Кредити |
| --- | --- |

4.4.2.1.

Кредити

извънзонални

| 4.4.2.2. | Валута и депозити |
| --- | --- |

4.4.2.2.

Валута и депозити

извънзонални

| 4.4.3. | Други активи/пасиви |
| --- | --- |

4.4.3.

Други активи/пасиви

извънзонални

извънзонални

| 5. | Резервни активи |
| --- | --- |

5.

Резервни активи

извънзонални

| 5.1. | Монетарно злато |
| --- | --- |

5.1.

Монетарно злато

извънзонални

| 5.2. | Специални права на тираж |
| --- | --- |

5.2.

Специални права на тираж

извънзонални

| 5.3. | Резервна позиция при МВФ |
| --- | --- |

5.3.

Резервна позиция при МВФ

извънзонални

| 5.4. | Чуждестранна валута |
| --- | --- |

5.4.

Чуждестранна валута

извънзонални

| 5.4.1. | Валута и депозити |
| --- | --- |

5.4.1.

Валута и депозити

извънзонални

| 5.4.1.1. | При парични власти и БМР |
| --- | --- |

5.4.1.1.

При парични власти и БМР

извънзонални

| 5.4.1.2. | При ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

5.4.1.2.

При ПФИ (без централните банки)

извънзонални

| 5.4.2. | Ценни книжа |
| --- | --- |

5.4.2.

Ценни книжа

извънзонални

| 5.4.2.1. | Участие в капитала |
| --- | --- |

5.4.2.1.

Участие в капитала

извънзонални

| 5.4.2.2. | Облигации |
| --- | --- |

5.4.2.2.

Облигации

извънзонални

| 5.4.2.3. | Инструменти на паричния пазар |
| --- | --- |

5.4.2.3.

Инструменти на паричния пазар

извънзонални

| 5.4.3. | Финансови деривативи |
| --- | --- |

5.4.3.

Финансови деривативи

извънзонални

| 5.5. | Други вземания |
| --- | --- |

5.5.

Други вземания

извънзонални

| 2. | Таблица 4 се заменя със следното:
  „Таблица 4
  Тримесечен национален принос в международната инвестиционна позиция на Еурозоната (4) | Активи | Пасиви | Нето |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I. | Преки инвестиции |

2.

Таблица 4 се заменя със следното:

„Таблица 4

Тримесечен национален принос в международната инвестиционна позиция на Еурозоната (4)

Активи

Пасиви

Нето

I.

извънзонални

| 1.1. | В чужбина |
| --- | --- |

1.1.

В чужбина

извънзонални

| 1.1.1. | — | Участие в капитала и реинвестирани печалби |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

—

Участие в капитала и реинвестирани печалби

извънзонални

| 1.1.1.1. | ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

1.1.1.1.

ПФИ (без централните банки)

извънзонални

| 1.1.1.2. | Други сектори |
| --- | --- |

1.1.1.2.

Други сектори

извънзонални

| 1.1.2. | — | Друг капитал |
| --- | --- | --- |

1.1.2.

—

Друг капитал

извънзонални

| 1.1.2.1. | ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

1.1.2.1.

ПФИ (без централните банки)

извънзонални

| 1.1.2.2. | Други сектори |
| --- | --- |

1.1.2.2.

Други сектори

извънзонални

| 1.2. | В отчитащата се страна |
| --- | --- |

1.2.

В отчитащата се страна

извънзонални

| 1.2.1. | — | Участие в капитала и реинвестирани печалби |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

—

Участие в капитала и реинвестирани печалби

извънзонални

| 1.2.1.1. | ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

1.2.1.1.

ПФИ (без централните банки)

извънзонални

| 1.2.1.2. | Други сектори |
| --- | --- |

1.2.1.2.

Други сектори

извънзонални

| 1.2.2. | — | Друг капитал |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

—

Друг капитал

извънзонални

| 1.2.2.1. | ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

1.2.2.1.

ПФИ (без централните банки)

извънзонални

| 1.2.2.2. | Други сектори |
| --- | --- |

1.2.2.2.

Други сектори

извънзонални

| II. | Портфейлни инвестиции |
| --- | --- |

II.

национални

| 2.1. | Акции |
| --- | --- |

2.1.

Акции

извънзонални/вътрешнозонални

национални

от които: инвестиционни фондове и акции във фондове на паричния пазар

извънзонални/вътрешнозонални

национални

| i) | притежавани от парични власти |
| --- | --- |

i)

извънзонални

| ii) | притежавани от сектор „Държавно управление“ |
| --- | --- |

ii)

извънзонални

| iii) | притежавани от ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

iii)

извънзонални

| iv) | притежавани от други сектори |
| --- | --- |

iv)

извънзонални

| 2.1.1. | Притежавани от парични власти |
| --- | --- |

2.1.1.

Притежавани от парични власти

извънзонални

| 2.1.2. | Притежавани от сектор
  „Държавно управление“ |
| --- | --- |

2.1.2.

Притежавани от сектор
  „Държавно управление“

извънзонални

| 2.1.3. | Емитирани от ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

2.1.3.

Емитирани от ПФИ (без централните банки)

вътрешнозонални

национални

| 2.1.4. | Притежавани от ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

2.1.4.

Притежавани от ПФИ (без централните банки)

извънзонални

| 2.1.5. | Емитирани от други сектори |
| --- | --- |

2.1.5.

Емитирани от други сектори

вътрешнозонални

национални

| 2.1.6. | Притежавани от други сектори |
| --- | --- |

2.1.6.

Притежавани от други сектори

извънзонални

| 2.2. | Дългови ценни книжа |
| --- | --- |

2.2.

Дългови ценни книжа

извънзонални/вътрешнозонални

национални

| 2.2.1. | Облигации |
| --- | --- |

2.2.1.

Облигации

извънзонални/вътрешнозонални

национални

| 2.2.1.1. | Емитирани от парични власти |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Емитирани от парични власти

вътрешнозонални

национални

| 2.2.1.2. | Притежавани от парични власти |
| --- | --- |

2.2.1.2.

Притежавани от парични власти

извънзонални

| 2.2.1.3. | Емитирани от сектор
  „Държавно управление“ |
| --- | --- |

2.2.1.3.

Емитирани от сектор
  „Държавно управление“

вътрешнозонални

национални

| 2.2.1.4. | Притежавани от сектор
  „Държавно управление“ |
| --- | --- |

2.2.1.4.

Притежавани от сектор
  „Държавно управление“

извънзонални

| 2.2.1.5. | Емитирани от ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

2.2.1.5.

Емитирани от ПФИ (без централните банки)

вътрешнозонални

национални

| 2.2.1.6. | Притежавани от ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

2.2.1.6.

Притежавани от ПФИ (без централните банки)

извънзонални

| 2.2.1.7. | Емитирани от други сектори |
| --- | --- |

2.2.1.7.

Емитирани от други сектори

вътрешнозонални

национални

| 2.2.1.8. | Притежавани отдруги сектори |
| --- | --- |

2.2.1.8.

Притежавани отдруги сектори

извънзонални

| 2.2.2. | Инструменти на паричния пазар |
| --- | --- |

2.2.2.

Инструменти на паричния пазар

извънзонални/вътрешнозонални

национални

| 2.2.2.1. | Емитирани от парични власти |
| --- | --- |

2.2.2.1.

Емитирани от парични власти

вътрешнозонални

национални

| 2.2.2.2. | Притежавани от парични власти |
| --- | --- |

2.2.2.2.

Притежавани от парични власти

извънзонални

| 2.2.2.3. | Емитирани от сектор
  „Държавно управление“ |
| --- | --- |

2.2.2.3.

Емитирани от сектор
  „Държавно управление“

вътрешнозонални

национални

| 2.2.2.4. | Притежавани от сектор
  „Държавно управление“ |
| --- | --- |

2.2.2.4.

Притежавани от сектор
  „Държавно управление“

извънзонални

| 2.2.2.5. | Емитирани от ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

2.2.2.5.

Емитирани от ПФИ (без централните банки)

вътрешнозонални

национални

| 2.2.2.6. | Притежавани от ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

2.2.2.6.

Притежавани от ПФИ (без централните банки)

извънзонални

| 2.2.2.7. | Емитирани от други сектори |
| --- | --- |

2.2.2.7.

Емитирани от други сектори

вътрешнозонални

национални

| 2.2.2.8. | Притежавани отдруги сектори |
| --- | --- |

2.2.2.8.

Притежавани отдруги сектори

извънзонални

| III. | Финансови деривативи |
| --- | --- |

III.

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 3.1. | Парични власти |
| --- | --- |

3.1.

Парични власти

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 3.2. | Сектор „Държавно управление“ |
| --- | --- |

3.2.

Сектор „Държавно управление“

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 3.3. | ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

3.3.

ПФИ (без централните банки)

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 3.4. | Други сектори |
| --- | --- |

3.4.

Други сектори

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| IV. | Други инвестиции |
| --- | --- |

IV.

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 4.1. | Парични власти |
| --- | --- |

4.1.

Парични власти

извънзонални

извънзонални

| 4.1.1. | Заеми/валута и депозити |
| --- | --- |

4.1.1.

Заеми/валута и депозити

извънзонални

извънзонални

| 4.1.2. | Други активи/пасиви |
| --- | --- |

4.1.2.

Други активи/пасиви

извънзонални

извънзонални

| 4.2. | Сектор „Държавно управление“ |
| --- | --- |

4.2.

Сектор „Държавно управление“

извънзонални

извънзонални

| 4.2.1. | Търговски кредити |
| --- | --- |

4.2.1.

Търговски кредити

извънзонални

извънзонални

| 4.2.2. | Заеми/валута и депозити |
| --- | --- |

4.2.2.

Заеми/валута и депозити

извънзонални

извънзонални

| 4.2.2.1. | Кредити |
| --- | --- |

4.2.2.1.

Кредити

извънзонални

| 4.2.2.2. | Валута и депозити |
| --- | --- |

4.2.2.2.

Валута и депозити

извънзонални

| 4.2.3. | Други активи/пасиви |
| --- | --- |

4.2.3.

Други активи/пасиви

извънзонални

извънзонални

| 4.3. | ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

4.3.

ПФИ (без централните банки)

извънзонални

извънзонални

| 4.3.1. | Заеми/валута и депозити |
| --- | --- |

4.3.1.

Заеми/валута и депозити

извънзонални

извънзонални

| 4.3.2. | Други активи/пасиви |
| --- | --- |

4.3.2.

Други активи/пасиви

извънзонални

извънзонални

| 4.4. | Други сектори |
| --- | --- |

4.4.

Други сектори

извънзонални

извънзонални

| 4.4.1. | Търговски кредити |
| --- | --- |

4.4.1.

Търговски кредити

извънзонални

извънзонални

| 4.4.2. | Заеми/валута и депозити |
| --- | --- |

4.4.2.

Заеми/валута и депозити

извънзонални

извънзонални

| 4.4.2.1. | Кредити |
| --- | --- |

4.4.2.1.

Кредити

извънзонални

| 4.4.2.2. | Валута и депозити |
| --- | --- |

4.4.2.2.

Валута и депозити

извънзонални

| 4.4.3. | Други активи/пасиви |
| --- | --- |

4.4.3.

Други активи/пасиви

извънзонални

извънзонални

| V. | Резервни активи |
| --- | --- |

V.

извънзонални

| 5.1. | Монетарно злато |
| --- | --- |

5.1.

Монетарно злато

извънзонални

| 5.2. | Специални права на тираж |
| --- | --- |

5.2.

Специални права на тираж

извънзонални

| 5.3. | Резервна позиция при МВФ |
| --- | --- |

5.3.

Резервна позиция при МВФ

извънзонални

| 5.4. | Чуждестранна валута |
| --- | --- |

5.4.

Чуждестранна валута

извънзонални

| 5.4.1. | Валута и депозити |
| --- | --- |

5.4.1.

Валута и депозити

извънзонални

| 5.4.1.1. | При парични власти и БМР |
| --- | --- |

5.4.1.1.

При парични власти и БМР

извънзонални

| 5.4.1.2. | При ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

5.4.1.2.

При ПФИ (без централните банки)

извънзонални

| 5.4.2. | Ценни книжа |
| --- | --- |

5.4.2.

Ценни книжа

извънзонални

| 5.4.2.1. | Участие в капитала |
| --- | --- |

5.4.2.1.

Участие в капитала

извънзонални

| 5.4.2.2. | Облигации |
| --- | --- |

5.4.2.2.

Облигации

извънзонални

| 5.4.2.3. | Инструменти на паричния пазар |
| --- | --- |

5.4.2.3.

Инструменти на паричния пазар

извънзонални

| 5.4.3. | Финансови деривативи |
| --- | --- |

5.4.3.

Финансови деривативи

извънзонални

| 5.5. | Други вземания |
| --- | --- |

5.5.

Други вземания

извънзонални

| 3. | Таблица 5 се заменя със следното:
  „Таблица 5
  Годишен национален принос в международната инвестиционна позиция на Еурозоната (5) | Активи | Пасиви | Нето |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I. | Преки инвестиции |

3.

Таблица 5 се заменя със следното:

„Таблица 5

Годишен национален принос в международната инвестиционна позиция на Еурозоната (5)

Активи

Пасиви

Нето

I.

извънзонални

| 1.1. | В чужбина |
| --- | --- |

1.1.

В чужбина

извънзонални

| 1.1.1. | — | Участие в капитала и реинвестирани печалби |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

—

Участие в капитала и реинвестирани печалби

извънзонални

| 1.1.1.1. | ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

1.1.1.1.

ПФИ (без централните банки)

извънзонални

| 1.1.1.2. | Други сектори |
| --- | --- |

1.1.1.2.

Други сектори

извънзонални

От които:

| 1.1.1.A | Участие в капитала на чуждестранни котирани дружества (пазарна стойност) |
| --- | --- |

1.1.1.A

Участие в капитала на чуждестранни котирани дружества (пазарна стойност)

извънзонални

| 1.1.1.Б | Участие в капитала на чуждестранни некотирани дружества (балансова стойност) |
| --- | --- |

1.1.1.Б

Участие в капитала на чуждестранни некотирани дружества (балансова стойност)

извънзонални

Допълнителни показатели:

Участие в капитала в чуждестранни котирани дружества (балансова стойност)

извънзонални

| 1.1.2. | — | Друг капитал |
| --- | --- | --- |

1.1.2.

—

Друг капитал

извънзонални

| 1.1.2.1. | ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

1.1.2.1.

ПФИ (без централните банки)

извънзонални

| 1.1.2.2. | Други сектори |
| --- | --- |

1.1.2.2.

Други сектори

извънзонални

| 1.2. | В отчитащата се страна |
| --- | --- |

1.2.

В отчитащата се страна

извънзонални

| 1.2.1. | — | Участие в капитала и реинвестирани печалби |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

—

Участие в капитала и реинвестирани печалби

извънзонални

| 1.2.1.1. | ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

1.2.1.1.

ПФИ (без централните банки)

извънзонални

| 1.2.1.2. | Други сектори |
| --- | --- |

1.2.1.2.

Други сектори

извънзонални

От които:

| 1.2.1.A | Участие в капитала на котирани дружества на Еурозоната (пазарна стойност) |
| --- | --- |

1.2.1.A

Участие в капитала на котирани дружества на Еурозоната (пазарна стойност)

извънзонални

| 1.2.1.Б | Участие в капитала на некотирани дружества на Еурозоната (балансова стойност) |
| --- | --- |

1.2.1.Б

Участие в капитала на некотирани дружества на Еурозоната (балансова стойност)

извънзонални

Допълнителни показатели:

Участие в капитала на котирани дружества на Еурозоната (балансова стойност)

извънзонални

| 1.2.2. | — | Друг капитал |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

—

Друг капитал

извънзонални

| 1.2.2.1. | ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

1.2.2.1.

ПФИ (без централните банки)

извънзонални

| 1.2.2.2. | Други сектори |
| --- | --- |

1.2.2.2.

Други сектори

извънзонални

| II. | Портфейлни инвестиции |
| --- | --- |

II.

национални

| 2.1. | Акции |
| --- | --- |

2.1.

Акции

извънзонални/вътрешнозонални

национални

От които: Инвестиционни фондове и акции във фондове на паричния пазар

извънзонални/вътрешнозонални

национални

| i) | притежавани от парични власти |
| --- | --- |

i)

извънзонални

| ii) | притежавани от сектор „Държавно управление“ |
| --- | --- |

ii)

извънзонални

| iii) | притежавани от ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

iii)

извънзонални

| iv) | притежавани от други сектори |
| --- | --- |

iv)

извънзонални

| 2.1.1. | Притежавани от парични власти |
| --- | --- |

2.1.1.

Притежавани от парични власти

извънзонални

| 2.1.2. | Притежавани от сектор
  „Държавно управление“ |
| --- | --- |

2.1.2.

Притежавани от сектор
  „Държавно управление“

извънзонални

| 2.1.3. | Емитирани от ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

2.1.3.

Емитирани от ПФИ (без централните банки)

вътрешнозонални

национални

| 2.1.4. | Притежавани отПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

2.1.4.

Притежавани отПФИ (без централните банки)

извънзонални

| 2.1.5. | Емитирани от други сектори |
| --- | --- |

2.1.5.

Емитирани от други сектори

вътрешнозонални

национални

| 2.1.6. | Притежавани от други сектори |
| --- | --- |

2.1.6.

Притежавани от други сектори

извънзонални

| 2.2. | Дългови ценни книжа |
| --- | --- |

2.2.

Дългови ценни книжа

извънзонални/вътрешнозонални

национални

| 2.2.1. | Облигации |
| --- | --- |

2.2.1.

Облигации

извънзонални/вътрешнозонални

национални

| 2.2.1.1. | Емитирани от парични власти |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Емитирани от парични власти

вътрешнозонални

национални

| 2.2.1.2. | Притежавани отпарични власти |
| --- | --- |

2.2.1.2.

Притежавани отпарични власти

извънзонални

| 2.2.1.3. | Емитирани от сектор
  „Държавно управление“ |
| --- | --- |

2.2.1.3.

Емитирани от сектор
  „Държавно управление“

вътрешнозонални

национални

| 2.2.1.4. | Притежавани от сектор
  „Държавно управление“ |
| --- | --- |

2.2.1.4.

Притежавани от сектор
  „Държавно управление“

извънзонални

| 2.2.1.5. | Емитирани от ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

2.2.1.5.

Емитирани от ПФИ (без централните банки)

вътрешнозонални

национални

| 2.2.1.6. | Притежавани от ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

2.2.1.6.

Притежавани от ПФИ (без централните банки)

извънзонални

| 2.2.1.7. | Емитирани от други сектори |
| --- | --- |

2.2.1.7.

Емитирани от други сектори

вътрешнозонални

национални

| 2.2.1.8. | Притежавани отдруги сектори |
| --- | --- |

2.2.1.8.

Притежавани отдруги сектори

извънзонални

| 2.2.2. | Инструменти на паричния пазар |
| --- | --- |

2.2.2.

Инструменти на паричния пазар

извънзонални/вътрешнозонални

национални

| 2.2.2.1. | Емитирани от парични власти |
| --- | --- |

2.2.2.1.

Емитирани от парични власти

вътрешнозонални

национални

| 2.2.2.2. | Притежавани отпарични власти |
| --- | --- |

2.2.2.2.

Притежавани отпарични власти

извънзонални

| 2.2.2.3. | Емитирани от сектор
  „Държавно управление“ |
| --- | --- |

2.2.2.3.

Емитирани от сектор
  „Държавно управление“

вътрешнозонални

национални

| 2.2.2.4. | Притежавани от сектор
  „Държавно управление“ |
| --- | --- |

2.2.2.4.

Притежавани от сектор
  „Държавно управление“

извънзонални

| 2.2.2.5. | Емитирани от ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

2.2.2.5.

Емитирани от ПФИ (без централните банки)

вътрешнозонални

национални

| 2.2.2.6. | Притежавани от ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

2.2.2.6.

Притежавани от ПФИ (без централните банки)

извънзонални

| 2.2.2.7. | Емитирани от дреги сектори |
| --- | --- |

2.2.2.7.

Емитирани от дреги сектори

вътрешнозонални

национални

| 2.2.2.8. | Притежавани отдруги сектори |
| --- | --- |

2.2.2.8.

Притежавани отдруги сектори

извънзонални

| III. | Финансови деривативи |
| --- | --- |

III.

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 3.1. | Парични власти |
| --- | --- |

3.1.

Парични власти

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 3.2. | Сектор „Държавно управление“ |
| --- | --- |

3.2.

Сектор „Държавно управление“

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 3.3. | ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

3.3.

ПФИ (без централните банки)

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 3.4. | Други сектори |
| --- | --- |

3.4.

Други сектори

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| IV. | Други инвестиции |
| --- | --- |

IV.

извънзонални

извънзонални

извънзонални

| 4.1. | Парични власти |
| --- | --- |

4.1.

Парични власти

извънзонални

извънзонални

| 4.1.1. | Заеми/валута и депозити |
| --- | --- |

4.1.1.

Заеми/валута и депозити

извънзонални

извънзонални

| 4.1.2. | Други активи/пасиви |
| --- | --- |

4.1.2.

Други активи/пасиви

извънзонални

извънзонални

| 4.2. | Сектор „Държавно управление“ |
| --- | --- |

4.2.

Сектор „Държавно управление“

извънзонални

извънзонални

| 4.2.1. | Търговски кредити |
| --- | --- |

4.2.1.

Търговски кредити

извънзонални

извънзонални

| 4.2.2. | Заеми/валута и депозити |
| --- | --- |

4.2.2.

Заеми/валута и депозити

извънзонални

извънзонални

| 4.2.2.1. | Кредити |
| --- | --- |

4.2.2.1.

Кредити

извънзонални

| 4.2.2.2. | Валута и депозити |
| --- | --- |

4.2.2.2.

Валута и депозити

извънзонални

| 4.2.3. | Други активи/пасиви |
| --- | --- |

4.2.3.

Други активи/пасиви

извънзонални

извънзонални

| 4.3. | ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

4.3.

ПФИ (без централните банки)

извънзонални

извънзонални

| 4.3.1. | Заеми/валута и депозити |
| --- | --- |

4.3.1.

Заеми/валута и депозити

извънзонални

извънзонални

| 4.3.2. | Други активи/пасиви |
| --- | --- |

4.3.2.

Други активи/пасиви

извънзонални

извънзонални

| 4.4. | Други сектори |
| --- | --- |

4.4.

Други сектори

извънзонални

извънзонални

| 4.4.1. | Търговски кредити |
| --- | --- |

4.4.1.

Търговски кредити

извънзонални

извънзонални

| 4.4.2. | Заеми/валута и депозити |
| --- | --- |

4.4.2.

Заеми/валута и депозити

извънзонални

извънзонални

| 4.4.2.1. | Кредити |
| --- | --- |

4.4.2.1.

Кредити

извънзонални

| 4.4.2.2. | Валута и депозити |
| --- | --- |

4.4.2.2.

Валута и депозити

извънзонални

| 4.4.3. | Други активи/пасиви |
| --- | --- |

4.4.3.

Други активи/пасиви

извънзонални

извънзонални

| V. | Резервни активи |
| --- | --- |

V.

извънзонални

| 5.1. | Монетарно злато |
| --- | --- |

5.1.

Монетарно злато

извънзонални

| 5.2. | Специални права на тираж |
| --- | --- |

5.2.

Специални права на тираж

извънзонални

| 5.3. | Резервна позиция при МВФ |
| --- | --- |

5.3.

Резервна позиция при МВФ

извънзонални

| 5.4. | Чуждестранна валута |
| --- | --- |

5.4.

Чуждестранна валута

извънзонални

| 5.4.1. | Валута и депозити |
| --- | --- |

5.4.1.

Валута и депозити

извънзонални

| 5.4.1.1. | При парични власти и БМР |
| --- | --- |

5.4.1.1.

При парични власти и БМР

извънзонални

| 5.4.1.2. | При ПФИ (без централните банки) |
| --- | --- |

5.4.1.2.

При ПФИ (без централните банки)

извънзонални

| 5.4.2. | Ценни книжа |
| --- | --- |

5.4.2.

Ценни книжа

извънзонални

| 5.4.2.1. | Участие в капитала |
| --- | --- |

5.4.2.1.

Участие в капитала

извънзонални

| 5.4.2.2. | Облигации |
| --- | --- |

5.4.2.2.

Облигации

извънзонални

| 5.4.2.3. | Инструменти на паричния пазар |
| --- | --- |

5.4.2.3.

Инструменти на паричния пазар

извънзонални

| 5.4.3. | Финансови деривативи |
| --- | --- |

5.4.3.

Финансови деривативи

извънзонални

| 5.5. | Други вземания |
| --- | --- |

5.5.

Други вземания

извънзонални

| 4. | Таблица 9 се заменя със следното:
  „Таблица 9
  Географска разбивка на ЕЦБ за потоците на тримесечния платежен баланс и годишните данни за международната инвестиционна позиция






  — | Дания |
| --- | --- | --- |

4.

Таблица 9 се заменя със следното:

„Таблица 9

Географска разбивка на ЕЦБ за потоците на тримесечния платежен баланс и годишните данни за международната инвестиционна позиция

—

Дания

| — | Швеция |
| --- | --- |

—

Швеция

| — | Обединеното кралство |
| --- | --- |

—

Обединеното кралство

| — | Държави-членки на ЕС извън Еурозоната с изключение на Дания, Швеция и Обединеното кралство (6) |
| --- | --- |

—

Държави-членки на ЕС извън Еурозоната с изключение на Дания, Швеция и Обединеното кралство (6)

| — | Институции на ЕС (7) |
| --- | --- |

—

Институции на ЕС (7)

| — | Швейцария |
| --- | --- |

—

Швейцария

| — | Канада |
| --- | --- |

—

Канада

| — | Съединените щати |
| --- | --- |

—

Съединените щати

| — | Япония |
| --- | --- |

—

Япония

| — | Офшорни центрове (8)







  — | от които: Хонконг |
| --- | --- | --- |

—

Офшорни центрове (8)

—

от които: Хонконг

| — | Международни организации с изключение на институциите на ЕС (9) |
| --- | --- |

—

Международни организации с изключение на институциите на ЕС (9)

| — | Бразилия |
| --- | --- |

—

Бразилия

| — | Китай |
| --- | --- |

—

Китай

| — | Индия |
| --- | --- |

—

Индия

| — | Руска Федерация |
| --- | --- |

—

Руска Федерация

| 5. | Таблица 13 се изменя, като в края на таблицата се включват следните редове:








  „Разбивка по доход от капитал |
| --- | --- |
| Тримесечен платежен баланс
  Статии I. В.2.1.1.1 и В.2.1.1.2 (10) | 4-то тримесечие на 2007 г. | март 2008 г. | Приложение III, таблица 2 |
| Разбивка по други инвестиции |
| Тримесечен платежен баланс
  Статии от I. В.2.3.1 до В.2.3.3 (10) | 4-то тримесечие на 2008 г. | март 2009 г. | Приложение III, таблица 2 |
| Допълнителни показатели от 1 до 4 (10) | 4-то тримесечие на 2008 г. | март 2009 г. | Приложение III, таблица 2 |
| Разбивка по текущи трансфери |
| Тримесечен платежен баланс
  Статии I. Г.1, Г.2, Г.2.1 и Г.2.2 (10) | 4-то тримесечие на 2007 г. | март 2008 г. | Приложение III, таблица 2 |
| Статии от I. Г.1.1 до Г.1.8 и от Г.2.2.1 до Г 2.2.11 (10) | 4-то тримесечие на 2008 г. | март 2009 г. | Приложение III, таблица 2 |
| Разбивка по капиталова сметка |
| Тримесечен платежен баланс
  Статии II.A and II.Б (10) | 4-то тримесечие на 2007 г. | март 2008 г. | Приложение III, таблица 2 |
| Статии II.A.1 и II.А.2 (10) | 4-то тримесечие на 2008 г. | март 2009 г. | Приложение III, таблица 2 |
| Портфейлни инвестиции — капиталови ценни книжа — инвестиционни фондове и акции във фондове на паричния пазар |
| Тримесечен платежен баланс | 1-во тримесечие на 2010 г. | юни 2010 г. | Приложение III, таблица 2 |
| Тримесечна международна инвестиционна позиция | 1-во тримесечие на 2010 г. | юни 2010 г. | Приложение III, таблица 4 |
| Годишна международна инвестиционна позиция | Края на декември 2009 г. | юни 2010 г. | Приложение III, таблица 5 |

5.

Таблица 13 се изменя, като в края на таблицата се включват следните редове:

„Разбивка по доход от капитал

Тримесечен платежен баланс

Статии I. В.2.1.1.1 и В.2.1.1.2 (10)

4-то тримесечие на 2007 г.

март 2008 г.

Приложение III, таблица 2

Разбивка по други инвестиции

Тримесечен платежен баланс

Статии от I. В.2.3.1 до В.2.3.3 (10)

4-то тримесечие на 2008 г.

март 2009 г.

Приложение III, таблица 2

Допълнителни показатели от 1 до 4 (10)

4-то тримесечие на 2008 г.

март 2009 г.

Приложение III, таблица 2

Разбивка по текущи трансфери

Тримесечен платежен баланс

Статии I. Г.1, Г.2, Г.2.1 и Г.2.2 (10)

4-то тримесечие на 2007 г.

март 2008 г.

Приложение III, таблица 2

Статии от I. Г.1.1 до Г.1.8 и от Г.2.2.1 до Г 2.2.11 (10)

4-то тримесечие на 2008 г.

март 2009 г.

Приложение III, таблица 2

Разбивка по капиталова сметка

Тримесечен платежен баланс

Статии II.A and II.Б (10)

4-то тримесечие на 2007 г.

март 2008 г.

Приложение III, таблица 2

Статии II.A.1 и II.А.2 (10)

4-то тримесечие на 2008 г.

март 2009 г.

Приложение III, таблица 2

Портфейлни инвестиции — капиталови ценни книжа — инвестиционни фондове и акции във фондове на паричния пазар

Тримесечен платежен баланс

1-во тримесечие на 2010 г.

юни 2010 г.

Приложение III, таблица 2

Тримесечна международна инвестиционна позиция

1-во тримесечие на 2010 г.

юни 2010 г.

Приложение III, таблица 4

Годишна международна инвестиционна позиция

Края на декември 2009 г.

юни 2010 г.

Приложение III, таблица 5

---

(1)

| „извънзонални“ | означава транзакции с нерезиденти на Еурозоната (за портфейлни инвестиции активи и свързаният с тях доход се отнася до постоянното пребиваване на емитентите). |
| --- | --- |
| „вътрешнозонални“ | означава транзакции между различните държави-членки в Еурозоната. |
| „национални“ | означава всички трансгранични транзакции между резиденти на участваща държава-членка (използвани само във връзка с пасивите на сметките на портфейлните инвестиции). |

„извънзонални“

означава транзакции с нерезиденти на Еурозоната (за портфейлни инвестиции активи и свързаният с тях доход се отнася до постоянното пребиваване на емитентите).

„вътрешнозонални“

означава транзакции между различните държави-членки в Еурозоната.

„национални“

означава всички трансгранични транзакции между резиденти на участваща държава-членка (използвани само във връзка с пасивите на сметките на портфейлните инвестиции).

(2)  Косвено измервани услуги на финансовите посредници (FISIM).

(3)  Система за национални сметки 1993 г.“

(4)

| „извънзонални“ | означава транзакции с нерезиденти на Еурозоната (за портфейлни инвестиции активи и свързаният с тях доход се отнася до постоянното пребиваване на емитентите). |
| --- | --- |
| „вътрешнозонални“ | означава транзакции между различните държави-членки в Еурозоната. |
| „национални“ | означава всички трансгранични транзакции между резиденти на участваща държава-членка (използвани само във връзка с пасивите на сметките на портфейлните инвестиции).“ |

„извънзонални“

означава транзакции с нерезиденти на Еурозоната (за портфейлни инвестиции активи и свързаният с тях доход се отнася до постоянното пребиваване на емитентите).

„вътрешнозонални“

означава транзакции между различните държави-членки в Еурозоната.

„национални“

означава всички трансгранични транзакции между резиденти на участваща държава-членка (използвани само във връзка с пасивите на сметките на портфейлните инвестиции).“

(5)

| „извънзонални“ | означава позиции с нерезиденти на Еурозоната (за портфейлни инвестиции активи се отнася до постоянното пребиваване на емитентите). |
| --- | --- |
| „вътрешнозонални“ | означава позиции между различните държави-членки в Еурозоната. |
| „национални“ | означава всички транзгранични позиции между резиденти на участваща държава-членка (използвани само във връзка с пасивите на сметките на портфейлните инвестиции).“ |

„извънзонални“

означава позиции с нерезиденти на Еурозоната (за портфейлни инвестиции активи се отнася до постоянното пребиваване на емитентите).

„вътрешнозонални“

означава позиции между различните държави-членки в Еурозоната.

„национални“

означава всички транзгранични позиции между резиденти на участваща държава-членка (използвани само във връзка с пасивите на сметките на портфейлните инвестиции).“

(6)  Не се изисква индивидуална разбивка.

(7)  Виж структурата на таблица 12. Не се изисква индивидуална разбивка.

(8)  Задължително само за финансовата сметка на платежния баланс, свързания доход и международната инвестиционна позиция. Потоците по текущата сметка (без приходите) спрямо офшорните центрове могат да се отчитат отделно или заедно с останалите в категорията на позиция „Други“. Виж структурата на таблица 11. Не се изисква индивидуална разбивка.

(9)  Виж структурата на таблица 12. Не се изисква индивидуална разбивка.“

(10)  Вижте таблица 2 от приложение III.“

---

ПРИЛОЖЕНИЕ III

Приложение IV към Препоръка ЕЦБ/2004/16 се изменя както следва:

| 1. | Непосредствено преди част 1, се добавя следният текст:
  „Термините „резидент“ и „резидентен за страната“ имат същото значение, както е дефинирано в член 1.4 от Регламент (ЕО) No 2533/98 на Съвета. Относно Еурозоната, икономическата територия се състои от: (i) икономическата територия на участващите държави-членки; и (ii) ЕЦБ, която се счита за резидентна единица на Еурозоната.
  „Останал свят“ се състои от икономическите територии извън Еурозоната, т.е. държави-членки, които не са приели еурото, всички трети държави и международни организации включително тези, които са физически разположени в Еурозоната. Всички институции на ЕС (1) се считат за резиденти извън Еурозоната. Поради това всички транзакции между участващи държави-членки и институции на ЕС се включват и класифицират в статистиката на платежния баланс на Еурозоната и международната инвестиционна позиция на Еурозоната като транзакции с нерезиденти на Еурозоната.
  За долупосочените случаи резидентството се определя, както следва:






  а) | персонала на посолствата и военните бази се класифицират като резиденти на държавата, за която работят, освен ако не са били наети на работа на място в приемащата държава, където се намира посолството или военната база; |
| --- | --- | --- |

1.

Непосредствено преди част 1, се добавя следният текст:

„Термините „резидент“ и „резидентен за страната“ имат същото значение, както е дефинирано в член 1.4 от Регламент (ЕО) No 2533/98 на Съвета. Относно Еурозоната, икономическата територия се състои от: (i) икономическата територия на участващите държави-членки; и (ii) ЕЦБ, която се счита за резидентна единица на Еурозоната.

„Останал свят“ се състои от икономическите територии извън Еурозоната, т.е. държави-членки, които не са приели еурото, всички трети държави и международни организации включително тези, които са физически разположени в Еурозоната. Всички институции на ЕС (1) се считат за резиденти извън Еурозоната. Поради това всички транзакции между участващи държави-членки и институции на ЕС се включват и класифицират в статистиката на платежния баланс на Еурозоната и международната инвестиционна позиция на Еурозоната като транзакции с нерезиденти на Еурозоната.

За долупосочените случаи резидентството се определя, както следва:

а)

персонала на посолствата и военните бази се класифицират като резиденти на държавата, за която работят, освен ако не са били наети на работа на място в приемащата държава, където се намира посолството или военната база;

| б) | при трансгранични транзакции със земя и/или сгради (т. е. ваканционни жилища), собствениците се третират така сякаш са прехвърлили собствеността си на изкуствена институционална единица, която е резидент на държавата, в която се намира имуществото. Изкуствената единица се третира така сякаш се притежава и контролира от собственик, който не е резидент; |
| --- | --- |

б)

при трансгранични транзакции със земя и/или сгради (т. е. ваканционни жилища), собствениците се третират така сякаш са прехвърлили собствеността си на изкуствена институционална единица, която е резидент на държавата, в която се намира имуществото. Изкуствената единица се третира така сякаш се притежава и контролира от собственик, който не е резидент;

| в) | ако юридическото лице няма ясно изразено физическо присъствие, например инвестиционни фондове (за разлика от техните управители), способи за секюритизация и някои дружества със специална цел, неговото резидентството се определя от икономическата територия по чието право е учредено лицето. Ако лицето не е формално учредено, за критерий се използва юридическото седалище, по-точно държавата, чието право урежда създаването и съществуването на лицето.“ |
| --- | --- |

в)

ако юридическото лице няма ясно изразено физическо присъствие, например инвестиционни фондове (за разлика от техните управители), способи за секюритизация и някои дружества със специална цел, неговото резидентството се определя от икономическата територия по чието право е учредено лицето. Ако лицето не е формално учредено, за критерий се използва юридическото седалище, по-точно държавата, чието право урежда създаването и съществуването на лицето.“

| 2. | Заличава се второто изречение на трети параграф от подточка 1.1 („Основната разлика се състои в това, че ЕЦБ не изисква разбивка на дохода от преки инвестиции на разпределени и неразпределени печалби.“). |
| --- | --- |

2.

Заличава се второто изречение на трети параграф от подточка 1.1 („Основната разлика се състои в това, че ЕЦБ не изисква разбивка на дохода от преки инвестиции на разпределени и неразпределени печалби.“).

| 3. | Заличава се втори параграф от подточка 1.2 („Докато стандартните компоненти на капиталовата сметка по МВФ се състоят от секторна разбивка по статии „Държавно управление“ и „Други сектори“ (с последващи разбивки по-нататък), ЕЦБ съставя само капиталова сметка без разбивки.“. |
| --- | --- |

3.

Заличава се втори параграф от подточка 1.2 („Докато стандартните компоненти на капиталовата сметка по МВФ се състоят от секторна разбивка по статии „Държавно управление“ и „Други сектори“ (с последващи разбивки по-нататък), ЕЦБ съставя само капиталова сметка без разбивки.“.

---

(1)  ЕЦБ не е включена.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ IV

Приложение VII към Препоръка ЕЦБ/2004/16 се изменя както следва:

| 1. | Заличава се параграф 3, второто изречение („Следователно, ако „документът за закриване на проекта“ за фаза 1 от проекта за ЦБДЦК не бъде представен на Управителния съвет чрез Комитета по статистика на Европейската система на централните банки до края на март 2005 г., то този краен срок ще бъде удължен със същия период от време, с който закъснява представянето.“). |
| --- | --- |

1.

Заличава се параграф 3, второто изречение („Следователно, ако „документът за закриване на проекта“ за фаза 1 от проекта за ЦБДЦК не бъде представен на Управителния съвет чрез Комитета по статистика на Европейската система на централните банки до края на март 2005 г., то този краен срок ще бъде удължен със същия период от време, с който закъснява представянето.“).

| 2. | Изречението, които започва със „От март 2008 г.“ и завършва със „в следната таблица“, се заменя със следното изречение:
  „От датата определена в параграф 1.6 на Приложение I, и като се вземе предвид описаната в същия член възможност за поетапно въвеждане, системите за събиране на данни за портфейлните инвестиции съответстват на един от моделите в следната таблица:“. |
| --- | --- |

2.

Изречението, които започва със „От март 2008 г.“ и завършва със „в следната таблица“, се заменя със следното изречение:

„От датата определена в параграф 1.6 на Приложение I, и като се вземе предвид описаната в същия член възможност за поетапно въвеждане, системите за събиране на данни за портфейлните инвестиции съответстват на един от моделите в следната таблица:“.

---

II Известия

ИЗВЕСТИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Комисия

| 20.6.2007 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 136/21 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2007

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 136/21

---

Разрешение за отпускане на държавни помощи по силата на разпоредбите на членове 87 и 88 от Договора за ЕО

Случаи, в които Комисията няма възражения

(2007/C 136/03)

| Дата на приемане на решението | 13.12.2006 г. |
| --- | --- |
| No на помощта | N 205/06 |
| Държава-членка | Испания |
| Регион | — |
| Наименование (и/или име на бенефициера) | Помощи за преобразуването на овощни градини с различни видове плодни дървета |
| Правно основание | Real Decreto 358/2006, de 24 de marzo, por el que se establecen las bases reguladoras para la concesión de ayudas destinadas a la reconversión de plantaciones de determinadas especies frutícolas |
| Вид мярка | Схема за помощ |
| Цел | Помощи за подобряването на овощната градина |
| Вид на помощта | Инвестиционно подпомагане |
| Бюджет | 52 800 000 EUR |
| Размер | Средно 15 % от признатите разходи |
| Продължителност | 2006-2011 г. |
| Икономически сектори | Земеделие |
| Име и адрес на предоставящия орган | Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| Paseo Infanta Isabel 1 |
| E-28014 Madrid |

Дата на приемане на решението

13.12.2006 г.

No на помощта

N 205/06

Държава-членка

Испания

Регион

—

Наименование (и/или име на бенефициера)

Помощи за преобразуването на овощни градини с различни видове плодни дървета

Правно основание

Real Decreto 358/2006, de 24 de marzo, por el que se establecen las bases reguladoras para la concesión de ayudas destinadas a la reconversión de plantaciones de determinadas especies frutícolas

Вид мярка

Схема за помощ

Цел

Помощи за подобряването на овощната градина

Вид на помощта

Инвестиционно подпомагане

Бюджет

52 800 000 EUR

Размер

Средно 15 % от признатите разходи

Продължителност

2006-2011 г.

Икономически сектори

Земеделие

Име и адрес на предоставящия орган

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Paseo Infanta Isabel 1

E-28014 Madrid

Други сведения

—

Текстът на решението, който не съдържа поверителна информация, е публикуван на автентичната или на автентичните езикови версии на сайта:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Дата на приемане на решението | 22.3.2007 г. |
| --- | --- |
| No на помощта | N 525/06 |
| Държава-членка | Италия |
| Регион | Сардиния |
| Наименование (и/или име на бенефициера) | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (venti impetuosi dal 5 al 6 marzo 2006 nella regione di Sardegna, provincia di Cagliari) |
| Правно основание | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Вид мярка | Индивидуална помощ |
| Цел | Компенсация за щетите, причинени върху културите и земеделските стопанства от неблагоприятни метеорологични условия |
| Вид на помощта | Пряка субсидия |
| Бюджет | Вижте одобрената схема (NN 54/A/04) |
| Интензитет | До 100 % от щетите |
| Продължителност | Мярка за прилагане на схема за помощи, която е одобрена от Комисията |
| Икономически сектори | Земеделие |
| Наименование и адрес на органа, предоставящ помощта | Ministero delle politiche agricole e forestali |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Дата на приемане на решението

22.3.2007 г.

No на помощта

N 525/06

Държава-членка

Италия

Регион

Сардиния

Наименование (и/или име на бенефициера)

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (venti impetuosi dal 5 al 6 marzo 2006 nella regione di Sardegna, provincia di Cagliari)

Правно основание

Decreto legislativo n. 102/2004

Вид мярка

Индивидуална помощ

Цел

Компенсация за щетите, причинени върху културите и земеделските стопанства от неблагоприятни метеорологични условия

Вид на помощта

Пряка субсидия

Бюджет

Вижте одобрената схема (NN 54/A/04)

Интензитет

До 100 % от щетите

Продължителност

Мярка за прилагане на схема за помощи, която е одобрена от Комисията

Икономически сектори

Земеделие

Наименование и адрес на органа, предоставящ помощта

Ministero delle politiche agricole e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Други сведения

Мярка в приложение на схемата, одобрена от Комисията в рамките на досие за предоставяне на държавна помощ NN 54/A/04 (Писмо на Комисията C(2005)1622 окончателен от 7 юни 2005 г.)

Текстът на решението, който не съдържа поверителна информация, е публикуван на автентичната или на автентичните езикови версии на сайта:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Дата на приемане на решението | 22.3.2007 г. |
| --- | --- |
| Номер на помощта | N 600/06 |
| Държава-членка | Чешка република |
| Регион | Регион Pardubice |
| Наименование (и/или име на бенефициента) | Финансови помощи за горското стопанство в регион Pardubice |
| Правно основание | Zákon č. 289/1995 Sb. o lesích a o změně a doplnění některch zákonů
  Závazná pravidla Pardubického kraje pro poskytování finančních příspěvků na hospodaření v lesích a způsobu kontroly jejich využití |
| Вид мярка | Схема за помощ |
| Цел | Помощ в сектора на горското стопанство |
| Вид на помощта | Директен грант |
| Бюджет | Годишен бюджет: 30 милиона CZK
  Обща сума: 210 милиона CZK |
| Интензитет | До 100 % |
| Продължителност | 1.1.2007 г.-31.12.2013 г. |
| Икономически сектори | Сектор земеделие (горско стопанство) |
| Име и адрес на предоставящия орган | Autorité régionale de la région de Pardubice |
| Komenského nám. 125 |
| CZ-532 11 Pardubice |

Дата на приемане на решението

22.3.2007 г.

Номер на помощта

N 600/06

Държава-членка

Чешка република

Регион

Регион Pardubice

Наименование (и/или име на бенефициента)

Финансови помощи за горското стопанство в регион Pardubice

Правно основание

Zákon č. 289/1995 Sb. o lesích a o změně a doplnění některch zákonů

Závazná pravidla Pardubického kraje pro poskytování finančních příspěvků na hospodaření v lesích a způsobu kontroly jejich využití

Вид мярка

Схема за помощ

Цел

Помощ в сектора на горското стопанство

Вид на помощта

Директен грант

Бюджет

Годишен бюджет: 30 милиона CZK

Обща сума: 210 милиона CZK

Интензитет

До 100 %

Продължителност

1.1.2007 г.-31.12.2013 г.

Икономически сектори

Сектор земеделие (горско стопанство)

Име и адрес на предоставящия орган

Autorité régionale de la région de Pardubice

Komenského nám. 125

CZ-532 11 Pardubice

Други сведения

—

Текстът на решението, който не съдържа поверителна информация, е публикуван на автентичната или на автентичните езикови версии на сайта:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 20.6.2007 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 136/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2007

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 136/24

---

Непротивопоставяне на нотифицирана концентрация

(Дело No COMP/M.4536 — Magneti Marelli/Concordia)

(текст от значение за ЕИП)

(2007/C 136/04)

На 25 април 2007 г. Комисията реши да не се противопоставя на горепосочената нотифицирана концентрация и да я обяви за съвместима с общия пазар. Решението се основава на член 6, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета. Пълният текст на решението е достъпен само на Английски и ще се публикува, след като бъдат премахнати всички професионални тайни, които могат да се съдържат в него. Той ще бъде достъпен:

| — | на страницата, посветена на конкуренцията, на уебсайта Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Този сайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително индекси за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл, |
| --- | --- |

—

на страницата, посветена на конкуренцията, на уебсайта Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Този сайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително индекси за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл,

| — | в електронен формат на уебсайта EUR-Lex под номер 32007M4536. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

в електронен формат на уебсайта EUR-Lex под номер 32007M4536. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 20.6.2007 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 136/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2007

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 136/24

---

Непротивопоставяне на нотифицирана концентрация

(Дело No COMP/M.4593 — Voestalpine/Dancke)

(текст от значение за ЕИП)

(2007/C 136/05)

На 16 май 2007 г. Комисията реши да не се противопоставя на горепосочената нотифицирана концентрация и да я обяви за съвместима с общия пазар. Решението се основава на член 6, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета. Пълният текст на решението е достъпен само на Английски и ще се публикува, след като бъдат премахнати всички професионални тайни, които могат да се съдържат в него. Той ще бъде достъпен:

| — | на страницата, посветена на конкуренцията, на уебсайта Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Този сайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително индекси за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл, |
| --- | --- |

—

на страницата, посветена на конкуренцията, на уебсайта Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Този сайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително индекси за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл,

| — | в електронен формат на уебсайта EUR-Lex под номер 32007M4593. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

в електронен формат на уебсайта EUR-Lex под номер 32007M4593. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Комисия

| 20.6.2007 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 136/25 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2007

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 136/25

---

Обменен курс на еурото (1)

19 юни 2007 г.

(2007/C 136/06)

1 еуро=

| | Валута | Обменен курс |
| --- | --- | --- |
| USD | щатски долар | 1,3403 |
| JPY | японска йена | 165,46 |
| DKK | датска крона | 7,4452 |
| GBP | лира стерлинг | 0,67465 |
| SEK | шведска крона | 9,4172 |
| CHF | швейцарски франк | 1,6627 |
| ISK | исландска крона | 83,50 |
| NOK | норвежка крона | 8,0790 |
| BGN | български лев | 1,9558 |
| CYP | кипърска лира | 0,5836 |
| CZK | чешка крона | 28,597 |
| EEK | естонска крона | 15,6466 |
| HUF | унгарски форинт | 249,78 |
| LTL | литовски лит | 3,4528 |
| LVL | латвийски лат | 0,6962 |
| MTL | малтийска лира | 0,4293 |
| PLN | полска злота | 3,7966 |
| RON | румънска лея | 3,2190 |
| SKK | словашка крона | 33,733 |
| TRY | турска лира | 1,7464 |
| AUD | австралийски долар | 1,5876 |
| CAD | канадски долар | 1,4302 |
| HKD | хонконгски долар | 10,4788 |
| NZD | новозеландски долар | 1,7742 |
| SGD | сингапурски долар | 2,0609 |
| KRW | южнокорейски вон | 1 243,46 |
| ZAR | южноафрикански ранд | 9,5086 |
| CNY | китайски юан рен-мин-би | 10,2097 |
| HRK | хърватска куна | 7,3400 |
| IDR | индонезийска рупия | 11 962,18 |
| MYR | малайзийски рингит | 4,6073 |
| PHP | филипинско песо | 61,614 |
| RUB | руска рубла | 34,7850 |
| THB | тайландски бат | 43,254 |

Валута

Обменен курс

USD

щатски долар

1,3403

JPY

японска йена

165,46

DKK

датска крона

7,4452

GBP

лира стерлинг

0,67465

SEK

шведска крона

9,4172

CHF

швейцарски франк

1,6627

ISK

исландска крона

83,50

NOK

норвежка крона

8,0790

BGN

български лев

1,9558

CYP

кипърска лира

0,5836

CZK

чешка крона

28,597

EEK

естонска крона

15,6466

HUF

унгарски форинт

249,78

LTL

литовски лит

3,4528

LVL

латвийски лат

0,6962

MTL

малтийска лира

0,4293

PLN

полска злота

3,7966

RON

румънска лея

3,2190

SKK

словашка крона

33,733

TRY

турска лира

1,7464

AUD

австралийски долар

1,5876

CAD

канадски долар

1,4302

HKD

хонконгски долар

10,4788

NZD

новозеландски долар

1,7742

SGD

сингапурски долар

2,0609

KRW

южнокорейски вон

1 243,46

ZAR

южноафрикански ранд

9,5086

CNY

китайски юан рен-мин-би

10,2097

HRK

хърватска куна

7,3400

IDR

индонезийска рупия

11 962,18

MYR

малайзийски рингит

4,6073

PHP

филипинско песо

61,614

RUB

руска рубла

34,7850

THB

тайландски бат

43,254

---

(1)

Източник: референтен обменен курс, публикуван от Европейската централна банка.

---

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ

| 20.6.2007 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 136/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2007

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 136/26

---

Списък на централните органи определени от държавите-членки като отговорни по въпросите относно връщането на паметници на културата, които са незаконно изнесени от държава-членка и прилагането на член 3 от Директива 93/7/EИО на Съвета (1)

(2007/C 136/07)

| Държава-членка | Централен орган |
| --- | --- |
| Белгия | Service Public Fédéral Justice/Federale Overheidsdienst Justitie |
| Service de droit civil patrimonial/Dienst burgerlijk vermogensrecht |
| Boulevard de Waterloo/Waterloolaan 115 |
| B-1000 Bruxelles/Brussel |
| Лице за контакт: Patrick Leclercq |
| Tел.: (32-2) 542 65 11 |
| Факс: (32-2) 542 70 06 |
| Eл. поща: patrick.leclercq@just.fgov.be |

Държава-членка

Централен орган

Белгия

Service Public Fédéral Justice/Federale Overheidsdienst Justitie

Service de droit civil patrimonial/Dienst burgerlijk vermogensrecht

Boulevard de Waterloo/Waterloolaan 115

B-1000 Bruxelles/Brussel

Лице за контакт: Patrick Leclercq

Tел.: (32-2) 542 65 11

Факс: (32-2) 542 70 06

Eл. поща: patrick.leclercq@just.fgov.be

България

| Министерство на културата на Република България |
| --- |
| Дирекция „Музеи, галерии и изобразителни изкуства“ |
| бул. „Ал. Стамболийски“ No 17 |
| BG-1040 София |
| Лице за контакт: Г-н Румян Ганчев |
| Тел.: (359-2) 940 09 18 |
| Факс: (359-2) 980 61 97 |
| Eл. поща: ncmgii@mail.bg |

Министерство на културата на Република България

Дирекция „Музеи, галерии и изобразителни изкуства“

бул. „Ал. Стамболийски“ No 17

BG-1040 София

Лице за контакт: Г-н Румян Ганчев

Тел.: (359-2) 940 09 18

Факс: (359-2) 980 61 97

Eл. поща: ncmgii@mail.bg

| Г-н Борислав Павлов |
| --- |
| Главен Инспектор в Отдел „Инспекторат по опазване на движимите паметници на културата“, Дирекция МГИИ |
| Тел.: (359-2) 940 09 50 |
| Факс: (359-2) 980 61 97 |
| Eл. поща: borislavpavlov@abv.bg |

Г-н Борислав Павлов

Главен Инспектор в Отдел „Инспекторат по опазване на движимите паметници на културата“, Дирекция МГИИ

Тел.: (359-2) 940 09 50

Факс: (359-2) 980 61 97

Eл. поща: borislavpavlov@abv.bg

| Г-жа Мария Тодорова |
| --- |
| Главен експерт в Дирекция МГИИ |
| Тел.: (359-2) 940 09 18 |
| Факс: (359-2) 980 61 97 |
| Eл. поща: todorova_mariya@yahoo.com |

Г-жа Мария Тодорова

Главен експерт в Дирекция МГИИ

Тел.: (359-2) 940 09 18

Факс: (359-2) 980 61 97

Eл. поща: todorova_mariya@yahoo.com

Чешка република

| Ministerstvo kultury |
| --- |
| Maltézské nám. 1 |
| CZ-118 11 Praha 1 |
| Лице за контакт: Dr. Daniela Vokolková |
| Тел.: (420) 257 08 54 59 |
| Факс: (420) 233 37 18 67 |
| Eл. поща: daniela.vokolkova@mkcr.cz |

Ministerstvo kultury

Maltézské nám. 1

CZ-118 11 Praha 1

Лице за контакт: Dr. Daniela Vokolková

Тел.: (420) 257 08 54 59

Факс: (420) 233 37 18 67

Eл. поща: daniela.vokolkova@mkcr.cz

Дания

| Kulturværdiudvalget |
| --- |
| Kulturarvsstyrelsen |
| H.C. Andersens Boulevard 2, 4. |
| DK-1553 København V |
| Тел.: (45) 33 74 51 85 |
| Факс: (45) 33 74 51 01 |
| Eл. поща: evaarn@kulturarv.dk |
| www.kulturvaerdier.dk |

Kulturværdiudvalget

Kulturarvsstyrelsen

H.C. Andersens Boulevard 2, 4.

DK-1553 København V

Тел.: (45) 33 74 51 85

Факс: (45) 33 74 51 01

Eл. поща: evaarn@kulturarv.dk

www.kulturvaerdier.dk

Германия

ОТ ИМЕТО НА ФЕДЕРАЛНОТО ПРАВИТЕЛСТВО

| Die Beauftragte der Bundesregierung für Kultur und Medien |
| --- |
| Referat K 24 |
| Graurheindorfer Str. 198 |
| D-53117 Bonn |
| Лице за контакт: Rosa Schmitt-Neubauer |
| Tел.: (49-1888) 681-4909 |
| Факс: (49-1888) 681-54909 |
| Eл. поща: rosa.schmittneubauer@bkm.bmi.bund.de |
| www.kulturstaatsminister.de |

Die Beauftragte der Bundesregierung für Kultur und Medien

Referat K 24

Graurheindorfer Str. 198

D-53117 Bonn

Лице за контакт: Rosa Schmitt-Neubauer

Tел.: (49-1888) 681-4909

Факс: (49-1888) 681-54909

Eл. поща: rosa.schmittneubauer@bkm.bmi.bund.de

www.kulturstaatsminister.de

ОТ ИМЕТО НА ЛЕНДЕРИТЕ

| Ministerium für Wissenschaft, Forschung und Kunst Baden-Württemberg |
| --- |
| Königstraβe 46 |
| D-70173 Stuttgart |
| Лице за контакт: Ministerialrat Joachim Uhlmann |
| Tел.: (49-711) 279 29 80 |
| Факс: (49-711) 279 32 13 |
| Eл. поща: joachim.uhlmann@mwk.bwl.de |
| www.mwk.baden-wuerttemberg.de |

Ministerium für Wissenschaft, Forschung und Kunst Baden-Württemberg

Königstraβe 46

D-70173 Stuttgart

Лице за контакт: Ministerialrat Joachim Uhlmann

Tел.: (49-711) 279 29 80

Факс: (49-711) 279 32 13

Eл. поща: joachim.uhlmann@mwk.bwl.de

www.mwk.baden-wuerttemberg.de

| Bayerisches Staatsministerium für Wissenschaft, Forschung und Kunst |
| --- |
| Salvatorstraβe 2 |
| D-80333 München |
| Лице за контакт: Leitender Ministerialrat Dr. Peter Wanscher |
| Tел.: (49-89) 21 86 23 69 |
| Факс: (49-89) 21 86 36 51 |
| Eл. поща: peter.wanscher@stmwfk.bayern.de |
| www.stmwfk.bayern.de |

Bayerisches Staatsministerium für Wissenschaft, Forschung und Kunst

Salvatorstraβe 2

D-80333 München

Лице за контакт: Leitender Ministerialrat Dr. Peter Wanscher

Tел.: (49-89) 21 86 23 69

Факс: (49-89) 21 86 36 51

Eл. поща: peter.wanscher@stmwfk.bayern.de

www.stmwfk.bayern.de

| Senatsverwaltung für Wissenschaft, Forschung und Kultur |
| --- |
| Brunnenstraβe 188-190 |
| D-10119 Berlin |
| Лице за контакт: Regierungsdirektorin Liane Rybczyk |
| Tел.: (49-30) 902 28-410 |
| Факс: (49-30) 902 28-456 |
| Eл. поща: liane.rybczyk@senwfk.verwalt-berlin.de |
| www.senwisskult.berlin.de |

Senatsverwaltung für Wissenschaft, Forschung und Kultur

Brunnenstraβe 188-190

D-10119 Berlin

Лице за контакт: Regierungsdirektorin Liane Rybczyk

Tел.: (49-30) 902 28-410

Факс: (49-30) 902 28-456

Eл. поща: liane.rybczyk@senwfk.verwalt-berlin.de

www.senwisskult.berlin.de

| Ministerium für Wissenschaft, Forschung und Kultur des Landes Brandenburg |
| --- |
| Dortustraβe 36 |
| D-14467 Potsdam |
| Лице за контакт: Dr. Uwe Koch |
| Tел.: (49-331) 866 49 50 |
| Факс: (49-331) 866 49 98 |
| Eл. поща: uwe.koch@mwfk.brandenburg.de |
| www.mwfk.brandenburg.de |

Ministerium für Wissenschaft, Forschung und Kultur des Landes Brandenburg

Dortustraβe 36

D-14467 Potsdam

Лице за контакт: Dr. Uwe Koch

Tел.: (49-331) 866 49 50

Факс: (49-331) 866 49 98

Eл. поща: uwe.koch@mwfk.brandenburg.de

www.mwfk.brandenburg.de

| Der Senator für Kultur |
| --- |
| Altenwall 15/16 |
| D-28195 Bremen |
| Лице за контакт: Prof. Dr. Hans-Joachim Manske |
| Тел.: (49-162) 210 89 89 или (49-421) 361 27 49 |
| Факс: (49-421) 361 60 25 |
| Eл. поща: ablome@kultur.bremen.de |

Der Senator für Kultur

Altenwall 15/16

D-28195 Bremen

Лице за контакт: Prof. Dr. Hans-Joachim Manske

Тел.: (49-162) 210 89 89 или (49-421) 361 27 49

Факс: (49-421) 361 60 25

Eл. поща: ablome@kultur.bremen.de

| Kulturbehörde der Freien und Hansestadt Hamburg |
| --- |
| Staatsarchiv |
| Kattunbleiche 19 |
| D-22041 Hamburg |
| Лице за контакт: Irmgard Mummenthey |
| Tел.: (49-40) 428 31-31 15 |
| Факс: (49-40) 428 31-32 01 |
| Eл. поща: Irmgard.Mummenthey@staatsarchiv.hamburg.de |

Kulturbehörde der Freien und Hansestadt Hamburg

Staatsarchiv

Kattunbleiche 19

D-22041 Hamburg

Лице за контакт: Irmgard Mummenthey

Tел.: (49-40) 428 31-31 15

Факс: (49-40) 428 31-32 01

Eл. поща: Irmgard.Mummenthey@staatsarchiv.hamburg.de

| Hessisches Ministerium für Wissenschaft und Kunst |
| --- |
| Rheinstraβe 23-25 |
| D-65185 Wiesbaden |
| Лице за контакт: Dr. Thomas Seegmueller |
| Тел.: (49-611) 323-463 |
| Факс: (49-611) 323-499 |
| Eл. поща: T.Seegmueller@HMWK.Hessen.de |
| www.HMWK.Hessen.de |

Hessisches Ministerium für Wissenschaft und Kunst

Rheinstraβe 23-25

D-65185 Wiesbaden

Лице за контакт: Dr. Thomas Seegmueller

Тел.: (49-611) 323-463

Факс: (49-611) 323-499

Eл. поща: T.Seegmueller@HMWK.Hessen.de

www.HMWK.Hessen.de

| Ministerium für Bildung, Wissenschaft und Kultur |
| --- |
| Werderstraβe 124 |
| D-19055 Schwerin |
| Лице за контакт: Dr. Bernhard Hoppe |
| Tел.: (49-385) 588 74 20 |
| Факс: (49-385) 588 70 82 |
| Eл. поща: B.Hoppe@bm.mv-regierung.de |

Ministerium für Bildung, Wissenschaft und Kultur

Werderstraβe 124

D-19055 Schwerin

Лице за контакт: Dr. Bernhard Hoppe

Tел.: (49-385) 588 74 20

Факс: (49-385) 588 70 82

Eл. поща: B.Hoppe@bm.mv-regierung.de

| Niedersächsisches Ministerium für Wissenschaft und Kultur |
| --- |
| Leibnizufer 9 |
| D-30169 Hannover |
| Лице за контакт: Regierungsdirektorin Sigrid Kurz |
| Tел.: (49-511) 120 25 82 |
| Факс: (49-511) 120 99 25 82 |
| Eл. поща: sigrid.kurz@mwk.niedersachsen.de |

Niedersächsisches Ministerium für Wissenschaft und Kultur

Leibnizufer 9

D-30169 Hannover

Лице за контакт: Regierungsdirektorin Sigrid Kurz

Tел.: (49-511) 120 25 82

Факс: (49-511) 120 99 25 82

Eл. поща: sigrid.kurz@mwk.niedersachsen.de

| Staatskanzlei des Landes Nordrhein-Westfalen |
| --- |
| Referat IV C1 |
| Fürstenwall 25 |
| D-40219 Düsseldorf |
| Лице за контакт: Ministerialrätin Rita Bung |
| Tел.: (49-211) 837 16 32 |
| Факс: (49-211) 60 21 10 21 |
| Eл. поща: rita.bung@stk.nrw.de |
| www.mswks.nrw.de |

Staatskanzlei des Landes Nordrhein-Westfalen

Referat IV C1

Fürstenwall 25

D-40219 Düsseldorf

Лице за контакт: Ministerialrätin Rita Bung

Tел.: (49-211) 837 16 32

Факс: (49-211) 60 21 10 21

Eл. поща: rita.bung@stk.nrw.de

www.mswks.nrw.de

| Ministerium für Bildung, Wissenschaft, Jugend und Kultur |
| --- |
| Mittlere Bleiche 61 |
| D-55116 Mainz |
| Лице за контакт: Michael-Andreas Hill |
| Tел.: (49-6131) 16-2846 |
| Факс: (49-6131) 16-4151 |
| Eл. поща: Michael-Andreas.Hill@mbwjk.rlp.de |
| www.mwjk.rlp.de |

Ministerium für Bildung, Wissenschaft, Jugend und Kultur

Mittlere Bleiche 61

D-55116 Mainz

Лице за контакт: Michael-Andreas Hill

Tел.: (49-6131) 16-2846

Факс: (49-6131) 16-4151

Eл. поща: Michael-Andreas.Hill@mbwjk.rlp.de

www.mwjk.rlp.de

| Ministerium für Bildung, Kultur und Wissenschaft |
| --- |
| Hohenzollernstraβe 60 |
| D-66117 Saarbrücken |
| Лице за контакт: Christa Matheis |
| Tел.: (49-681) 501-7348 |
| Факс: (49-681) 501-7227 |
| Eл. поща: ca.matheis@bildung.saarland.de |
| www.bildung.saarland.de |

Ministerium für Bildung, Kultur und Wissenschaft

Hohenzollernstraβe 60

D-66117 Saarbrücken

Лице за контакт: Christa Matheis

Tел.: (49-681) 501-7348

Факс: (49-681) 501-7227

Eл. поща: ca.matheis@bildung.saarland.de

www.bildung.saarland.de

| Sächsisches Staatsministerium für Wissenschaft und Kunst |
| --- |
| Wigardstraβe 17 |
| D-01097 Dresden |
| Лице за контакт: Regierungsoberrätin Kerstin Ritschel |
| Tел.: (49-351) 564-6221 |
| Факс: (49-351) 564-640 6222 |
| Eл. поща: Kerstin.Ritschel@smwk.sachsen.de |

Sächsisches Staatsministerium für Wissenschaft und Kunst

Wigardstraβe 17

D-01097 Dresden

Лице за контакт: Regierungsoberrätin Kerstin Ritschel

Tел.: (49-351) 564-6221

Факс: (49-351) 564-640 6222

Eл. поща: Kerstin.Ritschel@smwk.sachsen.de

| Kultusministerium des Landes Sachsen-Anhalt Turmschanzenstraβe 32 |
| --- |
| D-39114 Magdeburg |
| Лице за контакт: Annette Sprengel |
| Tел.: (49-391) 567-3704 |
| Факс: (49-391) 567-3695 |
| Eл. поща: annette.sprengel@mk.sachsen-anhalt.de |
| www.mk.sachsen-anhalt.de |

Kultusministerium des Landes Sachsen-Anhalt Turmschanzenstraβe 32

D-39114 Magdeburg

Лице за контакт: Annette Sprengel

Tел.: (49-391) 567-3704

Факс: (49-391) 567-3695

Eл. поща: annette.sprengel@mk.sachsen-anhalt.de

www.mk.sachsen-anhalt.de

| Der Ministerpräsident des Landes Schleswig-Holstein |
| --- |
| Staatskanzlei |
| Postfach 7122 |
| D-24171 Kiel |
| Лице за контакт: Anne Nilges |
| Tел.: (49-431) 988-5845 |
| Факс: (49-431) 988-5857 |
| Eл. поща: Anne.Nilges@stk.landsh.de |

Der Ministerpräsident des Landes Schleswig-Holstein

Staatskanzlei

Postfach 7122

D-24171 Kiel

Лице за контакт: Anne Nilges

Tел.: (49-431) 988-5845

Факс: (49-431) 988-5857

Eл. поща: Anne.Nilges@stk.landsh.de

| Thüringer Kultusministerium |
| --- |
| Werner-Seelenbinder-Straβe 7 |
| D-99096 Erfurt |
| Лице за контакт: Oberregierungsrat Ralf Coenen |
| Tел.: (49-361) 37 94-731 |
| Факс: (49-361) 37 94-973 |
| Eл. поща: rcoenen@tmwfk.thueringen.de |
| www.thueringen.de/de/kultus |

Thüringer Kultusministerium

Werner-Seelenbinder-Straβe 7

D-99096 Erfurt

Лице за контакт: Oberregierungsrat Ralf Coenen

Tел.: (49-361) 37 94-731

Факс: (49-361) 37 94-973

Eл. поща: rcoenen@tmwfk.thueringen.de

www.thueringen.de/de/kultus

Естония

| Kultuuriministeerium |
| --- |
| Muinsuskaitseamet |
| Uus, 18 |
| EE-10 111 Tallinn |
| Лице за контакт: Mrs. Ülle Jukk |
| Тел.: (372) 722 76 35 |
| Факс: (372) 733 76 33 |
| Eл. поща: ylle.jukk@muinas.ee |

Kultuuriministeerium

Muinsuskaitseamet

Uus, 18

EE-10 111 Tallinn

Лице за контакт: Mrs. Ülle Jukk

Тел.: (372) 722 76 35

Факс: (372) 733 76 33

Eл. поща: ylle.jukk@muinas.ee

Ирландия

| Department of Arts, Sport and Tourism |
| --- |
| Cultural Institutions Unit |
| Fossa |
| Killarney |
| Co Kerry |
| Ireland |
| Лице за контакт: Vera Kelly |
| Тел.: (353-64) 27340 |
| Факс: (353-64) 27350 |
| Eл. поща: verakelly@dast.gov.ie |

Department of Arts, Sport and Tourism

Cultural Institutions Unit

Fossa

Killarney

Co Kerry

Ireland

Лице за контакт: Vera Kelly

Тел.: (353-64) 27340

Факс: (353-64) 27350

Eл. поща: verakelly@dast.gov.ie

Гърция

| Υπουργείο Πολιτισμού |
| --- |
| Διεύθυνση Μουσείων, Εκθέσεων και Εκπαιδευτικών Προγραμμάτων |
| Μπουμπουλίνας 20-22 |
| GR-106 82 Αθήνα |

Υπουργείο Πολιτισμού

Διεύθυνση Μουσείων, Εκθέσεων και Εκπαιδευτικών Προγραμμάτων

Μπουμπουλίνας 20-22

GR-106 82 Αθήνα

Лице за контакт:

| — | Μαρία Πάντου
  Tел.: (30-210) 825 86 72
  Факс: (30-210) 825 97 48 |
| --- | --- |

—

Μαρία Πάντου

Tел.: (30-210) 825 86 72

Факс: (30-210) 825 97 48

| — | Σμαράγδα Μπουτοπούλου
  Tел.: (30-210) 825 86 78
  Факс: (30-210) 821 20 35
  Eл. поща: protocol@tmmdms.culture.gr |
| --- | --- |

—

Σμαράγδα Μπουτοπούλου

Tел.: (30-210) 825 86 78

Факс: (30-210) 821 20 35

Eл. поща: protocol@tmmdms.culture.gr

Испания

| Ministerio de Cultura |
| --- |
| Dirección General de Bellas Artes y Bienes Culturales |
| Plaza del Rey, 1 |
| E-28071 Madrid |

Ministerio de Cultura

Dirección General de Bellas Artes y Bienes Culturales

Plaza del Rey, 1

E-28071 Madrid

Лице за контакт:

| — | Pilar Barraca de Ramos, Subdirección General de Protección del Patrimonio Histórico
  Eл. поща: pilar.barraca@mcu.es |
| --- | --- |

—

Pilar Barraca de Ramos, Subdirección General de Protección del Patrimonio Histórico

Eл. поща: pilar.barraca@mcu.es

| — | Luis Lafuente Batanero, Subdirector General de Protección del Patrimonio Histórico
  Eл. поща: luis.lafuente@mcu.es |
| --- | --- |

—

Luis Lafuente Batanero, Subdirector General de Protección del Patrimonio Histórico

Eл. поща: luis.lafuente@mcu.es

| — | Julián Martínez García, Director General de Bellas Artes y Bienes Culturales
  Eл. поща: julian.martinez@mcu.es
  Tел.: (34-91) 701 70 40; (34-91) 701 70 35; (34-91) 701 72 62
  Факс: (34-91) 701 73 81; (34-91) 701 73 83 |
| --- | --- |

—

Julián Martínez García, Director General de Bellas Artes y Bienes Culturales

Eл. поща: julian.martinez@mcu.es

Tел.: (34-91) 701 70 40; (34-91) 701 70 35; (34-91) 701 72 62

Факс: (34-91) 701 73 81; (34-91) 701 73 83

Франция

| Ministère de l'Intérieur |
| --- |
| Office Central de lutte contre le trafic des Biens Culturels (OCBC) |
| 101-103 rue des trois Fontanot |
| F-92000 Nanterre |
| Тел.: (33) 1 47 44 98 63 |
| Факс: (33) 1 47 44 98 66 |
| Eл. поща: ocbc-doc.dcpjac@interieur.gouv.fr |

Ministère de l'Intérieur

Office Central de lutte contre le trafic des Biens Culturels (OCBC)

101-103 rue des trois Fontanot

F-92000 Nanterre

Тел.: (33) 1 47 44 98 63

Факс: (33) 1 47 44 98 66

Eл. поща: ocbc-doc.dcpjac@interieur.gouv.fr

Италия

| Ministero per i beni e le attività culturali |
| --- |
| Dipartimento per la ricerca, l'innovazione e l'organizzazione |
| Via del Collegio Romano, 27 |
| I-00186 Roma |
| Лице за контакт: Giuseppe Proietti |
| Tел.: (39) 06 672 32 819 |
| Факс: (39) 06 672 32 414 |
| Eл. поща: driosegreteria@beniculturali.it |

Ministero per i beni e le attività culturali

Dipartimento per la ricerca, l'innovazione e l'organizzazione

Via del Collegio Romano, 27

I-00186 Roma

Лице за контакт: Giuseppe Proietti

Tел.: (39) 06 672 32 819

Факс: (39) 06 672 32 414

Eл. поща: driosegreteria@beniculturali.it

Кипър

| Department of Antiquities |
| --- |
| 1, Museum Street, P.O. Box 22024 |
| CY-1516 Nicosia |
| Лице за контакт: Dr. Pavlos Flourentzos |
| Тел.: (357) 22 86 58 00 |
| Факс: (357) 22 30 44 08 |
| Eл. поща: antiquitiesdept@da.mcw.gov.cy |

Department of Antiquities

1, Museum Street, P.O. Box 22024

CY-1516 Nicosia

Лице за контакт: Dr. Pavlos Flourentzos

Тел.: (357) 22 86 58 00

Факс: (357) 22 30 44 08

Eл. поща: antiquitiesdept@da.mcw.gov.cy

Латвия

| Valsts Kultūras Pieminekļu Aizsardzības Inspeckcija |
| --- |
| Mazā Pils iela 19 |
| LV-Riga 1050 |
| Лице за контакт: Liāna Liepa |
| Тел.: (371) 67 22 92 72 |
| Факс: (371) 67 22 88 08 |
| Eл. поща: liana.liepa@heritage.lv |

Valsts Kultūras Pieminekļu Aizsardzības Inspeckcija

Mazā Pils iela 19

LV-Riga 1050

Лице за контакт: Liāna Liepa

Тел.: (371) 67 22 92 72

Факс: (371) 67 22 88 08

Eл. поща: liana.liepa@heritage.lv

Литва

| Kultūros ministerija |
| --- |
| J. Basanavičiaus g. 5 |
| LT-01118 Vilnius |
| Saugomų teritorijų ir paveldo apsaugos skyrius |
| Лице за контакт: Mindaugas Žolynas |
| Тел.: (370) 5 231 26 71 |
| Eл. поща: m.zolynas@lrkm.lt |
| Teisės ir personalo skyrius |
| Лице за контакт: Ina Sokolska |
| Тел.: (370) 5 262 29 13 |
| Eл. поща: i.sokolska@lrkm.lt |

Kultūros ministerija

J. Basanavičiaus g. 5

LT-01118 Vilnius

Saugomų teritorijų ir paveldo apsaugos skyrius

Лице за контакт: Mindaugas Žolynas

Тел.: (370) 5 231 26 71

Eл. поща: m.zolynas@lrkm.lt

Teisės ir personalo skyrius

Лице за контакт: Ina Sokolska

Тел.: (370) 5 262 29 13

Eл. поща: i.sokolska@lrkm.lt

| Kultūros paveldo departamentas prie Kultūros ministerijos |
| --- |
| Šnipiškių g. 3 |
| LT-2600 Vilnius |
| Лице за контакт: Audronė Arulienė |
| Тел.: (370) 5 272 41 13 |
| Eл. поща: audra@heritage.lt |

Kultūros paveldo departamentas prie Kultūros ministerijos

Šnipiškių g. 3

LT-2600 Vilnius

Лице за контакт: Audronė Arulienė

Тел.: (370) 5 272 41 13

Eл. поща: audra@heritage.lt

Люксембург

| Ministère de la Culture, de l'Enseignement supérieur et de la Recherche |
| --- |
| 20, Montée de la Pétrusse |
| L-2912 Luxembourg |
| Лице за контакт: Guy Dockendorf |
| Тел.: (352) 478 66 10 |
| Факс: (352) 40 24 27 |
| Eл. поща: guy.dockendorf@culture.lu |

Ministère de la Culture, de l'Enseignement supérieur et de la Recherche

20, Montée de la Pétrusse

L-2912 Luxembourg

Лице за контакт: Guy Dockendorf

Тел.: (352) 478 66 10

Факс: (352) 40 24 27

Eл. поща: guy.dockendorf@culture.lu

Унгария

| Kulturális Örökségvédelmi Hivatal (KÖH) |
| --- |
| Műtárgyfelügyeleti Iroda |
| Szentháromság tér 6. |
| H-1014 Budapest |
| Пощенски адрес: P.O. Box 721, H-1535 Budapest |
| Лице за контакт: Dr. Péter Buzinkay |
| Tел.: (36-1) 225 49 86 |
| Факс: (36-1) 225 49 85 |
| Eл. поща: peter.buzinkay@koh.hu |
| www.koh.hu |

Kulturális Örökségvédelmi Hivatal (KÖH)

Műtárgyfelügyeleti Iroda

Szentháromság tér 6.

H-1014 Budapest

Пощенски адрес: P.O. Box 721, H-1535 Budapest

Лице за контакт: Dr. Péter Buzinkay

Tел.: (36-1) 225 49 86

Факс: (36-1) 225 49 85

Eл. поща: peter.buzinkay@koh.hu

www.koh.hu

Малта

| Superintendence of Cultural Heritage |
| --- |
| 138, Melita Street |
| Valleta CMR 02 |
| Malta |
| Лице за контакт: Nathaniel Cutajar |
| Тел.: (356) 212 518 74, 212 30 711, 792 52 354 |
| Факс: (356) 212 511 40 |
| Eл. поща: nathaniel.cutajar@gov.mt |

Superintendence of Cultural Heritage

138, Melita Street

Valleta CMR 02

Malta

Лице за контакт: Nathaniel Cutajar

Тел.: (356) 212 518 74, 212 30 711, 792 52 354

Факс: (356) 212 511 40

Eл. поща: nathaniel.cutajar@gov.mt

Нидерландия

| Ministerie van Onderwijs, Cultuur en Wetenschap Erfgoedinspectie/Collecties |
| --- |
| Rijnstraat 50 |
| Postbus 16478 (IPC 3500) |
| 2500 BL Den Haag |
| Nederland |
| Лице за контакт: M.M.C. van Heese |
| Тел.: (31-70) 412 40 37 |
| Факс: (31-70) 412 40 14 |
| Eл. поща: vanheese@erfgoedinspectie.nl |

Ministerie van Onderwijs, Cultuur en Wetenschap Erfgoedinspectie/Collecties

Rijnstraat 50

Postbus 16478 (IPC 3500)

2500 BL Den Haag

Nederland

Лице за контакт: M.M.C. van Heese

Тел.: (31-70) 412 40 37

Факс: (31-70) 412 40 14

Eл. поща: vanheese@erfgoedinspectie.nl

Австрия

| Bundesdenkmalamt |
| --- |
| Hofburg, Säulenstiege |
| A-1010 Wien |
| Лице за контакт: Dr. Brigitte Faszbinder-Brückler |
| Tел.: (43-1) 534 15-105 |
| Факс: (43-1) 534 15-5107 |
| Eл. поща: ausfuhr@bda.at |
| http://www.bda.at |

Bundesdenkmalamt

Hofburg, Säulenstiege

A-1010 Wien

Лице за контакт: Dr. Brigitte Faszbinder-Brückler

Tел.: (43-1) 534 15-105

Факс: (43-1) 534 15-5107

Eл. поща: ausfuhr@bda.at

http://www.bda.at

Полша

| Ministry of Culture and National Heritage |
| --- |
| Department of Polish Cultural Heritage Abroad |
| Ul. Krakowskie Przedmieście 15/17 |
| PL-00-071 Warszawa |
| Лице за контакт: Maria Romanowska-Zadrożna |
| Тел.: (48) 22 42 10 420 |
| Факс: (48) 22 82 63 059 |
| Eл. поща: mromanowska@mkidn.gov.pl |
| DDN@mk.gov.pl |

Ministry of Culture and National Heritage

Department of Polish Cultural Heritage Abroad

Ul. Krakowskie Przedmieście 15/17

PL-00-071 Warszawa

Лице за контакт: Maria Romanowska-Zadrożna

Тел.: (48) 22 42 10 420

Факс: (48) 22 82 63 059

Eл. поща: mromanowska@mkidn.gov.pl

DDN@mk.gov.pl

Португалия

| Ministério da Cultura |
| --- |
| Gabinete de Relações Internacionais |
| Rua de São Pedro de Alcãntara, n.o 45, 2.o |
| P-1269-139 Lisboa |
| Лице за контакт: Patrícia Salvação Barreto |
| Tел.: (351-21) 324 19 33 |
| Факс: (351-21) 324 19 66 |
| Eл. поща: mcgri@mail.telepac.pt |

Ministério da Cultura

Gabinete de Relações Internacionais

Rua de São Pedro de Alcãntara, n.o 45, 2.o

P-1269-139 Lisboa

Лице за контакт: Patrícia Salvação Barreto

Tел.: (351-21) 324 19 33

Факс: (351-21) 324 19 66

Eл. поща: mcgri@mail.telepac.pt

Румъния

| Ministry of Culture and Religious Affairs |
| --- |
| Kiseleff 30, Sector 1 |
| RO-011374 Bucharest |
| Лице за контакт: Mr. Mircea Angelescu |
| General Director of the GD National Cultural Heritage |
| Тел.: (40-21) 224 44 21 |
| Факс: (40-21) 223 31 57 |
| Eл. поща: mircea.angelescu@cultura.ro |

Ministry of Culture and Religious Affairs

Kiseleff 30, Sector 1

RO-011374 Bucharest

Лице за контакт: Mr. Mircea Angelescu

General Director of the GD National Cultural Heritage

Тел.: (40-21) 224 44 21

Факс: (40-21) 223 31 57

Eл. поща: mircea.angelescu@cultura.ro

Словения

| Ministrzvo za Kulturo |
| --- |
| Kulturne Dediščine |
| Maistrova 10 |
| SLO-1000 Ljubljana |
| Лице за контакт: Silvester Gaberšček |
| Тел.: (386-1) 369 59 64 |
| Факс: (386-1) 369 59 02 |
| Eл. поща: silvester.gaberscek@gov.si |

Ministrzvo za Kulturo

Kulturne Dediščine

Maistrova 10

SLO-1000 Ljubljana

Лице за контакт: Silvester Gaberšček

Тел.: (386-1) 369 59 64

Факс: (386-1) 369 59 02

Eл. поща: silvester.gaberscek@gov.si

Словакия

| Ministerstvo Kultúry Slovenskej Republiky |
| --- |
| Nám. SNP 33 |
| SK-813 31 Bratislava 1 |
| Лице за контакт: Pavol Ižvolt |
| Тел.: (421-2) 59 39 1471 |
| Факс: (421-2) 59 39 1475 |
| Eл. поща: pavol_izvolt@culture.gov.sk |

Ministerstvo Kultúry Slovenskej Republiky

Nám. SNP 33

SK-813 31 Bratislava 1

Лице за контакт: Pavol Ižvolt

Тел.: (421-2) 59 39 1471

Факс: (421-2) 59 39 1475

Eл. поща: pavol_izvolt@culture.gov.sk

Финландия

| Oikeusministeriö |
| --- |
| Eteläesplanadi 10, PL 25 |
| FIN-00023 Valtioneuvosto, Helsinki |
| Лице за контакт: Outi Kemppainen |
| Тел.: (358-9) 16 06 75 76 |
| Факс: (358-9) 16 06 75 24 |
| Eл. поща: outi.kemppainen@om.fi |

Oikeusministeriö

Eteläesplanadi 10, PL 25

FIN-00023 Valtioneuvosto, Helsinki

Лице за контакт: Outi Kemppainen

Тел.: (358-9) 16 06 75 76

Факс: (358-9) 16 06 75 24

Eл. поща: outi.kemppainen@om.fi

Швеция

| National Heritage Board |
| --- |
| Riksantikvarieämbetet |
| Box 5405 |
| S-114 84 Stockholm |
| Лице за контакт: Anna-Gretha Eriksson |
| Tел.: (46-8) 51 91 82 43 |
| Факс: (46-8) 51 91 85 36 |
| Eл. поща: anna-gretha.eriksson@raa.se |

National Heritage Board

Riksantikvarieämbetet

Box 5405

S-114 84 Stockholm

Лице за контакт: Anna-Gretha Eriksson

Tел.: (46-8) 51 91 82 43

Факс: (46-8) 51 91 85 36

Eл. поща: anna-gretha.eriksson@raa.se

Обединено кралство

| Department for Culture, Media and Sport |
| --- |
| 2-4 Cockspur Street |
| London SW1Y 5DH |
| United Kingdom |
| Лице за контакт: Stephen Hodgson |
| Тел.: (44) 20 7211 6175 |
| Факс: (44) 20 7211 6170 |
| Eл. поща: stephen.hodgson@culture.gsi.gov.uk |

Department for Culture, Media and Sport

2-4 Cockspur Street

London SW1Y 5DH

United Kingdom

Лице за контакт: Stephen Hodgson

Тел.: (44) 20 7211 6175

Факс: (44) 20 7211 6170

Eл. поща: stephen.hodgson@culture.gsi.gov.uk

---

(1)  OВ L 74, 27.3.1993 г., стp. 74.

---