# Uradni list L 347/2010

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2010.347.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 347 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5331. december 2010 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2010.347.slv

Uradni list

Evropske unije

L 347

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5331. december 2010

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) št. 1264/2010 z dne 20. decembra 2010 o spremembi Uredbe (EU) št. 7/2010 o odprtju in zagotavljanju upravljanja avtonomnih tarifnih kvot Skupnosti za nekatere kmetijske in industrijske izdelke | 1 |
| | * | Uredba Sveta (EU) št. 1265/2010 z dne 20. decembra 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 1255/96 o začasni opustitvi avtonomnih dajatev Skupne carinske tarife za določene industrijske, kmetijske in ribiške proizvode | 9 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1266/2010 z dne 22. decembra 2010 o spremembi Direktive 2007/68/ES v zvezi z zahtevami o označevanju vin (
  1
  ) | 27 |
| | | SKLEPI |
| | | 2010/815/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 15. decembra 2009 o državni pomoči C 21/05 (ex PL 45/04) Poljske za družbo Poczta Polska v obliki nadomestila za obveznosti univerzalnih poštnih storitev
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9962)

   (
  1
  ) | 29 |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | | 2010/816/EU |
| | * | Sklep št. 2/2010 Skupnega odbora skupnosti in Švice za zračni promet, ki je bil ustanovljen na podlagi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu z dne 26. novembra 2010 o nadomestitvi Priloge k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu | 54 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) št. 1264/2010 z dne 20. decembra 2010 o spremembi Uredbe (EU) št. 7/2010 o odprtju in zagotavljanju upravljanja avtonomnih tarifnih kvot Skupnosti za nekatere kmetijske in industrijske izdelke

1

*

Uredba Sveta (EU) št. 1265/2010 z dne 20. decembra 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 1255/96 o začasni opustitvi avtonomnih dajatev Skupne carinske tarife za določene industrijske, kmetijske in ribiške proizvode

9

*

Uredba Komisije (EU) št. 1266/2010 z dne 22. decembra 2010 o spremembi Direktive 2007/68/ES v zvezi z zahtevami o označevanju vin (
  1
  )

1

27

SKLEPI

2010/815/EU

*

Sklep Komisije z dne 15. decembra 2009 o državni pomoči C 21/05 (ex PL 45/04) Poljske za družbo Poczta Polska v obliki nadomestila za obveznosti univerzalnih poštnih storitev
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9962)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9962)

1

29

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

2010/816/EU

*

Sklep št. 2/2010 Skupnega odbora skupnosti in Švice za zračni promet, ki je bil ustanovljen na podlagi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu z dne 26. novembra 2010 o nadomestitvi Priloge k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu

54

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 31.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 347/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 347/1

---

UREDBA SVETA (EU) št. 1264/2010

z dne 20. decembra 2010

o spremembi Uredbe (EU) št. 7/2010 o odprtju in zagotavljanju upravljanja avtonomnih tarifnih kvot Skupnosti za nekatere kmetijske in industrijske izdelke

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 31 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila zadostna in neprekinjena oskrba z določenimi izdelki, ki se v Uniji ne proizvajajo v zadostnih količinah, ter za preprečitev kakršnih koli motenj na trgu določenih kmetijskih in industrijskih izdelkov, so bile z Uredbo Sveta (EU) št. 7/2010 (1) odprte avtonomne tarifne kvote. Izdelki v okviru teh tarifnih kvot se lahko uvažajo po znižanih stopnjah dajatve ali po stopnji dajatve nič. Iz istih razlogov bi bilo treba za ustrezne količine za določene dodatne izdelke odpreti nove tarifne kvote po stopnji dajatve nič z učinkom od 1. januarja 2011. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila zadostna in neprekinjena oskrba z določenimi izdelki, ki se v Uniji ne proizvajajo v zadostnih količinah, ter za preprečitev kakršnih koli motenj na trgu določenih kmetijskih in industrijskih izdelkov, so bile z Uredbo Sveta (EU) št. 7/2010 (1) odprte avtonomne tarifne kvote. Izdelki v okviru teh tarifnih kvot se lahko uvažajo po znižanih stopnjah dajatve ali po stopnji dajatve nič. Iz istih razlogov bi bilo treba za ustrezne količine za določene dodatne izdelke odpreti nove tarifne kvote po stopnji dajatve nič z učinkom od 1. januarja 2011.

| (2) | Obseg kvot za avtonomne tarifne kvote, zavedene pod zaporednima številkama 09.2977 in 09.2635 ni zadosten za zadovoljitev potreb industrije Unije v tekočem obdobju veljavnosti kvote, ki se zaključi 31. decembra 2010. Zato bi bilo treba ta obseg kvot povečati z učinkom od 1. julija 2010. |
| --- | --- |

(2)

Obseg kvot za avtonomne tarifne kvote, zavedene pod zaporednima številkama 09.2977 in 09.2635 ni zadosten za zadovoljitev potreb industrije Unije v tekočem obdobju veljavnosti kvote, ki se zaključi 31. decembra 2010. Zato bi bilo treba ta obseg kvot povečati z učinkom od 1. julija 2010.

| (3) | Nadaljevanje odobritev tarifnih kvot v letu 2011 za določene izdelke, za katere so bile takšne kvote določene za leto 2010, ni več v interesu Unije. Zato bi bilo treba te kvote zapreti z učinkom od 1. januarja 2011, ustrezne izdelke pa bi bilo treba črtati s seznama iz Priloge k Uredbi (EU) št. 7/2010. |
| --- | --- |

(3)

Nadaljevanje odobritev tarifnih kvot v letu 2011 za določene izdelke, za katere so bile takšne kvote določene za leto 2010, ni več v interesu Unije. Zato bi bilo treba te kvote zapreti z učinkom od 1. januarja 2011, ustrezne izdelke pa bi bilo treba črtati s seznama iz Priloge k Uredbi (EU) št. 7/2010.

| (4) | Zaradi številnih sprememb in zaradi večje jasnosti je treba Prilogo k Uredbi (EU) št. 7/10 v celoti nadomestiti. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi številnih sprememb in zaradi večje jasnosti je treba Prilogo k Uredbi (EU) št. 7/10 v celoti nadomestiti.

| (5) | Uredbo (EU) št. 7/2010 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (EU) št. 7/2010 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Tarifne kvote morajo učinkovati od 1. januarja 2011, zato bi bilo treba to uredbo začeti uporabljati od istega dne in bi morala začeti veljati takoj – |
| --- | --- |

(6)

Tarifne kvote morajo učinkovati od 1. januarja 2011, zato bi bilo treba to uredbo začeti uporabljati od istega dne in bi morala začeti veljati takoj –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Uredbi (EU) št. 7/2010 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

V Prilogi k Uredbi (EU) št. 7/2010 je z učinkom od 1. julija 2010:

| — | obseg kvote tarifne kvote za zaporedno številko 09.2977 določen na 40 000 ton, |
| --- | --- |

—

obseg kvote tarifne kvote za zaporedno številko 09.2977 določen na 40 000 ton,

| — | obseg kvote tarifne kvote za zaporedno številko 09.2635 določen na 1 300 000 km. |
| --- | --- |

—

obseg kvote tarifne kvote za zaporedno številko 09.2635 določen na 1 300 000 km.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2011.

Člen 2 se uporablja 1. julija 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. decembra 2010

Za Svet

Predsednica

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  UL L 3, 7.1.2010, str. 1.

1

---

PRILOGA

„PRILOGA

| Zaporedna št. | Oznaka KN | TARIC | Opis proizvoda | Obdobje veljavnosti kvote | Višina kvote | Dajatev znotraj kvote (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2849 | ex 0710 80 69 | 10 | Gobe vrste Auricularia polytricha (nekuhane ali kuhane v vreli vodi ali pari), zamrznjene, namenjene za proizvodnjo pripravljenih jedi (1)
   (2) | 1.1.-31.12. | 700 ton | 0 % |
| 09.2913 | ex 2401 10 35 | 91 | Naravni nepredelan tobak, narezan ali ne na običajno velikost, s carinsko vrednostjo ne manj kot 450 Euro za 100 kg neto mase, ki se uporablja kot vezivo ali ovoj v proizvodnji izdelkov iz tarifne podštevilke 2402 10 00 (1) | 1.1.-31.12. | 6 000 ton | 0 % |
| ex 2401 10 70 | 10 |
| ex 2401 10 95 | 11 |
| ex 2401 10 95 | 21 |
| ex 2401 10 95 | 91 |
| ex 2401 20 35 | 91 |
| ex 2401 20 70 | 10 |
| ex 2401 20 95 | 11 |
| ex 2401 20 95 | 21 |
| ex 2401 20 95 | 91 |
| 09.2841 | ex 2712 90 99 | 10 | Mešanice 1-alkenov, ki vsebujejo 80 mas. % ali več 1-alkenov z dolžino verige 20 in 22 ogljikovih atomov | 1.1.-31.12. | 10 000 ton | 0 % |
| 09.2703 | ex 2825 30 00 | 10 | Vanadijevi oksidi in hidroksidi, ki se uporabljajo izključno za proizvodnjo zlitin (1) | 1.1.-31.12. | 13 000 ton | 0 % |
| 09.2806 | ex 2825 90 40 | 30 | Volframov trioksid, vključno modri volframov oksid | 1.1.-31.12. | 12 000 ton | 0 % |
| 09.2837 | ex 2903 49 80 | 10 | Bromoklorometan | 1.1.-31.12. | 600 ton | 0 % |
| 09.2933 | ex 2903 69 90 | 30 | 1,3-diklorobenzen | 1.1.-31.12. | 2 600 ton | 0 % |
| 09.2950 | ex 2905 59 98 | 10 | 2-Kloroetanol, za proizvodnjo tekočih tioplastov iz tarifne podštevilke 4002 99 90 (1) | 1.1.-31.12. | 15 000 ton | 0 % |
| 09.2851 | ex 2907 12 00 | 10 | O-kreozol s čistočo ne manj kot 98,5 mas. % | 1.1.-31.12. | 20 000 ton | 0 % |
| 09.2767 | ex 2910 90 00 | 80 | Alil glicidil eter | 1.1.-31.12. | 2 500 ton | 0 % |
| 09.2624 | 2912 42 00 | | Etilvanilin (3-etoksi-4-hidroksibenzaldehid) | 1.1.-31.12. | 600 ton | 0 % |
| (3)09.2638 | 2915 21 00 | 10 | Ocetna kislina s čistočo 99 mas. % ali več | 1.1.-31.12. | 500 000 ton | 0 % |
| 09.2972 | 2915 24 00 | | Anhidrid ocetne kisline | 1.1.-31.12. | 20 000 ton | 0 % |
| 09.2769 | ex 2917 13 90 | 10 | Dimetil sebacat | 1.1.-31.12. | 1 300 ton | 0 % |
| 09.2634 | ex 2917 19 90 | 40 | Dodekanedojska kislina, s čistočo več kot 98,5 mas. % | 1.1.-31.12. | 4 600 ton | 0 % |
| 09.2808 | ex 2918 22 00 | 10 | o-Acetilsalicilna kislina | 1.1.-31.12. | 120 ton | 0 % |
| 09.2975 | ex 2918 30 00 | 10 | Benzofenon-3,3’,4,4’-tetrakarboksilni dianhidrid | 1.1.-31.12. | 1 000 ton | 0 % |
| 09.2632 | ex 2921 22 00 | 10 | Heksametilendiamin | 1.1.-31.12. | 35 000 ton | 0 % |
| 09.2602 | ex 2921 51 19 | 10 | o-Fenilendiamin | 1.1.-31.12. | 1 800 ton | 0 % |
| 09.2977 | 2926 10 00 | | Akrilonitril | 1.1.-31.12. | 30 000 ton | 0 % |
| 09.2917 | ex 2930 90 13 | 90 | Cistin | 1.1.-31.12. | 600 ton | 0 % |
| 09.2603 | ex 2930 90 99 | 79 | Bis(3-trietoksisililpropil) tetrasulfid | 1.1.-31.12. | 9 000 ton | 0 % |
| 09.2810 | 2932 11 00 | | Tetrahidrofuran | 1.1.-31.12. | 20 000 ton | 0 % |
| 09.2955 | ex 2932 19 00 | 60 | Flurtamon (ISO) | 1.1.-31.12. | 300 ton | 0 % |
| 09.2812 | ex 2932 29 85 | 77 | Heksan-6-olid | 1.1.-31.12. | 4 000 ton | 0 % |
| 09.2615 | ex 2934 99 90 | 70 | Ribonukleinska kislina | 1.1.-31.12. | 110 ton | 0 % |
| 09.2945 | ex 2940 00 00 | 20 | D-ksiloza | 1.1.-31.12. | 400 ton | 0 % |
| 09.2908 | ex 3804 00 00 | 10 | Natrijev lignin sulfonat | 1.1.-31.12. | 40 000 ton | 0 % |
| 09.2889 | 3805 10 90 | | Sulfatni terpentin | 1.1.-31.12. | 20 000 ton | 0 % |
| 09.2935 | ex 3806 10 00 | 10 | Kolofonija in smolne kisline, dobljene iz svežih oljnatih smol (oleo smol) | 1.1.-31.12. | 280 000 ton | 0 % |
| 09.2814 | ex 3815 90 90 | 76 | Katalizator, ki sestoji iz titanovega dioksida in volframovega trioksida | 1.1.-31.12. | 2 200 ton | 0 % |
| 09.2829 | ex 3824 90 97 | 19 | Trdni ekstrakt ostankov, nastalih pri ekstrakciji kolofonije iz lesa, netopen v alifatskih topilih in ki ima naslednje značilnosti:






  — | vsebnost smolnih kislin ne presega 30 mas. % |

Zaporedna št.

Oznaka KN

TARIC

Opis proizvoda

Obdobje veljavnosti kvote

Višina kvote

Dajatev znotraj kvote (%)

09.2849

ex 0710 80 69

10

Gobe vrste Auricularia polytricha (nekuhane ali kuhane v vreli vodi ali pari), zamrznjene, namenjene za proizvodnjo pripravljenih jedi (1)
   (2)

1.1.-31.12.

700 ton

0 %

09.2913

ex 2401 10 35

91

Naravni nepredelan tobak, narezan ali ne na običajno velikost, s carinsko vrednostjo ne manj kot 450 Euro za 100 kg neto mase, ki se uporablja kot vezivo ali ovoj v proizvodnji izdelkov iz tarifne podštevilke 2402 10 00 (1)

1.1.-31.12.

6 000 ton

0 %

ex 2401 10 70

10

ex 2401 10 95

11

ex 2401 10 95

21

ex 2401 10 95

91

ex 2401 20 35

91

ex 2401 20 70

10

ex 2401 20 95

11

ex 2401 20 95

21

ex 2401 20 95

91

09.2841

ex 2712 90 99

10

Mešanice 1-alkenov, ki vsebujejo 80 mas. % ali več 1-alkenov z dolžino verige 20 in 22 ogljikovih atomov

1.1.-31.12.

10 000 ton

0 %

09.2703

ex 2825 30 00

10

Vanadijevi oksidi in hidroksidi, ki se uporabljajo izključno za proizvodnjo zlitin (1)

1.1.-31.12.

13 000 ton

0 %

09.2806

ex 2825 90 40

30

Volframov trioksid, vključno modri volframov oksid

1.1.-31.12.

12 000 ton

0 %

09.2837

ex 2903 49 80

10

Bromoklorometan

1.1.-31.12.

600 ton

0 %

09.2933

ex 2903 69 90

30

1,3-diklorobenzen

1.1.-31.12.

2 600 ton

0 %

09.2950

ex 2905 59 98

10

2-Kloroetanol, za proizvodnjo tekočih tioplastov iz tarifne podštevilke 4002 99 90 (1)

1.1.-31.12.

15 000 ton

0 %

09.2851

ex 2907 12 00

10

O-kreozol s čistočo ne manj kot 98,5 mas. %

1.1.-31.12.

20 000 ton

0 %

09.2767

ex 2910 90 00

80

Alil glicidil eter

1.1.-31.12.

2 500 ton

0 %

09.2624

2912 42 00

Etilvanilin (3-etoksi-4-hidroksibenzaldehid)

1.1.-31.12.

600 ton

0 %

(3)09.2638

2915 21 00

10

Ocetna kislina s čistočo 99 mas. % ali več

1.1.-31.12.

500 000 ton

0 %

09.2972

2915 24 00

Anhidrid ocetne kisline

1.1.-31.12.

20 000 ton

0 %

09.2769

ex 2917 13 90

10

Dimetil sebacat

1.1.-31.12.

1 300 ton

0 %

09.2634

ex 2917 19 90

40

Dodekanedojska kislina, s čistočo več kot 98,5 mas. %

1.1.-31.12.

4 600 ton

0 %

09.2808

ex 2918 22 00

10

o-Acetilsalicilna kislina

1.1.-31.12.

120 ton

0 %

09.2975

ex 2918 30 00

10

Benzofenon-3,3’,4,4’-tetrakarboksilni dianhidrid

1.1.-31.12.

1 000 ton

0 %

09.2632

ex 2921 22 00

10

Heksametilendiamin

1.1.-31.12.

35 000 ton

0 %

09.2602

ex 2921 51 19

10

o-Fenilendiamin

1.1.-31.12.

1 800 ton

0 %

09.2977

2926 10 00

Akrilonitril

1.1.-31.12.

30 000 ton

0 %

09.2917

ex 2930 90 13

90

Cistin

1.1.-31.12.

600 ton

0 %

09.2603

ex 2930 90 99

79

Bis(3-trietoksisililpropil) tetrasulfid

1.1.-31.12.

9 000 ton

0 %

09.2810

2932 11 00

Tetrahidrofuran

1.1.-31.12.

20 000 ton

0 %

09.2955

ex 2932 19 00

60

Flurtamon (ISO)

1.1.-31.12.

300 ton

0 %

09.2812

ex 2932 29 85

77

Heksan-6-olid

1.1.-31.12.

4 000 ton

0 %

09.2615

ex 2934 99 90

70

Ribonukleinska kislina

1.1.-31.12.

110 ton

0 %

09.2945

ex 2940 00 00

20

D-ksiloza

1.1.-31.12.

400 ton

0 %

09.2908

ex 3804 00 00

10

Natrijev lignin sulfonat

1.1.-31.12.

40 000 ton

0 %

09.2889

3805 10 90

Sulfatni terpentin

1.1.-31.12.

20 000 ton

0 %

09.2935

ex 3806 10 00

10

Kolofonija in smolne kisline, dobljene iz svežih oljnatih smol (oleo smol)

1.1.-31.12.

280 000 ton

0 %

09.2814

ex 3815 90 90

76

Katalizator, ki sestoji iz titanovega dioksida in volframovega trioksida

1.1.-31.12.

2 200 ton

0 %

09.2829

ex 3824 90 97

19

Trdni ekstrakt ostankov, nastalih pri ekstrakciji kolofonije iz lesa, netopen v alifatskih topilih in ki ima naslednje značilnosti:

—

vsebnost smolnih kislin ne presega 30 mas. %

| — | kislinsko število ne presega 110
  in |
| --- | --- |

—

kislinsko število ne presega 110

in

| — | tališče 100 °C ali več |
| --- | --- |

—

tališče 100 °C ali več

1.1.-31.12.

1 600 ton

0 %

09.2986

ex 3824 90 97

76

Mešanica terciarnih aminov, ki vsebuje:

| — | 60 mas. % ali več dodecildimentilamina |
| --- | --- |

—

60 mas. % ali več dodecildimentilamina

| — | 20 mas. % ali več dimetil(tetradecil)amina |
| --- | --- |

—

20 mas. % ali več dimetil(tetradecil)amina

| — | 0,5 mas. % ali več heksadecildimetilamina, |
| --- | --- |

—

0,5 mas. % ali več heksadecildimetilamina,

namenjena za proizvodnjo aminskih oksidov (1)

1.1.-31.12.

14 315 ton

0 %

09.2907

ex 3824 90 97

86

Mešanica fitosterolov, v obliki prahu, ki vsebujejo:

| — | 75 mas. % ali več sterolov |
| --- | --- |

—

75 mas. % ali več sterolov

| — | ne več kot 25 mas. % stanolov |
| --- | --- |

—

ne več kot 25 mas. % stanolov

za uporabo v proizvodnji stanolov/sterolov ali estrov stanolov/sterolov (1)

1.1.-31.12.

2 500 ton

0 %

09.2140

ex 3824 90 97

98

Mešanica tercialnih aminov, ki vsebuje:

| — | 2,0-4,0 mas. % N,N-dimetil-1-oktanamina; |
| --- | --- |

—

2,0-4,0 mas. % N,N-dimetil-1-oktanamina;

| — | najmanj 94 mas. % N,N-dimetil-1-dekanamina; |
| --- | --- |

—

najmanj 94 mas. % N,N-dimetil-1-dekanamina;

| — | največ 2 mas. % N,N-dimetil-1-dodekanamina |
| --- | --- |

—

največ 2 mas. % N,N-dimetil-1-dodekanamina

1.1.-31.12.

4 500 ton

0 %

09.2992

ex 3902 30 00

93

Kopolimer propilena in butilena, ki vsebuje 60 mas. % ali več, vendar ne več kot 68 mas. % propilena in 32 mas. % ali več, vendar ne več kot 40 mas. % butilena, z viskoznostjo ne več kot 3 000 mPa pri 190 °C (določeno po metodi ASTM D 3263), ki se uporablja kot lepilo v proizvodnji izdelkov iz tarifne podštevilke 4818 40 (1)

1.1.-31.12.

1 000 ton

0 %

(3)09.2947

ex 3904 69 80

95

Poli(vinilden fluorid), v obliki prahu, za pripravo barve ali laka za premazovanje kovin (1)

1.1.-31.12.

1 300 ton

0 %

(3)09.2639

3905 30 00

Poli(vinil alkohol)

1.1.-31.12.

18 000 ton

0 %

(3)09.2640

ex 3905 99 90

91

Polivinil butiral

1.1.-31.12.

8 000 ton

0 %

09.2616

ex 3910 00 00

30

Polidimetilsiloksan s stopnjo polimerizacije 2 800 monomernih enot (± 100)

1.1.-31.12.

1 300 ton

0 %

(3)09.2816

ex 3912 11 00

20

Kosmiči iz celuloznega acetata

1.1.-31.12.

58 500 ton

0 %

(3)09.2641

ex 3913 90 00

87

Natrijev hialuronat, nesterilen:

| — | s povprečno molekulsko maso (Mn) ne več kot 900 000, |
| --- | --- |

—

s povprečno molekulsko maso (Mn) ne več kot 900 000,

| — | z ravnjo endotoksinov, ki ni višja od 0,008 enot endotoksina (EU)/mg, |
| --- | --- |

—

z ravnjo endotoksinov, ki ni višja od 0,008 enot endotoksina (EU)/mg,

| — | z vsebnostjo etanola, ki ni višja od 1 mas. %, |
| --- | --- |

—

z vsebnostjo etanola, ki ni višja od 1 mas. %,

| — | z vsebnostjo izopropanola, ki ni višja od 0,5 mas. % |
| --- | --- |

—

z vsebnostjo izopropanola, ki ni višja od 0,5 mas. %

1.1.-31.12.

200 kg

0 %

09.2813

ex 3920 91 00

94

Trislojni koekstrudirani film iz polivinilbutirala, brez graduiranega barvnega traku, z vsebnostjo 29 mas. % ali več, vendar ne več kot 31 mas. % 2,2’-etilendioksidietil bis(2-etilheksanoata) kot mehčalca

1.1.-31.12.

2 000 000 m2

0 %

09.2818

ex 6902 90 00

10

Ognjevarna opeka z:

| — | dolžino roba večjo od 300 mm in |
| --- | --- |

—

dolžino roba večjo od 300 mm in

| — | vsebnostjo TiO2 ne več kot 1 mas. % in |
| --- | --- |

—

vsebnostjo TiO2 ne več kot 1 mas. % in

| — | vsebnostjo Al2O3 ne več kot 0,4 mas. % ter |
| --- | --- |

—

vsebnostjo Al2O3 ne več kot 0,4 mas. % ter

| — | spremembo volumna za manj kot 9 % pri temperaturi 1 700 °C |
| --- | --- |

—

spremembo volumna za manj kot 9 % pri temperaturi 1 700 °C

1.1.-31.12.

75 ton

0 %

09.2815

ex 6909 19 00

70

Nosilci za katalizatorje ali filtre, sestavljeni iz porozne keramike, ki vsebuje predvsem aluminijeve in titanove okside; s skupno prostornino ne več kot 65 litrov in najmanj enim kanalom (odprtim na eni ali na obeh straneh) na cm2 preseka

1.1.-31.12.

380 000 kosov

0 %

09.2628

ex 7019 52 00

10

Steklena tkana mreža iz steklenih vlaken, prevlečenih s plastiko, z maso 120 g/m2 (± 10 g/m2), za uporabo v proizvodnji navojnih komarnikov s fiksnim okvirjem

1.1.-31.12.

350 000 m2

0 %

09.2799

ex 7202 49 90

10

Fero-krom, ki vsebuje 1,5 mas. % ali več, vendar ne več kot 4 mas. % ogljika in ne več kot 70 mas. % kroma

1.1.-31.12.

50 000 ton

0 %

09.2629

ex 7616 99 90

85

Teleskopski ročaj iz aluminija, ki se uporablja za proizvodnjo prtljage (1)

1.1.-31.12.

240 000 kosov

0 %

(3)09.2636

ex 8411 82 80

20

Industrijske plinske turbine z močjo 64 MW z izvorom v letalstvu za vgradnjo v industrijske enote za proizvodnjo električne energije pri vršnem/trapeznem režimu obratovanja manj kot 5 500 ur na leto in z učinkovitostjo preprostega cikla več kot 40 %

1.1.-31.12.

10 kosov

0 %

09.2763

ex 8501 40 80

30

Električni komutatorski motor na izmenični tok, enofazni, z izhodno močjo več kot 750 W, z vhodno močjo več kot 1 600 W, vendar ne več kot 2 700 W, z zunanjim premerom več kot 120 mm (± 0,2 mm), vendar ne več kot 135 mm (± 0,2 mm), z nominalno hitrostjo več kot 30 000 obr./min, vendar ne več kot 50 000 obr./min, opremljen z ventilatorjem za indukcijo zraka, za uporabo pri proizvodnji sesalnikov za prah (1)

1.1.-31.12.

2 000 000 kosov

0 %

(3)09.2642

ex 8501 40 80

40

Sklop, sestavljen iz naslednjega;

| — | električni komutatorski motor na izmenični tok, enofazni, z izhodno močjo 480 W ali več, vendar ne večjo od 1 400 W, z vhodno močjo več kot 900 W, vendar ne večjo od 1 600 W, z zunanjim premerom več kot 119,8 mm, vendar ne več kot 135,2 mm, z nazivno hitrostjo več kot 30 000 obr./min, vendar ne večjo od 50 000 obr./min inventilator za induciranje zraka |
| --- | --- |

—

električni komutatorski motor na izmenični tok, enofazni, z izhodno močjo 480 W ali več, vendar ne večjo od 1 400 W, z vhodno močjo več kot 900 W, vendar ne večjo od 1 600 W, z zunanjim premerom več kot 119,8 mm, vendar ne več kot 135,2 mm, z nazivno hitrostjo več kot 30 000 obr./min, vendar ne večjo od 50 000 obr./min inventilator za induciranje zraka

| — | ventilator za induciranje zraka |
| --- | --- |

—

ventilator za induciranje zraka

za uporabo pri proizvodnji sesalnikov za prah (1)

1.1.-31.12.

120 000 kosov

0 %

(3)09.2633

ex 8504 40 82

20

Električni adapter, s kapaciteto ne več kot 1 kVA, za uporabo v proizvodnji aparatov za odstranjevanje dlak (1)

1.1.-31.12.

4 500 000 kosov

0 %

(3)09.2643

ex 8504 40 82

30

Napajalne plošče za uporabo pri proizvodnji izdelkov iz tarifnih številk 8521 in 8528 (1)

1.1.-31.12.

1 038 000 kosov

0 %

09.2620

ex 8526 91 20

20

Vezje za sistem GPS, ki vsebuje funkcijo za določanje položaja

1.1.-31.12.

3 000 000 kosov

0 %

09.2003

ex 8543 70 90

63

Z napetostjo krmiljeni frekvenčni generator, ki je sestavljen iz aktivnih in pasivnih elementov, nameščenih na tiskanem vezju, v ohišju z zunanjimi dimenzijami ne več kot 30 × 30 mm

1.1.-31.12.

1 400 000 kosov

0 %

(3)09.2635

ex 9001 10 90

20

Optična vlakna za proizvodnjo kablov iz steklenih vlaken pod tarifno številko 8544 (1)

1.1.-31.12.

2 600 000 km

0 %

09.2631

ex 9001 90 00

80

Nevgrajene steklene leče, prizme in zlepljeni elementi za uporabo v proizvodnji blaga iz tarifnih oznak KN 9005, 9013 in 9015 (1)

1.1.-31.12.

5 000 000 kosov

0 %

---

(1)  Za oprostitev carin ali znižanje carinskih dajatev veljajo pogoji iz ustreznih določb Unije za carinski nadzor nad uporabo takšnega blaga (glej člene od 291 do 300 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 (UL L 253, 11.10.1993, str. 1)).

1

(2)  Vendar ukrep ni dovoljen, če obdelavo izvajajo podjetja za trgovino na drobno ali gostinska podjetja.

2

(3)  Nova ali spremenjena pozicija.“

3

---

| 31.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 347/9 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 347/9

---

UREDBA SVETA (EU) št. 1265/2010

z dne 20. decembra 2010

o spremembi Uredbe (ES) št. 1255/96 o začasni opustitvi avtonomnih dajatev Skupne carinske tarife za določene industrijske, kmetijske in ribiške proizvode

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 31 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V interesu Unije je, da se povsem opustijo avtonomne dajatve Skupne carinske tarife za nekatere nove proizvode, ki trenutno niso navedeni v Prilogi k Uredbi Sveta (ES) št. 1255/96 (1). |
| --- | --- |

(1)

V interesu Unije je, da se povsem opustijo avtonomne dajatve Skupne carinske tarife za nekatere nove proizvode, ki trenutno niso navedeni v Prilogi k Uredbi Sveta (ES) št. 1255/96 (1).

| (2) | Sedem proizvodov z oznakami KN in TARIC 2805309010, 2805309020, 2825500010, 2933790040, 3908900020, 3920621988 in 8525801930, ki so trenutno navedeni v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1255/96, je treba črtati, saj ohranitev opustitev avtonomnih dajatev Skupne carinske tarife za te proizvode ni več v interesu Unije. |
| --- | --- |

(2)

Sedem proizvodov z oznakami KN in TARIC 2805309010, 2805309020, 2825500010, 2933790040, 3908900020, 3920621988 in 8525801930, ki so trenutno navedeni v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1255/96, je treba črtati, saj ohranitev opustitev avtonomnih dajatev Skupne carinske tarife za te proizvode ni več v interesu Unije.

| (3) | V Prilogi k Uredbi (ES) št. 1255/96 je treba spremeniti poimenovanje 18 opustitev, da bi upoštevali tehnični razvoj proizvodov in gospodarska gibanja na trgu. Te opustitve je treba črtati s seznama v navedeni prilogi in jih v njo ponovno vstaviti kot nove opustitve z novim poimenovanjem. Poleg tega je treba za 20 proizvodov spremeniti oznake KN, za 11 proizvodov pa oznake TARIC. |
| --- | --- |

(3)

V Prilogi k Uredbi (ES) št. 1255/96 je treba spremeniti poimenovanje 18 opustitev, da bi upoštevali tehnični razvoj proizvodov in gospodarska gibanja na trgu. Te opustitve je treba črtati s seznama v navedeni prilogi in jih v njo ponovno vstaviti kot nove opustitve z novim poimenovanjem. Poleg tega je treba za 20 proizvodov spremeniti oznake KN, za 11 proizvodov pa oznake TARIC.

| (4) | Opustitve, za katere so potrebne navedene tehnične spremembe, je treba črtati s seznama opustitev v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1255/96 in jih ponovno vstaviti na seznam z novim poimenovanjem, novimi oznakami KN ali novimi oznakami TARIC. |
| --- | --- |

(4)

Opustitve, za katere so potrebne navedene tehnične spremembe, je treba črtati s seznama opustitev v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1255/96 in jih ponovno vstaviti na seznam z novim poimenovanjem, novimi oznakami KN ali novimi oznakami TARIC.

| (5) | Zaradi jasnosti bi bilo treba spremenjene podatke v seznamih vstavljenih in črtanih opustitev, kot je določeno v besedilih Priloge I in Priloge II te uredbe, označiti z zvezdico. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi jasnosti bi bilo treba spremenjene podatke v seznamih vstavljenih in črtanih opustitev, kot je določeno v besedilih Priloge I in Priloge II te uredbe, označiti z zvezdico.

| (6) | Izkušnje so pokazale, da je treba določiti datum izteka za opustitve iz Uredbe (ES) št. 1255/96 in tako zagotoviti, da se upoštevajo tehnološke in ekonomske spremembe. To ne bi smelo izključevati predčasne ukinitve nekaterih ukrepov ali njihovega nadaljevanja po tem datumu, če se v skladu z načeli iz Sporočila Komisije iz leta 1998 o avtonomnih tarifnih opustitvah in tarifnih kvotah za to navedejo ekonomski razlogi (2). |
| --- | --- |

(6)

Izkušnje so pokazale, da je treba določiti datum izteka za opustitve iz Uredbe (ES) št. 1255/96 in tako zagotoviti, da se upoštevajo tehnološke in ekonomske spremembe. To ne bi smelo izključevati predčasne ukinitve nekaterih ukrepov ali njihovega nadaljevanja po tem datumu, če se v skladu z načeli iz Sporočila Komisije iz leta 1998 o avtonomnih tarifnih opustitvah in tarifnih kvotah za to navedejo ekonomski razlogi (2).

| (7) | Uredbo (ES) št. 1255/96 bi zato bilo treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Uredbo (ES) št. 1255/96 bi zato bilo treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Ker morajo opustitve iz te uredbe začeti veljati 1. januarja 2011, se mora ta uredba uporabljati od istega datuma in mora začeti veljati takoj – |
| --- | --- |

(8)

Ker morajo opustitve iz te uredbe začeti veljati 1. januarja 2011, se mora ta uredba uporabljati od istega datuma in mora začeti veljati takoj –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Uredbi (ES) št. 1255/96 se spremeni:

| (1) | vstavijo se vrstice za proizvode, ki so navedeni v Prilogi I k tej uredbi; |
| --- | --- |

(1)

vstavijo se vrstice za proizvode, ki so navedeni v Prilogi I k tej uredbi;

| (2) | črtajo se vrstice za proizvode, katerih oznake KN in TARIC so navedene v Prilogi II k tej uredbi. |
| --- | --- |

(2)

črtajo se vrstice za proizvode, katerih oznake KN in TARIC so navedene v Prilogi II k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. decembra 2010

Za Svet

Predsednica

J. SCHAUVLIEGE

---

(1)  UL L 158, 29.6.1996, str. 1.

1

(2)  UL C 128, 25.4.1998, str. 2.

2

---

PRILOGA I

Proizvodi iz člena 1(1)

| Oznaka KN | TARIC | Opis | Stopnja avtonomne dajatve | Obdobje veljavnosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ex 2805 30 90 | 30 | Redke zemeljske kovine, skandij in itrij s čistočo 98,5 mas. % ali več | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2904 20 00 | 10 | Nitrometan | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2904 20 00 | 20 | Nitroetan | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2904 20 00 | 30 | 1-Nitropropan | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2905 39 95 | 10 | Propan-1,3-diol | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2909 50 00 | 20 | Ubikinol | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| 2912 41 00 | | Vanilin (4-hidroksi-3-metoksibenzaldehid) | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2914 29 00 | 30 | (R)-p-menta-1(6),8-dien-2-on | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2914 50 00 | 20 | 3’-Hidroksiacetofenon | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2914 70 00 | 60 | 4’-tert-Butil-2’,6’-dimetil-3’,5’-dinitroacetofenon | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2915 90 00 | 60 | Etil-6,8-diklorooktanoat | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2916 20 00 | 60 | 3-Cikloheksilpropanojska kislina | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2916 39 00 | 25 | 2-Metil-3-(4-fluorofenil)-propionil klorid | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2916 39 00 | 30 | 2,4,6-Trimetilbenzoil klorid | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2917 19 90 | 50 | Tetradekandiojska kislina | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2917 39 95 | 20 | Dibutil-1,4-benzendikarboksilat | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2917 39 95 | 30 | Benzen-1,2:4,5-tetrakarboksil dianhidrid | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2918 30 00 | 50 | Metil (3-okso-2-pentilciklopentil)acetat | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2921 29 00 | 40 | Dekametilendiamin | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2921 30 99 | 30 | 1,3-Cikloheksandimetanamin | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2921 49 00 | 70 | 2-Klorobenzilamin | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2922 29 00 | 75 | 4-(2-Aminoetil)fenol | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2922 39 00 | 20 | 2-Amino-5-klorobenzofenon | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2928 00 90 | 25 | Acetaldehid oksim v vodni raztopini | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2930 90 99 | 50 | [S-(R (1), R (1))]-2-Amino-1-[4-(metiltio)-fenil]-1,3-propandiol | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2931 00 99 | 10 | Dietilmetoksiboran | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2931 00 99 | 15 | Trietilboran | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2932 19 00 | 50 | 2-Metilfuran | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2932 99 00 | 50 | 7-Metil-3,4-dihidro-2H-1,5-benzodioksepin-3-on | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2932 99 00 | 60 | (3aR,5aS,9aS,9bR)-3a,6,6,9a-Tetrametil-2,4,5,5a,7,8,9,9b-oktahidro-1H-benzo[e][1]benzofuran | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2933 39 99 | 49 | 2-[[[3-Metil-4-(2,2,2-trifluoroetoksi)-2-piridinil]metil]tio]-1H-benzimidazol | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2933 39 99 | 70 | 2-Klorometil-4-metoksi-3,5-dimetilpiridin hidroklorid | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2933 39 99 | 80 | 5-Difluorometoksi-2-[[(3,4-dimetoksi-2-piridil)metil]tio]-1H-benzimidazol | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2933 49 90 | 30 | Kinolin | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2933 49 90 | 40 | Izokinolin | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2933 69 80 | 60 | Cianurska kislina | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2933 79 00 | 70 | (S)-N-[(Dietilamino)metil]-alfa-etil-2-okso-1-pirolidineacetamid L-(+)-tartrat | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2934 20 80 | 60 | Benzotiazol-2-il-(Z)-2-tritiloksiimino-2-(2-aminotiazol-4-il)-tioacetat | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2934 20 80 | 70 | N,N-Bis(1,3-benzotiazol-2-ilsulfanil)-2-metilpropan-2-amin | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2934 99 90 | 25 | 2,4-Dietil-9H-tioksanten-9-on | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2934 99 90 | 40 | 2-Tiofen etilamin | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2934 99 90 | 50 | 10-[1,1’-Bifenil]-4-il-2-(1-metiletil)-9-okso-9H-tioksanten heksafluorofosfat | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| ex 2938 90 30 | 10 | Amonijev glicirizinat | 0 % | 1.1.2011-31.12.2015 |
| (1)ex 3208 90 19 | 60 | Kopolimer hidroksistirena z eno ali več naslednjih sestavin:






  — | stiren |

Oznaka KN

TARIC

Opis

Stopnja avtonomne dajatve

Obdobje veljavnosti

ex 2805 30 90

30

Redke zemeljske kovine, skandij in itrij s čistočo 98,5 mas. % ali več

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2904 20 00

10

Nitrometan

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2904 20 00

20

Nitroetan

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2904 20 00

30

1-Nitropropan

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2905 39 95

10

Propan-1,3-diol

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2909 50 00

20

Ubikinol

0 %

1.1.2011-31.12.2015

2912 41 00

Vanilin (4-hidroksi-3-metoksibenzaldehid)

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2914 29 00

30

(R)-p-menta-1(6),8-dien-2-on

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2914 50 00

20

3’-Hidroksiacetofenon

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2914 70 00

60

4’-tert-Butil-2’,6’-dimetil-3’,5’-dinitroacetofenon

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2915 90 00

60

Etil-6,8-diklorooktanoat

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2916 20 00

60

3-Cikloheksilpropanojska kislina

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2916 39 00

25

2-Metil-3-(4-fluorofenil)-propionil klorid

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2916 39 00

30

2,4,6-Trimetilbenzoil klorid

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2917 19 90

50

Tetradekandiojska kislina

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2917 39 95

20

Dibutil-1,4-benzendikarboksilat

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2917 39 95

30

Benzen-1,2:4,5-tetrakarboksil dianhidrid

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2918 30 00

50

Metil (3-okso-2-pentilciklopentil)acetat

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2921 29 00

40

Dekametilendiamin

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2921 30 99

30

1,3-Cikloheksandimetanamin

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2921 49 00

70

2-Klorobenzilamin

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2922 29 00

75

4-(2-Aminoetil)fenol

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2922 39 00

20

2-Amino-5-klorobenzofenon

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2928 00 90

25

Acetaldehid oksim v vodni raztopini

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2930 90 99

50

[S-(R (1), R (1))]-2-Amino-1-[4-(metiltio)-fenil]-1,3-propandiol

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2931 00 99

10

Dietilmetoksiboran

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2931 00 99

15

Trietilboran

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2932 19 00

50

2-Metilfuran

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2932 99 00

50

7-Metil-3,4-dihidro-2H-1,5-benzodioksepin-3-on

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2932 99 00

60

(3aR,5aS,9aS,9bR)-3a,6,6,9a-Tetrametil-2,4,5,5a,7,8,9,9b-oktahidro-1H-benzo[e][1]benzofuran

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2933 39 99

49

2-[[[3-Metil-4-(2,2,2-trifluoroetoksi)-2-piridinil]metil]tio]-1H-benzimidazol

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2933 39 99

70

2-Klorometil-4-metoksi-3,5-dimetilpiridin hidroklorid

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2933 39 99

80

5-Difluorometoksi-2-[[(3,4-dimetoksi-2-piridil)metil]tio]-1H-benzimidazol

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2933 49 90

30

Kinolin

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2933 49 90

40

Izokinolin

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2933 69 80

60

Cianurska kislina

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2933 79 00

70

(S)-N-[(Dietilamino)metil]-alfa-etil-2-okso-1-pirolidineacetamid L-(+)-tartrat

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2934 20 80

60

Benzotiazol-2-il-(Z)-2-tritiloksiimino-2-(2-aminotiazol-4-il)-tioacetat

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2934 20 80

70

N,N-Bis(1,3-benzotiazol-2-ilsulfanil)-2-metilpropan-2-amin

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2934 99 90

25

2,4-Dietil-9H-tioksanten-9-on

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2934 99 90

40

2-Tiofen etilamin

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2934 99 90

50

10-[1,1’-Bifenil]-4-il-2-(1-metiletil)-9-okso-9H-tioksanten heksafluorofosfat

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 2938 90 30

10

Amonijev glicirizinat

0 %

1.1.2011-31.12.2015

(1)ex 3208 90 19

60

Kopolimer hidroksistirena z eno ali več naslednjih sestavin:

—

stiren

| — | alkoksistiren |
| --- | --- |

—

alkoksistiren

| — | alkilakrilati, |
| --- | --- |

—

alkilakrilati,

raztopljen v etil laktatu

0 %

1.1.2011-31.12.2011

ex 3402 11 90

10

Natrijev lauril metil izetionat

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 3402 90 10

30

Površinsko aktivni preparat, sestavljen iz mešanice dokuzat natrija in etoksiliranega 2,4,7,9-tetrametildeka-5-in-4,7-diola

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 3402 90 10

50

Površinsko aktivni preparat, ki je sestavljen iz mešanice polisiloksana in poli(etilen glikola)

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 3701 30 00

30

Ofsetna aluminijasta tiskarska plošča za brezvodno tiskanje:

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 8442 50 80

10

| — | prevlečena s plastiko, |
| --- | --- |

—

prevlečena s plastiko,

| — | brez tiskarskega odtisa |
| --- | --- |

—

brez tiskarskega odtisa

(1)ex 3707 10 00

15

Senzibilna emulzija, ki je sestavljena iz:

| — | največ 12 mas. % estra diazooksonaftalensulfonske kisline in |
| --- | --- |

—

največ 12 mas. % estra diazooksonaftalensulfonske kisline in

| — | fenolnih smol, |
| --- | --- |

—

fenolnih smol,

v raztopini, ki vsebuje najmanj 2-metoksi-1-metiletil acetat ali etil laktat ali metil 3-metoksipropionat ali 2-heptanon

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 3707 10 00

35

Senzibilna emulzija ali preparat, sestavljen(-a) iz ene ali več naslednjih snovi:

0 %

1.1.2011-31.12.2011

(1)ex 3707 90 90

70

| — | akrilatnih polimerov, |
| --- | --- |

—

akrilatnih polimerov,

| — | metakrilatnih polimerov, |
| --- | --- |

—

metakrilatnih polimerov,

| — | derivatov polimerov stirena, |
| --- | --- |

—

derivatov polimerov stirena,

ki vsebuje ne več kot 7 mas. % fotoobčutljivih kislinskih predhodnih sestavin, raztopljenih v organskem topilu, ki vsebuje vsaj 2-metoksi-1-metiletil acetat

ex 3707 90 90

80

Protirefleksijski premaz, sestavljen iz polimera siloksana ali organskega polimera, ki ima fenolno hidroksi skupino modificirano s kromoforno skupino, v obliki raztopine organskega topila, ki vsebuje 1-etoksi-2-propanol ali 2-metoksi-1-metiletil acetat, z vsebnostjo največ 10 mas. % polimera

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 3808 99 90

10

Oksamil (ISO) v raztopini cikloheksanona in vode

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 3812 30 80

40

Mešanica:

| — | 80(± 5) mas. % 2-etilheksil 10-etil-4,4-dimetil-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stanatetradekanoata in |
| --- | --- |

—

80(± 5) mas. % 2-etilheksil 10-etil-4,4-dimetil-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stanatetradekanoata in

| — | 20(± 5) mas. % 2-etilheksil 10-etil-4-[[2-[(2-etilheksil)oksi]-2-oksoetil]tio]-4-metil-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stanatetradekanoata |
| --- | --- |

—

20(± 5) mas. % 2-etilheksil 10-etil-4-[[2-[(2-etilheksil)oksi]-2-oksoetil]tio]-4-metil-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stanatetradekanoata

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 3824 90 97

24

Raztopina (klorometil)bis(4-fluorofenil)metilsilana z nominalno koncentracijo 65 % v toluenu

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 3824 90 97

27

Preparat, ki je sestavljen iz mešanice 2,4,7,9-tetrametildeka-5-in-4,7-diola in propan-2-ola

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 3824 90 97

28

Preparat z vsebnostjo:

| — | 85 mas. % ali več, vendar ne več kot 95 mas. %, α-4-(2-ciano-2-butoksikarbonil)vinil-2-metoksi-fenil-ω-hidroksiheksa(oksietilena) in |
| --- | --- |

—

85 mas. % ali več, vendar ne več kot 95 mas. %, α-4-(2-ciano-2-butoksikarbonil)vinil-2-metoksi-fenil-ω-hidroksiheksa(oksietilena) in

| — | 5 mas. % ali več, vendar ne več kot 15 mas. %, polioksietilen (20) sorbitan monopalmitata |
| --- | --- |

—

5 mas. % ali več, vendar ne več kot 15 mas. %, polioksietilen (20) sorbitan monopalmitata

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 3902 10 00

50

Visoko izotaktični polipropilen (HIPP), obarvan ali neobarvan, namenjen za izdelavo plastičnih komponent za osvežilec zraka, z naslednjimi lastnostmi:

| — | gostoto 0,880 g/cm3 ali več, vendar ne več kot 0,913 g/cm3 (določeno s preskusno metodo ASTM D1505), |
| --- | --- |

—

gostoto 0,880 g/cm3 ali več, vendar ne več kot 0,913 g/cm3 (določeno s preskusno metodo ASTM D1505),

| — | natezno trdnostjo v višini 350 kg/cm2 ali več, vendar ne več kot 390 kg/cm2 (določeno s preskusno metodo ASTM D638), |
| --- | --- |

—

natezno trdnostjo v višini 350 kg/cm2 ali več, vendar ne več kot 390 kg/cm2 (določeno s preskusno metodo ASTM D638),

| — | temperaturo toplotnega upogiba 135 oC ali več, z obremenitvijo 0,45 MPa (določeno s preskusno metodo ASTM 648) |
| --- | --- |

—

temperaturo toplotnega upogiba 135 oC ali več, z obremenitvijo 0,45 MPa (določeno s preskusno metodo ASTM 648)

(1)

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 3903 90 90

50

Kristalinični kopolimer stirena in p-metilstirena:

| — | s tališčem 240 °C ali več, vendar ne več kot 260 °C, |
| --- | --- |

—

s tališčem 240 °C ali več, vendar ne več kot 260 °C,

| — | ki vsebuje 5 mas. % ali več, vendar ne več kot 15 mas. % p-metilstirena |
| --- | --- |

—

ki vsebuje 5 mas. % ali več, vendar ne več kot 15 mas. % p-metilstirena

0 %

1.1.2011-31.12.2015

(1)ex 3903 90 90

86

Zmes, ki vsebuje glede na težo:

| — | 45 mas. % ali več, vendar ne več kot 65 mas. % polimerov stirena, |
| --- | --- |

—

45 mas. % ali več, vendar ne več kot 65 mas. % polimerov stirena,

| — | 35 mas. % ali več, vendar ne več kot 45 mas. % poli(fenilen etra), |
| --- | --- |

—

35 mas. % ali več, vendar ne več kot 45 mas. % poli(fenilen etra),

| — | ne več kot 10 mas. % drugih dodatkov |
| --- | --- |

—

ne več kot 10 mas. % drugih dodatkov

in ima enega ali več naslednjih posebnih barvnih učinkov:

| — | kovinski ali biserni učinek z vizualnim metamerizmom pod kotom, ki ga povzroča najmanj 0,3 % barvilo na osnovi kosmičev; |
| --- | --- |

—

kovinski ali biserni učinek z vizualnim metamerizmom pod kotom, ki ga povzroča najmanj 0,3 % barvilo na osnovi kosmičev;

| — | fluorescenčni učinek, opisan kot oddajanje svetlobe med absorpcijo ultravijoličnega sevanja; |
| --- | --- |

—

fluorescenčni učinek, opisan kot oddajanje svetlobe med absorpcijo ultravijoličnega sevanja;

| — | učinek svetlo bele barve, opredeljen z barvno lestvico CIELab, pri čemer je os L (1)najmanj 92 ter barvni koordinati b (1) največ 2 in a (1) med – 5 in 7 |
| --- | --- |

—

učinek svetlo bele barve, opredeljen z barvno lestvico CIELab, pri čemer je os L (1)najmanj 92 ter barvni koordinati b (1) največ 2 in a (1) med – 5 in 7

0 %

1.1.2011-31.12.2013

ex 3904 69 80

81

Poli(viniliden fluorid)

0 %

1.1.2011-31.12.2015

(1)ex 3904 69 80

93

Kopolimer etilena z klorotrifluoretilenom, v eni od oblik, navedenih v opombi 6(b) k poglavju 39

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 3904 69 80

94

Kopolimer etilena in tetrafluooretilena

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 3904 69 80

96

Poliklorotrifluoroetilen, v eni od oblik, navedenih v opombi 6(a) in 6(b) k poglavju 39

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 3904 69 80

97

Kopolimer klorotrifluoretilena in viniliden difluorida

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 3905 99 90

92

Polimer vinilpirolidona in dimetilaminoetil metakrilata, ki vsebuje 97 mas. % ali več, vendar ne več kot 99 mas. % vinilpirolidona, v obliki vodne raztopine

0 %

1.1.2011-31.12.2013

ex 3906 90 90

40

Prozorni akrilni polimer v embalaži s težo največ 1 kg, ki ni namenjen za maloprodajo:

| — | z viskoznostjo največ 50 000 Pa.s pri 120 °C, kot je določeno s testno metodo ASTM D 3835, |
| --- | --- |

—

z viskoznostjo največ 50 000 Pa.s pri 120 °C, kot je določeno s testno metodo ASTM D 3835,

| — | s tehtanim povprečjem molekulske mase (Mw) več kot 500 000, vendar ne več kot 1 200 000 v skladu s testom gelske permeacijske kromatografije (GPC), |
| --- | --- |

—

s tehtanim povprečjem molekulske mase (Mw) več kot 500 000, vendar ne več kot 1 200 000 v skladu s testom gelske permeacijske kromatografije (GPC),

| — | z vsebnostjo preostanka monomera manj kot 1 % |
| --- | --- |

—

z vsebnostjo preostanka monomera manj kot 1 %

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 3907 20 11

40

Polietilen glikol z verigo etilen oksida, dolgo največ 30, s končnimi skupinami butil-2-ciano 3-(4-hidroksifenil) akrilata, za uporabo kot prepreka ultravijoličnom žarkom v tekočih matičnih zmeseh (masterbatch)

(1)

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 3907 99 90

30

Poli(hidroksialkanoat), ki je sestavljen predvsem iz poli(3-hidroksibutirata)

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 3912 11 00

30

Celulozni triacetat

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 3912 11 00

40

Celulozni diacetat v prahu

0 %

1.1.2011-31.12.2015

(1)ex 3919 10 80

21

Odbojni list:

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 3919 90 00

21

| — | ki sestoji iz polikarbonatnega filma ali filma iz akrilnih polimerov, ki je na eni strani v celoti reliefiran v pravilno oblikovanem vzorcu, |
| --- | --- |

—

ki sestoji iz polikarbonatnega filma ali filma iz akrilnih polimerov, ki je na eni strani v celoti reliefiran v pravilno oblikovanem vzorcu,

(1)ex 3920 61 00

20

| — | ki je na obeh straneh prekrit z eno ali več plastmi plastičnega materiala, |
| --- | --- |

—

ki je na obeh straneh prekrit z eno ali več plastmi plastičnega materiala,

| — | ki je na eni strani lahko prekrit s samolepilno plastjo in odstranljivo zaščitno folijo |
| --- | --- |

—

ki je na eni strani lahko prekrit s samolepilno plastjo in odstranljivo zaščitno folijo

(1)ex 3919 10 80

50

Lepljivi film, sestavljen iz osnove iz kopolimera etilena in vinil acetata (EVA) debeline 70 μm ali več in lepilne plasti na osnovi akrila debeline 5 μm ali več, za brušenje in/ali rezanje silicijevih diskov

(1)

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 3919 90 00

41

(1)ex 3920 10 89

25

(1)ex 3919 10 80

65

Samolepilni odsevni list, razrezan na kose ali ne:

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 3919 90 00

57

| — | s pravilnim vzorcem, |
| --- | --- |

—

s pravilnim vzorcem,

| — | s plastjo prenosljive folije ali brez nje, |
| --- | --- |

—

s plastjo prenosljive folije ali brez nje,

| — | sestavljen iz filma iz akrilnega polimera, ki mu sledi plast poli(metil metakrilata), ki vsebuje mikroprizme, |
| --- | --- |

—

sestavljen iz filma iz akrilnega polimera, ki mu sledi plast poli(metil metakrilata), ki vsebuje mikroprizme,

| — | z dodatno plastjo poliestra ali brez nje |
| --- | --- |

—

z dodatno plastjo poliestra ali brez nje

| — | in z lepilom s posebno plastjo, ki se odlepi |
| --- | --- |

—

in z lepilom s posebno plastjo, ki se odlepi

(1)ex 3919 90 00

35

Odsevna večplastna folija na zvitkih širine več kot 20 cm, ki je v rednih presledkih reliefno pretisnjena z vzorci in sestavljena iz polivinilkloridnega filma, na eni strani prekritega s:

| — | plastjo poliuretana, ki vsebuje steklene mikrokroglice, |
| --- | --- |

—

plastjo poliuretana, ki vsebuje steklene mikrokroglice,

| — | plastjo poli(etilen vinil acetata), |
| --- | --- |

—

plastjo poli(etilen vinil acetata),

| — | plastjo lepila in |
| --- | --- |

—

plastjo lepila in

| — | odstranljivo zaščitno plastjo |
| --- | --- |

—

odstranljivo zaščitno plastjo

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 3919 90 00

37

Film iz poli(vinil klorida), ki absorbira UV svetlobo:

| — | debeline 78 μm ali več, |
| --- | --- |

—

debeline 78 μm ali več,

| — | prekrit na eni strani z lepilom in odstranljivo zaščitno plastjo, |
| --- | --- |

—

prekrit na eni strani z lepilom in odstranljivo zaščitno plastjo,

| — | z lepilno močjo 1 764 mN/25 mm ali več |
| --- | --- |

—

z lepilno močjo 1 764 mN/25 mm ali več

0 %

1.1.2011-31.12.2014

ex 3919 90 00

60

Odsevna folija, ki je sestavljena iz:

| — | plasti poli(vinil klorida), |
| --- | --- |

—

plasti poli(vinil klorida),

| — | plasti poliuretana, |
| --- | --- |

—

plasti poliuretana,

| — | plasti steklenih mikrokroglic, |
| --- | --- |

—

plasti steklenih mikrokroglic,

| — | plasti, ki ima lahko varnostno in/ali uradno oznako, ki spreminja videz glede na zorni kot, |
| --- | --- |

—

plasti, ki ima lahko varnostno in/ali uradno oznako, ki spreminja videz glede na zorni kot,

| — | metalizirane aluminijeve plasti in |
| --- | --- |

—

metalizirane aluminijeve plasti in

| — | lepilne plasti, na eni strani prekrite z odstranljivo zaščitno folijo |
| --- | --- |

—

lepilne plasti, na eni strani prekrite z odstranljivo zaščitno folijo

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 3919 90 00

65

Samolepilni film debeline 40 μm ali več, vendar ne več kot 400 μm, sestavljen iz ene ali več plasti prosojnega, metaliziranega ali barvanega poli(etilen tereftalata), na eni strani prekrit s premazom, odpornim proti praskam, ter na drugi stani z lepilnim premazom, občutljivim na pritisk, in silikonsko odstranljivo zaščitno plastjo

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 3919 90 00

70

Samolepilne polirne plošče iz mikroporoznega poliuretana, prekrite z varovalno podlogo ali ne

0 %

1.1.2011-31.12.2015

(1)ex 3920 20 29

92

Monoaksialno orientirani film, katerega skupna debelina ne presega 75 μm, ki sestoji iz dveh ali treh plasti, od katerih vsaka vsebuje zmes polipropilena in polietilena, osrednja plast pa lahko vsebuje titanov dioksid, njegova:

| — | natezna trdnost v vzdolžni smeri znaša 140 MPa ali več, vendar ne več kot 270 MPa in |
| --- | --- |

—

natezna trdnost v vzdolžni smeri znaša 140 MPa ali več, vendar ne več kot 270 MPa in

| — | natezna trdnost v prečni smeri pa znaša 20 MPa ali več, vendar ne več kot 40 MPa, |
| --- | --- |

—

natezna trdnost v prečni smeri pa znaša 20 MPa ali več, vendar ne več kot 40 MPa,

kot je opredeljeno z ASTM-metodo D882/ISO 527-3

0 %

1.1.2011-31.12.2013

ex 3920 62 19

47

Listi ali zvitki poli(etilen tereftalata):

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 3920 62 19

49

| — | na obeh straneh prevlečeni s plastjo epoksi akrilne smole, |
| --- | --- |

—

na obeh straneh prevlečeni s plastjo epoksi akrilne smole,

| — | s skupno debelino 37 μm (± 3 μm) |
| --- | --- |

—

s skupno debelino 37 μm (± 3 μm)

(1)4106 31 00

(1)4106 32 00

4106 40 90

4106 92 00

Usnje drugih živali, brez dlake, ki je samo strojeno in ne naprej obdelano, razen usnja iz tarifne številke 4114

0 %

1.1.2011-31.12.2013

ex 5402 47 00

20

Dvokomponentna monofilamentna preja z največ 30 deciteksov, ki vsebuje:

| — | jedro iz polietilen tereftalata in |
| --- | --- |

—

jedro iz polietilen tereftalata in

| — | zunanjo plast iz kopolimera polietilen tereftalata in polietilen izoftata, |
| --- | --- |

—

zunanjo plast iz kopolimera polietilen tereftalata in polietilen izoftata,

za uporabo pri proizvodnji tkanin za filtriranje

(1)

0 %

1.1.2011-31.12.2015

(1)ex 5603 12 90

70

Netkan tekstil iz polipropilena:

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 5603 13 90

70

| — | s plastjo, pridobljeno s talilno-pihalnim postopkim, na obeh straneh laminirano z vpredenimi filamenti polipropilena, |
| --- | --- |

—

s plastjo, pridobljeno s talilno-pihalnim postopkim, na obeh straneh laminirano z vpredenimi filamenti polipropilena,

(1)ex 5603 92 90

40

| — | debeline ne več kot 550 μm, |
| --- | --- |

—

debeline ne več kot 550 μm,

(1)ex 5603 93 90

10

| — | z maso ne več kot 150 g/m2, |
| --- | --- |

—

z maso ne več kot 150 g/m2,

| — | v metraži ali enostavno narezan v kvadrate ali pravokotnike in |
| --- | --- |

—

v metraži ali enostavno narezan v kvadrate ali pravokotnike in

| — | neimpregniran |
| --- | --- |

—

neimpregniran

ex 6805 10 00

10

Brusilno sredstvo, z delci enake oblike, na podlagi

0 %

1.1.2011-31.12.2013

ex 6805 20 00

10

(1)ex 6805 30 00

10

(1)ex 6909 19 00

20

Valjčki ali kroglice iz silicijevega nitrida (Si3N4)

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 6909 19 00

50

Keramični izdelki, narejeni iz neskončnih filamentov iz keramičnih oksidov, ki vsebujejo:

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 6914 90 00

20

| — | 2 mas. % ali več diborovega trioksida, |
| --- | --- |

—

2 mas. % ali več diborovega trioksida,

| — | 28 mas. % ali manj silicijevega dioksida in |
| --- | --- |

—

28 mas. % ali manj silicijevega dioksida in

| — | 60 mas. % ali več dialuminijevega trioksida |
| --- | --- |

—

60 mas. % ali več dialuminijevega trioksida

(1)ex 6914 90 00

30

Keramične mikrokroglice, prosojne, pridobljene iz silicijevega dioksida in cirkonijevega dioksida, premera več kot 125 μm

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 7019 12 00

01

Roving predivo številke 2 600 teksov ali več, vendar ne več kot 3 300 teksov in z izgubo pri zgorevanju 4 mas. % ali več, vendar ne več kot 8 mas. % (določeno po postopku ASM D 2584-94)

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 7019 12 00

21

(1)ex 7019 12 00

02

Roving prediva številke 650 teksov ali več, vendar ne več kot 2 500 teksov, prevlečena s plastjo poliuretana, vključno mešanega z drugimi materiali ali ne

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 7019 12 00

22

(1)ex 7019 12 00

03

Roving predivo številke 392 teksov ali več, vendar ne več kot 2 884 teksov, prevlečeno s plastjo akrilnega kopolimera

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 7019 12 00

23

(1)ex 7019 12 00

04

Roving predivo številke 417 teksov ali več, vendar ne več kot 3 180 teksov, prevlečeno s plastjo polinatrijevega akrilata in poliakrilne kisline

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 7019 12 00

24

(1)ex 7019 19 10

41

Preja številke 33 teksov ali njihovega večkratnika (± 7,5 %), pridobljena iz nepretrganih vpredenih steklenih filamentov z nominalnim premerom 3,5 μm ali 4,5 μm, v kateri prevladujejo filamenti s premerom 3 μm ali več, vendar ne več kot 5,2 μm, razen tistih, ki so na ta način obdelani za izboljševanje lepljivosti na elastomere

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 7019 19 10

61

(1)ex 7019 19 10

42

Preja iz E-stekla, številke 22 teksov (± 1,6 teksov), pridobljena iz nepretrganih vpredenih steklenih filamentov z nominalnim premerom 7 μm, v kateri prevladujejo filamenti s premerom 6,35 μm ali več, vendar ne več kot 7,61 μm

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 7019 19 10

62

(1)ex 7019 19 10

43

Stekleni kord z visokim prožnostnim modulom (tip K), impregniran z gumo, pridobljen iz steklene filamentne preje z visokim prožnostnim modulom in z zavoji, prevlečen z lateksom, ki vsebuje rezorcinol-formaldehidove smole, ki lahko vsebuje vinilpiridin in/ali hidrogenirani akrilonitril-butadien kavčuk (HNBR)

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 7019 19 10

63

ex 7019 90 99

30

(1)ex 7019 19 10

44

Stekleni kord, impregniran z gumo ali plastičnimi materiali, pridobljen iz steklene filamentne preje z zavoji, prevlečen z lateksom, kateri vsebuje vsaj smolo iz rezorcinol-formaldehida in vinilpiridina in gumo iz akrilonitril – butadiena (NBR)

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 7019 19 10

64

ex 7019 90 99

20

(1)ex 7019 19 10

45

Stekleni kord, impregniran z gumo ali plastičnimi materiali, pridobljen iz steklene filamentne preje z zavoji, prevlečen z lateksom, ki vsebuje vsaj rezorcinol-formaldehidne smole in klorsulfoniran polietilen

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 7019 19 10

65

ex 7019 90 99

10

(1)ex 7019 19 10

46

Stekleni kord, impregniran z gumo ali plastičnimi materiali, pridobljen iz steklenih filamentov tipa K ali U, sestavljen iz:

0 %

1.1.2011-31.12.2014

(1)ex 7019 19 10

66

| — | 9 mas. % ali več, vendar ne več kot 16 mas. % magnezijevega oksida, |
| --- | --- |

—

9 mas. % ali več, vendar ne več kot 16 mas. % magnezijevega oksida,

| — | 19 mas. % ali več, vendar ne več kot 25 mas. % aluminijevega oksida, |
| --- | --- |

—

19 mas. % ali več, vendar ne več kot 25 mas. % aluminijevega oksida,

| — | 0 mas. % ali več, vendar ne več kot 2 mas. % borovega oksida, |
| --- | --- |

—

0 mas. % ali več, vendar ne več kot 2 mas. % borovega oksida,

| — | brez kalcijevega oksida, |
| --- | --- |

—

brez kalcijevega oksida,

prevlečen z lateksom, ki vsebuje vsaj rezorcinol-formaldehidne smole in klorsulfoniran polietilen

ex 7202 99 80

10

Fero – disprozijeva zlitina, ki vsebuje:

| — | 78 mas. % ali več disprozija in |
| --- | --- |

—

78 mas. % ali več disprozija in

| — | 18 mas. % ali več, vendar ne več kot 22 mas. % železa |
| --- | --- |

—

18 mas. % ali več, vendar ne več kot 22 mas. % železa

0 %

1.1.2011-31.12.2015

(1)ex 7606 12 92

20

Trak zlitine aluminija in magnezija, ki vsebuje:

0 %

1.1.2011-31.12.2012

ex 7607 11 90

20

| — | 93,3 mas. % ali več aluminija, |
| --- | --- |

—

93,3 mas. % ali več aluminija,

| — | 2,2 mas. % ali več, vendar ne več kot 5 mas. % magnezija ter, |
| --- | --- |

—

2,2 mas. % ali več, vendar ne več kot 5 mas. % magnezija ter,

| — | ne več kot 1,8 mas. % drugih elementov, |
| --- | --- |

—

ne več kot 1,8 mas. % drugih elementov,

v zvitkih debeline 0,14 mm ali več, vendar ne več kot 0,40 mm, in širine 12,5 mm ali več, vendar ne več kot 89 mm, z natezno trdnostjo 285 N/mm2 ali več in z raztezkom do pretrga 1,0 % ali več

(1)ex 7607 20 90

10

Večplastna aluminijasta folija skupne debeline ne več kot 0,123 mm iz sloja aluminija debeline ne več kot 0,040 mm, podlage iz poliamida in polipropilena ter zaščitnega sloja pred korozijo s fluorovodikovo kislino, za uporabo pri proizvodnji litij-polimernih baterij (1)

0 %

1.1.2011-31.12.2012

ex 8108 90 30

30

Žica iz titanij-aluminij-vanadijeve zlitine (TiAl6V4), ki izpolnjuje standarda AMS 4928 in 4967

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 8413 70 35

20

Enostopenjska centrifugalna črpalka:

| — | ki prečrpa vsaj 400 cm3 tekočine na minuto, |
| --- | --- |

—

ki prečrpa vsaj 400 cm3 tekočine na minuto,

| — | s stopnjo hrupa, omejeno na 6 dBA, |
| --- | --- |

—

s stopnjo hrupa, omejeno na 6 dBA,

| — | z notranjim premerom sesalne in izhodne odprtine ne več kot 15 mm, |
| --- | --- |

—

z notranjim premerom sesalne in izhodne odprtine ne več kot 15 mm,

| — | ki deluje pri temperaturi okolja do – 10 °C |
| --- | --- |

—

ki deluje pri temperaturi okolja do – 10 °C

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 8414 59 20

40

Osni ventilator z električnim motorjem in izhodno močjo ne več kot 2 W za uporabo pri proizvodnji izdelkov, uvrščenih v tarifno številko 8528 (1)

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 8501 33 00

30

Električni pogon za motorna vozila z močjo ne več kot 100 kW:

| — | z motorjem na enosmerni tok s prenosom |
| --- | --- |

—

z motorjem na enosmerni tok s prenosom

| — | in močnostno elektroniko, povezano s kablom |
| --- | --- |

—

in močnostno elektroniko, povezano s kablom

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 8504 50 95

40

Dušilka:

| — | z indukcijskim uporom 4,7 μΗ (± 20 %), |
| --- | --- |

—

z indukcijskim uporom 4,7 μΗ (± 20 %),

| — | z enosmerno upornostjo ne več kot 0,1 Ohma, |
| --- | --- |

—

z enosmerno upornostjo ne več kot 0,1 Ohma,

| — | z izolacijsko upornostjo 100 Mohmov ali več pri 500 V (enosmerni tok), |
| --- | --- |

—

z izolacijsko upornostjo 100 Mohmov ali več pri 500 V (enosmerni tok),

za uporabo pri proizvodnji napajalnih plošč za module LCD in LED

(1)

0 %

1.1.2011-31.12.2015

(1)ex 8505 90 20

91

Elektromagnet z batom, ki deluje pri nominalni napajalni napetosti 24 V pri nominalnem enosmernem toku 0,08 A, za uporabo v proizvodnji izdelkov iz tarifne številke 8517 (1)

0 %

1.1.2011-31.12.2013

ex 8507 80 30

60

Litij-ionske akumulatorske baterije:

| — | dolžine 1 213 mm, |
| --- | --- |

—

dolžine 1 213 mm,

| — | širine 245 mm, |
| --- | --- |

—

širine 245 mm,

| — | višine 755 mm, |
| --- | --- |

—

višine 755 mm,

| — | s težo 265 kg, |
| --- | --- |

—

s težo 265 kg,

| — | z nominalno kapaciteto 66,6 Ah, |
| --- | --- |

—

z nominalno kapaciteto 66,6 Ah,

| — | v paketih po 48 modulov |
| --- | --- |

—

v paketih po 48 modulov

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 8507 80 30

70

Pravokotni moduli za vgradnjo v litij-ionske akumulatorske baterije:

| — | dolžine 350 mm ali 312 mm, |
| --- | --- |

—

dolžine 350 mm ali 312 mm,

| — | širine 79,8 mm ali 225 mm, |
| --- | --- |

—

širine 79,8 mm ali 225 mm,

| — | višine 168 mm ali 35 mm, |
| --- | --- |

—

višine 168 mm ali 35 mm,

| — | teže 6,2 kg ali 3,95 kg, |
| --- | --- |

—

teže 6,2 kg ali 3,95 kg,

| — | z zmogljivostjo 129 Ah ali 66,6 Ah |
| --- | --- |

—

z zmogljivostjo 129 Ah ali 66,6 Ah

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 8507 80 30

80

Pravokotni litij-ionski akumulator s

| — | kovinskim ohišjem, |
| --- | --- |

—

kovinskim ohišjem,

| — | dolžine 171 mm (± 3 mm), |
| --- | --- |

—

dolžine 171 mm (± 3 mm),

| — | širine 45,5 mm (± 1 mm), |
| --- | --- |

—

širine 45,5 mm (± 1 mm),

| — | višine 115 mm (± 1 mm), |
| --- | --- |

—

višine 115 mm (± 1 mm),

| — | z nominalno napetostjo 3,75 V in |
| --- | --- |

—

z nominalno napetostjo 3,75 V in

| — | nominalno kapaciteto 50 Ah, |
| --- | --- |

—

nominalno kapaciteto 50 Ah,

za uporabo v proizvodnji baterij za ponovno polnjenje za motorna vozila

(1)

0 %

1.1.2011-31.12.2015

(1)ex 8518 40 80

91

Podsklop plošče tiskanega vezja, ki obsega dekodiranje digitalnega avdiosignala, obdelavo avdiosignala in ojačevanje z dvema in/ali več kanali

0 %

1.1.2011-31.12.2014

ex 8518 40 80

92

Podsklop plošče tiskanega vezja, ki obsega napajanje z energijo, aktivni izenačevalnik in vezja ojačevalnika moči

0 %

1.1.2011-31.12.2015

(1)ex 8521 90 00

20

Digitalni video snemalnik:

| — | brez pogona trdega diska, |
| --- | --- |

—

brez pogona trdega diska,

| — | z DVD-RW ali brez njega, |
| --- | --- |

—

z DVD-RW ali brez njega,

| — | z detektorjem gibanja ali zmožnostjo zaznavanja gibanja s povezljivostjo IP preko konektorja LAN, |
| --- | --- |

—

z detektorjem gibanja ali zmožnostjo zaznavanja gibanja s povezljivostjo IP preko konektorja LAN,

| — | z zaporednimi vrati USB ali brez njih, |
| --- | --- |

—

z zaporednimi vrati USB ali brez njih,

za uporabo pri proizvodnji zaprtih nadzornih sistemov CCTV

(1)

0 %

1.1.2011-31.12.2014

(1)ex 8522 90 80

84

Pogonski mehanizem „blu-ray“, zapisljiv ali ne, ki se uporablja za plošče blu-ray, DVD-je in CD-je in vključuje vsaj:

| — | optično bralno enoto z laserskimi diodami, ki delujejo pri treh različnih valovnih dolžinah, |
| --- | --- |

—

optično bralno enoto z laserskimi diodami, ki delujejo pri treh različnih valovnih dolžinah,

| — | motor vretena, |
| --- | --- |

—

motor vretena,

| — | koračni motor |
| --- | --- |

—

koračni motor

0 %

1.1.2011-31.12.2013

ex 8525 80 19

31

Televizijske kamere za zaprte sisteme (closed circuit television – CCTV), v ohišju ali brez njega:

| — | s težo ne več kot 960 g, |
| --- | --- |

—

s težo ne več kot 960 g,

| — | z enojno napravo za zaznavanje (Charge-Couple Device – CCD) ali senzorjem z dopolnilnim kovinskooksidnim polprevodnikom (Complementary Metal-Oxide-Semiconductor – CMOS), |
| --- | --- |

—

z enojno napravo za zaznavanje (Charge-Couple Device – CCD) ali senzorjem z dopolnilnim kovinskooksidnim polprevodnikom (Complementary Metal-Oxide-Semiconductor – CMOS),

| — | z ne več kot 440 000 efektivnimi slikovnimi točkami |
| --- | --- |

—

z ne več kot 440 000 efektivnimi slikovnimi točkami

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 8528 59 40

20

Barvni video monitor s prikazovalnikom s tekočimi kristali (LCD), z enosmerno vhodno napetostjo 7 V ali več, vendar ne več kot 30 V, z diagonalo ekrana 33,2 cm ali manj, primeren za vgradnjo v blago iz poglavij od 84 do 90 in 94

0 %

1.1.2011-31.12.2013

ex 8529 90 65

55

Plošča za osvetlitev okolja z LED (Ambient light LED board), ki se vgradi v izdelke, uvrščene pod tarifno številko 8528 (1)

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 8529 90 65

65

Plošča tiskanega vezja za razdeljevanje napajalne napetosti in kontrolnih signalov neposredno do krmilnega vezja na stekleni plošči TFT modula LCD

0 %

1.1.2011-31.12.2015

(1)ex 8529 90 65

75

Moduli, ki obsegajo vsaj polprevodniške čipe za:

| — | proizvajanje krmilnih signalov za naslavljanje slikovnih točk |
| --- | --- |

—

proizvajanje krmilnih signalov za naslavljanje slikovnih točk

| — | ali krmiljenje naslovnih slikovnih točk |
| --- | --- |

—

ali krmiljenje naslovnih slikovnih točk

0 %

1.1.2011-31.12.2012

ex 8529 90 92

25

Moduli LCD brez naprave, ki omogoča ukaze z dotikom zaslona, sestavljeni samo iz:

| — | ene ali več steklenih ali plastičnih TFT celic, |
| --- | --- |

—

ene ali več steklenih ali plastičnih TFT celic,

| — | litega hladilnega telesa, |
| --- | --- |

—

litega hladilnega telesa,

| — | enote za osvetlitev ozadja, |
| --- | --- |

—

enote za osvetlitev ozadja,

| — | plošče tiskanega vezja z mikrokrmilnikom |
| --- | --- |

—

plošče tiskanega vezja z mikrokrmilnikom

| — | in vmesnika LVDS (Low Voltage Differential Signaling) |
| --- | --- |

—

in vmesnika LVDS (Low Voltage Differential Signaling)

za uporabo pri proizvodnji radijskih sprejemnikov za motorna vozila

(1)

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 8535 90 00

30

Polprevodniško stikalo v ohišju:

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 8536 50 80

83

| — | ki ga sestavljata čip tranzistorja IGBT in čip diode na eni ali več vodilnih ohišjih, |
| --- | --- |

—

ki ga sestavljata čip tranzistorja IGBT in čip diode na eni ali več vodilnih ohišjih,

| — | za napetost 600 V ali 1 200v |
| --- | --- |

—

za napetost 600 V ali 1 200v

(1)ex 8540 11 00

91

Barvna katodna cev z režasto masko, opremljena z elektronskim topom in odklonskim navitjem, z razmerjem med širino in višino zaslona 4:3 in diagonalo ne več kot 42 cm

0 %

1.1.2011-31.12.2011

(1)ex 8540 11 00

92

Barvna katodna cev s pravokotnim ukrivljenim zaslonom, opremljena z elektronskim topom in odklonskim navitjem ter z razmerjem med širino in višino zaslona 4:3 in diagonalo zaslona 68 cm (± 2 mm)

0 %

1.1.2011-31.12.2011

(1)ex 8540 11 00

93

Barvna katodna cev opremljena z elektronskimi topovi, nameščenimi eden poleg drugega (linijska tehnologija) z diagonalo zaslona 79 cm ali več

0 %

1.1.2011-31.12.2011

(1)ex 8540 11 00

94

Barvna katodna cev, opremljena z elektronskim topom in odklonskim navitjem, z razmerjem med širino in višino zaslona 4:3 in diagonalo zaslona več kot 72 cm

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 8540 11 00

95

Barvna katodna cev z razmerjem med širino in višino 16:9 in z diagonalo zaslona 39,8 cm(± 0,3 cm)

0 %

1.1.2011-31.12.2013

ex 8543 70 90

40

Visokofrekvenčni ojačevalnik, ki obsega enega ali več integriranih vezij in ločenih čipov kondenzatorja na kovinski prirobnici v ohišju

0 %

1.1.2011-31.12.2015

(1)ex 8544 42 90

10

Kabel za prenos podatkov z zmogljivostjo bitne hitrosti prenosa 600 Mbit/s ali več:

| — | z napetostjo 1,25 V (± 0,25 V), |
| --- | --- |

—

z napetostjo 1,25 V (± 0,25 V),

| — | s priključkom na eni ali obeh straneh, od katerih ima vsaj eden nožice z razmikom 0,5 mm, |
| --- | --- |

—

s priključkom na eni ali obeh straneh, od katerih ima vsaj eden nožice z razmikom 0,5 mm,

| — | z zunanjim zaščitnim ovojem, |
| --- | --- |

—

z zunanjim zaščitnim ovojem,

ki se uporablja samo za komunikacijo med zaslonom LCD ali PDP in elektronskimi vezji za obdelavo videa

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 8545 19 00

20

Ogljikove elektrode za uporabo v proizvodnji cink-ogljikovih baterij (1)

0 %

1.1.2011-31.12.2013

(1)ex 8547 10 00

10

Izolirni deli iz keramičnih materialov, ki vsebujejo 90 mas. % ali več aluminijevaga oksida, metalizirani, v obliki votlega cilindričnega telesa zunanjega premera 20 mm ali več, vendar ne več kot 250 mm, za izdelavo vakuumskih prekinjevalcev (1)

0 %

1.1.2011-31.12.2013

ex 9001 90 00

85

Plošča s svetlobnim vodilom, narejena iz poli(metilmetakrilata),

| — | rezana ali ne, |
| --- | --- |

—

rezana ali ne,

| — | tiskana ali ne, |
| --- | --- |

—

tiskana ali ne,

za uporabo v proizvodnji enot za osvetlitev ozadja za televizorje z ravnim zaslonom

(1)

0 %

1.1.2011-31.12.2015

(1)ex 9022 90 00

10

Plošče za rentgenske aparate (rentgenski ploski senzorji/rentgenski senzorji), sestavljene iz steklene plošče z matriko iz tankoplastnih tranzistorjev, prekrite s filmom iz amorfnega silicija, prevlečene s scintilacijsko plastjo iz cezijevega jodida in metaliziranim zaščitnim slojem, z aktivno površino 409,6 mm2 × 409,6 mm2 in velikostjo pike 200 μm2 × 200 μm2

0 %

1.1.2011-31.12.2013

ex 9405 40 39

30

Električna svetila, ki vsebujejo:

| — | plošče tiskanega vezja |
| --- | --- |

—

plošče tiskanega vezja

| — | in svetleče diode (LED), |
| --- | --- |

—

in svetleče diode (LED),

za proizvodnjo enot za osvetlitev ozadja za televizorje z ravnim zaslonom

(1)

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 9503 00 75

10

Plastični modelčki kabinske žičnice, z motorjem ali brez njega, za natis (1)

0 %

1.1.2011-31.12.2015

ex 9503 00 95

10

---

(1)  Opustitev, ki se nanaša na proizvod iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1255/96, katerega oznaka KN ali TARIC ali poimenovanje je spremenjeno s to uredbo.

---

PRILOGA II

Proizvodi iz člena 1(2)

| Oznaka KN | TARIC |
| --- | --- |
| ex 2805 30 90 | 10 |
| ex 2805 30 90 | 20 |
| ex 2825 50 00 | 10 |
| ex 2933 79 00 | 40 |
| (1)ex 3208 90 19 | 60 |
| (1)ex 3707 10 00 | 15 |
| (1)ex 3707 10 00 | 35 |
| (1)ex 3707 90 90 | 70 |
| (1)ex 3903 90 90 | 86 |
| (1)ex 3904 69 90 | 81 |
| (1)ex 3904 69 90 | 93 |
| (1)ex 3904 69 90 | 94 |
| (1)ex 3904 69 90 | 96 |
| (1)ex 3904 69 90 | 97 |
| (1)ex 3905 99 90 | 94 |
| ex 3908 90 00 | 20 |
| (1)ex 3919 10 80 | 21 |
| (1)ex 3919 10 80 | 50 |
| (1)ex 3919 10 80 | 65 |
| (1)ex 3919 90 00 | 21 |
| (1)ex 3919 90 00 | 35 |
| (1)ex 3919 90 00 | 37 |
| (1)ex 3919 90 00 | 41 |
| (1)ex 3919 90 00 | 57 |
| (1)ex 3920 10 89 | 25 |
| (1)ex 3920 20 29 | 92 |
| (1)ex 3920 61 00 | 20 |
| ex 3920 62 19 | 88 |
| (1)4106 31 10 | |
| (1)4106 32 90 | |
| (1)4106 40 90 | |
| (1)4106 92 00 | |
| (1)ex 5603 12 90 | 70 |
| (1)ex 5603 13 90 | 70 |
| (1)ex 5603 92 90 | 40 |
| (1)ex 5603 93 90 | 10 |
| (1)ex 6805 10 00 | 10 |
| (1)ex 6805 20 00 | 10 |
| (1)ex 6805 30 80 | 10 |
| (1)ex 6909 19 00 | 20 |
| (1)ex 6909 19 00 | 50 |
| (1)ex 6914 90 90 | 20 |
| (1)ex 6914 90 90 | 30 |
| (1)ex 7019 12 00 | 10 |
| (1)ex 7019 12 00 | 15 |
| (1)ex 7019 12 00 | 50 |
| (1)ex 7019 12 00 | 70 |
| (1)ex 7019 19 10 | 10 |
| (1)ex 7019 19 10 | 30 |
| (1)ex 7019 19 10 | 55 |
| (1)ex 7019 19 10 | 60 |
| (1)ex 7019 19 10 | 70 |
| (1)ex 7019 19 10 | 80 |
| (1)ex 7019 90 99 | 10 |
| (1)ex 7019 90 99 | 20 |
| (1)ex 7019 90 99 | 30 |
| (1)ex 7606 12 10 | 10 |
| (1)ex 7607 11 90 | 20 |
| (1)ex 7607 20 99 | 10 |
| (1)ex 8505 90 10 | 91 |
| (1)ex 8518 40 89 | 91 |
| (1)ex 8521 90 00 | 20 |
| (1)ex 8522 90 80 | 84 |
| ex 8525 80 19 | 30 |
| (1)ex 8528 59 90 | 20 |
| (1)ex 8529 90 65 | 75 |
| (1)ex 8540 11 11 | 95 |
| (1)ex 8540 11 15 | 20 |
| (1)ex 8540 11 19 | 91 |
| (1)ex 8540 11 19 | 93 |
| (1)ex 8540 11 91 | 31 |
| (1)ex 8544 42 90 | 10 |
| (1)ex 8545 19 90 | 20 |
| (1)ex 8547 10 10 | 10 |
| (1)ex 9022 90 90 | 10 |

Oznaka KN

TARIC

ex 2805 30 90

10

ex 2805 30 90

20

ex 2825 50 00

10

ex 2933 79 00

40

(1)ex 3208 90 19

60

(1)ex 3707 10 00

15

(1)ex 3707 10 00

35

(1)ex 3707 90 90

70

(1)ex 3903 90 90

86

(1)ex 3904 69 90

81

(1)ex 3904 69 90

93

(1)ex 3904 69 90

94

(1)ex 3904 69 90

96

(1)ex 3904 69 90

97

(1)ex 3905 99 90

94

ex 3908 90 00

20

(1)ex 3919 10 80

21

(1)ex 3919 10 80

50

(1)ex 3919 10 80

65

(1)ex 3919 90 00

21

(1)ex 3919 90 00

35

(1)ex 3919 90 00

37

(1)ex 3919 90 00

41

(1)ex 3919 90 00

57

(1)ex 3920 10 89

25

(1)ex 3920 20 29

92

(1)ex 3920 61 00

20

ex 3920 62 19

88

(1)4106 31 10

(1)4106 32 90

(1)4106 40 90

(1)4106 92 00

(1)ex 5603 12 90

70

(1)ex 5603 13 90

70

(1)ex 5603 92 90

40

(1)ex 5603 93 90

10

(1)ex 6805 10 00

10

(1)ex 6805 20 00

10

(1)ex 6805 30 80

10

(1)ex 6909 19 00

20

(1)ex 6909 19 00

50

(1)ex 6914 90 90

20

(1)ex 6914 90 90

30

(1)ex 7019 12 00

10

(1)ex 7019 12 00

15

(1)ex 7019 12 00

50

(1)ex 7019 12 00

70

(1)ex 7019 19 10

10

(1)ex 7019 19 10

30

(1)ex 7019 19 10

55

(1)ex 7019 19 10

60

(1)ex 7019 19 10

70

(1)ex 7019 19 10

80

(1)ex 7019 90 99

10

(1)ex 7019 90 99

20

(1)ex 7019 90 99

30

(1)ex 7606 12 10

10

(1)ex 7607 11 90

20

(1)ex 7607 20 99

10

(1)ex 8505 90 10

91

(1)ex 8518 40 89

91

(1)ex 8521 90 00

20

(1)ex 8522 90 80

84

ex 8525 80 19

30

(1)ex 8528 59 90

20

(1)ex 8529 90 65

75

(1)ex 8540 11 11

95

(1)ex 8540 11 15

20

(1)ex 8540 11 19

91

(1)ex 8540 11 19

93

(1)ex 8540 11 91

31

(1)ex 8544 42 90

10

(1)ex 8545 19 90

20

(1)ex 8547 10 10

10

(1)ex 9022 90 90

10

---

(1)  Opustitev, ki se nanaša na proizvod iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1255/96, katerega oznaka KN ali TARIC ali poimenovanje je spremenjeno s to uredbo.

---

| 31.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 347/27 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 347/27

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1266/2010

z dne 22. decembra 2010

o spremembi Direktive 2007/68/ES v zvezi z zahtevami o označevanju vin

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o približevanju zakonodaje držav članic o označevanju, predstavljanju in oglaševanju živil (1) ter zlasti člena 21 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Komisije 2007/68/ES (2) spreminja seznam iz Priloge IIIa k Direktivi 2000/13/ES, v katerem so naštete sestavine, ki jih je treba navesti na označbi živil, ker lahko pri občutljivih posameznikih povzročijo škodljive reakcije, navaja pa tudi seznam nekaterih izvedenih sestavin iz Priloge IIIa, za katere je bilo znanstveno ugotovljeno, da zanje ni verjetno, da bi v določenih okoliščinah povzročile škodljive reakcije in so zato izključene iz zahteve o označevanju. Poleg tega razveljavlja Direktivo Komisije 2005/26/ES z dne 21. marca 2005 o določitvi seznama živilskih sestavin in snovi, začasno izključenih iz Priloge IIIa Direktive 2000/13/ES (3). |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Komisije 2007/68/ES (2) spreminja seznam iz Priloge IIIa k Direktivi 2000/13/ES, v katerem so naštete sestavine, ki jih je treba navesti na označbi živil, ker lahko pri občutljivih posameznikih povzročijo škodljive reakcije, navaja pa tudi seznam nekaterih izvedenih sestavin iz Priloge IIIa, za katere je bilo znanstveno ugotovljeno, da zanje ni verjetno, da bi v določenih okoliščinah povzročile škodljive reakcije in so zato izključene iz zahteve o označevanju. Poleg tega razveljavlja Direktivo Komisije 2005/26/ES z dne 21. marca 2005 o določitvi seznama živilskih sestavin in snovi, začasno izključenih iz Priloge IIIa Direktive 2000/13/ES (3).

| (2) | Ker spremembe pravil o označevanju vplivajo na industrijo, zlasti na mala in srednja podjetja, ki potrebujejo prilagoditveno obdobje zaradi lažjega prehoda na nove zahteve o označevanju, Direktiva 2007/68/ES določa začasne ukrepe za lažjo uporabo novih pravil, tako da dopušča trženje živil, danih na trg ali označenih pred 31. majem 2009 v skladu z Direktivo 2005/26/ES, do porabe zalog. |
| --- | --- |

(2)

Ker spremembe pravil o označevanju vplivajo na industrijo, zlasti na mala in srednja podjetja, ki potrebujejo prilagoditveno obdobje zaradi lažjega prehoda na nove zahteve o označevanju, Direktiva 2007/68/ES določa začasne ukrepe za lažjo uporabo novih pravil, tako da dopušča trženje živil, danih na trg ali označenih pred 31. majem 2009 v skladu z Direktivo 2005/26/ES, do porabe zalog.

| (3) | Navedeno prehodno obdobje, ki je določeno z navedenimi začasnimi ukrepi, je bilo podaljšano do 31. decembra 2010 z Uredbo Komisije (ES) št. 415/2009 (4) za vina, kakor je bilo določeno v Prilogi IV k Uredbi Sveta (ES) št. 479/2008 (5). |
| --- | --- |

(3)

Navedeno prehodno obdobje, ki je določeno z navedenimi začasnimi ukrepi, je bilo podaljšano do 31. decembra 2010 z Uredbo Komisije (ES) št. 415/2009 (4) za vina, kakor je bilo določeno v Prilogi IV k Uredbi Sveta (ES) št. 479/2008 (5).

| (4) | Po razveljavitvi Uredbe (ES) št. 479/2008 so vina zdaj določena v Prilogi XIb k Uredbi Sveta (ES) št. 1234/2007 (6). Zato se je treba sklicevati na navedeno prilogo. |
| --- | --- |

(4)

Po razveljavitvi Uredbe (ES) št. 479/2008 so vina zdaj določena v Prilogi XIb k Uredbi Sveta (ES) št. 1234/2007 (6). Zato se je treba sklicevati na navedeno prilogo.

| (5) | V skladu s prvim pododstavkom člena 6(11) Direktive 2000/13/ES je treba seznam iz Priloge IIIa sistematično pregledati in po potrebi posodobiti na podlagi najnovejših znanstvenih ugotovitev. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s prvim pododstavkom člena 6(11) Direktive 2000/13/ES je treba seznam iz Priloge IIIa sistematično pregledati in po potrebi posodobiti na podlagi najnovejših znanstvenih ugotovitev.

| (6) | Vinski sektor je izvedel nove znanstvene študije o alergenosti kazeina in jajčnega albumina, pridobljenih iz mleka oziroma jajc, ki se v vinarstvu uporabljajo kot sredstvo za bistrenje. Vložnik je trdil, da navedene študije temeljijo na novih znanstvenih podatkih, ki kažejo, da ni verjetno, da bi vina, ki sta mu v skladu z dobro proizvodno prakso dodana kazein in jajčni albumin za bistrenje, pri posameznikih, alergičnih na mleko ali jajca, povzročila škodljive reakcije. |
| --- | --- |

(6)

Vinski sektor je izvedel nove znanstvene študije o alergenosti kazeina in jajčnega albumina, pridobljenih iz mleka oziroma jajc, ki se v vinarstvu uporabljajo kot sredstvo za bistrenje. Vložnik je trdil, da navedene študije temeljijo na novih znanstvenih podatkih, ki kažejo, da ni verjetno, da bi vina, ki sta mu v skladu z dobro proizvodno prakso dodana kazein in jajčni albumin za bistrenje, pri posameznikih, alergičnih na mleko ali jajca, povzročila škodljive reakcije.

| (7) | Mednarodna organizacija za trto in vino je 8. junija in 19. julija 2010 vložila zahtevek za izvzetje iz označevanja za kazein in jajčni albumin, ki se pri proizvodnji vina uporabljata kot tehnološki pripomoček (sredstvo za bistrenje). |
| --- | --- |

(7)

Mednarodna organizacija za trto in vino je 8. junija in 19. julija 2010 vložila zahtevek za izvzetje iz označevanja za kazein in jajčni albumin, ki se pri proizvodnji vina uporabljata kot tehnološki pripomoček (sredstvo za bistrenje).

| (8) | Komisija je 14. julija in 30. julija 2010 na EFSA vložila zahtevek za znanstvena mnenja o zgoraj navedenih snoveh. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 14. julija in 30. julija 2010 na EFSA vložila zahtevek za znanstvena mnenja o zgoraj navedenih snoveh.

| (9) | Da bi se gospodarski subjekti izognili nepotrebnemu bremenu zaradi sprememb pri pravilih o označevanju, se obvezna uporaba Direktive 2007/68/ES v vinskem sektorju odloži do prejema znanstvene ocene EFSA. |
| --- | --- |

(9)

Da bi se gospodarski subjekti izognili nepotrebnemu bremenu zaradi sprememb pri pravilih o označevanju, se obvezna uporaba Direktive 2007/68/ES v vinskem sektorju odloži do prejema znanstvene ocene EFSA.

| (10) | Zato se datum iz člena 3(3) Direktive 2007/68/ES, ki določa prehodno obdobje, nadomesti z datumom 30. junij 2012, da se vina, dana na trg ali označena pred navedenim datumom, tržijo do porabe zalog, če so v skladu s predhodno veljavnimi določbami, tj. določbami Direktive 2005/26/ES. |
| --- | --- |

(10)

Zato se datum iz člena 3(3) Direktive 2007/68/ES, ki določa prehodno obdobje, nadomesti z datumom 30. junij 2012, da se vina, dana na trg ali označena pred navedenim datumom, tržijo do porabe zalog, če so v skladu s predhodno veljavnimi določbami, tj. določbami Direktive 2005/26/ES.

| (11) | Direktivo 2007/68/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(11)

Direktivo 2007/68/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (12) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali, Evropski parlament in Svet pa jim nista nasprotovala – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali, Evropski parlament in Svet pa jim nista nasprotovala –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V členu 3 Direktive 2007/68/EC se tretji odstavek nadomesti z naslednjim:

„Države članice dovolijo, da se vina, kakor so opredeljena v Prilogi XIb k Uredbi (ES) št. 1234/2007, dana na trg ali označena pred 30. junijem 2012 in so v skladu z določbami Direktive 2005/26/ES, tržijo do porabe zalog.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. decembra 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 109, 6.5.2000, str. 29.

1

(2)  UL L 310, 28.11.2007, str. 11.

2

(3)  UL L 75, 22.3.2005, str. 33.

3

(4)  UL L 125, 21.5.2009, str. 52

4

(5)  UL L 148, 6.6.2008, str. 1

5

(6)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

6

---

SKLEPI

| 31.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 347/29 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 347/29

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 15. decembra 2009

o državni pomoči C 21/05 (ex PL 45/04) Poljske za družbo Poczta Polska v obliki nadomestila za obveznosti univerzalnih poštnih storitev

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9962)

(Besedilo v poljskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2010/815/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (1) in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (2), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Z elektronsko pošto z dne 30. aprila 2004 so poljski organi priglasili dve shemi pomoči v korist poljskega poštnega operaterja, javne družbe Poczta Polska (v nadaljnjem besedilu: PP) v skladu s „postopkom začasnega mehanizma“ iz Priloge IV(3) k Aktu o pristopu, ki je del Pogodbe o pristopu Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji. |
| --- | --- |

(1)

Z elektronsko pošto z dne 30. aprila 2004 so poljski organi priglasili dve shemi pomoči v korist poljskega poštnega operaterja, javne družbe Poczta Polska (v nadaljnjem besedilu: PP) v skladu s „postopkom začasnega mehanizma“ iz Priloge IV(3) k Aktu o pristopu, ki je del Pogodbe o pristopu Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji.

| (2) | Navedeni shemi pomoči sta bili evidentirani pod naslednjima številkama: PL 45/04: Nadomestilo družbi Poczta Polska za izvajanje univerzalnih poštnih storitev in PL 49/04: Pomoč družbi Poczta Polska za naložbo, ki je povezana z zagotavljanjem univerzalnih poštnih storitev. |
| --- | --- |

(2)

Navedeni shemi pomoči sta bili evidentirani pod naslednjima številkama: PL 45/04: Nadomestilo družbi Poczta Polska za izvajanje univerzalnih poštnih storitev in PL 49/04: Pomoč družbi Poczta Polska za naložbo, ki je povezana z zagotavljanjem univerzalnih poštnih storitev.

| (3) | Komisija je z dopisi z dne 26. julija 2004, 26. novembra 2004 in 7. februarja 2005 poljske organe pozvala, naj predložijo dodatne informacije. Poljski organi so predložili dodatne informacije z dopisi z dne 10. septembra 2004, 27. oktobra 2004, 3. decembra 2004 in 29. marca 2005. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je z dopisi z dne 26. julija 2004, 26. novembra 2004 in 7. februarja 2005 poljske organe pozvala, naj predložijo dodatne informacije. Poljski organi so predložili dodatne informacije z dopisi z dne 10. septembra 2004, 27. oktobra 2004, 3. decembra 2004 in 29. marca 2005.

| (4) | Srečanji med poljskimi organi in službami Komisije sta potekali 25. oktobra 2004 in 31. januarja 2005. Komisija je 20. junija 2005 od poljskih organov prejela dodatne informacije. |
| --- | --- |

(4)

Srečanji med poljskimi organi in službami Komisije sta potekali 25. oktobra 2004 in 31. januarja 2005. Komisija je 20. junija 2005 od poljskih organov prejela dodatne informacije.

| (5) | Z dopisom z dne 29. junija 2005 je Komisija obvestila Poljsko o svoji odločitvi, da sproži postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi s shemama pomoči. Obe shemi pomoči sta bili evidentirani pod naslednjima številkama: C 21/05: Nadomestilo družbi Poczta Polska za izvajanje univerzalnih poštnih storitev in C 22/05: Pomoč družbi Poczta Polska za naložbe, ki so povezane z zagotavljanjem univerzalnih poštnih storitev. |
| --- | --- |

(5)

Z dopisom z dne 29. junija 2005 je Komisija obvestila Poljsko o svoji odločitvi, da sproži postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi s shemama pomoči. Obe shemi pomoči sta bili evidentirani pod naslednjima številkama: C 21/05: Nadomestilo družbi Poczta Polska za izvajanje univerzalnih poštnih storitev in C 22/05: Pomoč družbi Poczta Polska za naložbe, ki so povezane z zagotavljanjem univerzalnih poštnih storitev.

| (6) | Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Komisija je zainteresirane strani pozvala k predložitvi pripomb. |
| --- | --- |

(6)

Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Komisija je zainteresirane strani pozvala k predložitvi pripomb.

| (7) | Komisija ni prejela nobenih pripomb drugih zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

(7)

Komisija ni prejela nobenih pripomb drugih zainteresiranih strani.

| (8) | Poljska je predložila svoje pripombe z dopisom z dne 9. avgusta 2005. Srečanje med poljskimi organi in Komisijo je potekalo 10. januarja 2006. Komisija je z dopisom z dne 24. januarja 2006 poljske organe pozvala, naj predložijo dodatne informacije. |
| --- | --- |

(8)

Poljska je predložila svoje pripombe z dopisom z dne 9. avgusta 2005. Srečanje med poljskimi organi in Komisijo je potekalo 10. januarja 2006. Komisija je z dopisom z dne 24. januarja 2006 poljske organe pozvala, naj predložijo dodatne informacije.

| (9) | Poljski organi so z dopisom z dne 10. februarja 2006 Komisijo obvestili o svoji nameri, da bodo umaknili priglasitev sheme pomoči C 22/05: Pomoč družbi Poczta Polska za naložbe, ki so povezane z zagotavljanjem univerzalnih poštnih storitev. Poljski organi so v odgovoru na poziv Komisije z dne 27. februarja 2006, naj predložijo pojasnilo v zvezi s tem, z dopisom z dne 13. marca 2006 obvestili, da ne bodo začeli izvajati projekta pomoči, ki ga zajema navedena priglasitev, in da so spremenili pravni okvir sheme, da bi odpravili možnost dodelitve pomoči za naložbe (4). |
| --- | --- |

(9)

Poljski organi so z dopisom z dne 10. februarja 2006 Komisijo obvestili o svoji nameri, da bodo umaknili priglasitev sheme pomoči C 22/05: Pomoč družbi Poczta Polska za naložbe, ki so povezane z zagotavljanjem univerzalnih poštnih storitev. Poljski organi so v odgovoru na poziv Komisije z dne 27. februarja 2006, naj predložijo pojasnilo v zvezi s tem, z dopisom z dne 13. marca 2006 obvestili, da ne bodo začeli izvajati projekta pomoči, ki ga zajema navedena priglasitev, in da so spremenili pravni okvir sheme, da bi odpravili možnost dodelitve pomoči za naložbe (4).

| (10) | Komisija je 27. aprila 2006 odločila, da bo končala postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES glede pomoči C 22/05: Pomoč družbi Poczta Polska za naložbe, ki so povezane z zagotavljanjem univerzalnih poštnih storitev, ker so ti postopki postali brezpredmetni (5), saj se pomoč nikoli ni izvajala. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je 27. aprila 2006 odločila, da bo končala postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES glede pomoči C 22/05: Pomoč družbi Poczta Polska za naložbe, ki so povezane z zagotavljanjem univerzalnih poštnih storitev, ker so ti postopki postali brezpredmetni (5), saj se pomoč nikoli ni izvajala.

| (11) | Poljski organi so z dopisom z dne 23. februarja 2006 Komisiji poslali dodatne informacije glede državne pomoči v zadevi C 21/05: Nadomestilo družbi Poczta Polska za izvajanje univerzalnih poštnih storitev. Vendar so navedli, da v letih 2004 in 2005 družbi Poczta Polska ni bilo odobreno nobeno nadomestilo iz državnih sredstev za izpolnjevanje obveznosti izvajanja poštnih storitev. Zadevna shema pomoči ni bila nikoli financirana ter se ni nikoli uporabljala v letih 2004 in 2005. |
| --- | --- |

(11)

Poljski organi so z dopisom z dne 23. februarja 2006 Komisiji poslali dodatne informacije glede državne pomoči v zadevi C 21/05: Nadomestilo družbi Poczta Polska za izvajanje univerzalnih poštnih storitev. Vendar so navedli, da v letih 2004 in 2005 družbi Poczta Polska ni bilo odobreno nobeno nadomestilo iz državnih sredstev za izpolnjevanje obveznosti izvajanja poštnih storitev. Zadevna shema pomoči ni bila nikoli financirana ter se ni nikoli uporabljala v letih 2004 in 2005.

| (12) | Komisija je 9. januarja 2007 odločila, da delno konča postopke iz člena 88(2) Pogodbe ES glede pomoči C 21/05: Pomoč družbi Poczta Polska za izvajanje univerzalnih poštnih storitev v letih 2004–2005, ker so postali brezpredmetni, saj se pomoč v letih 2004 in 2005 ni izvajala. Postopki iz člena 88(2) Pogodbe ES za obdobje od 1. januarja 2006 dalje ostajajo odprti (6). Komisija je z dopisom z dne 3. januarja 2007 pozvala poljske organe k predložitvi informacij v zvezi z zadevno shemo pomoči v obdobju, ki se začenja od leta 2006. Poljski organi so odgovorili z dopisom z dne 1. februarja 2007. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je 9. januarja 2007 odločila, da delno konča postopke iz člena 88(2) Pogodbe ES glede pomoči C 21/05: Pomoč družbi Poczta Polska za izvajanje univerzalnih poštnih storitev v letih 2004–2005, ker so postali brezpredmetni, saj se pomoč v letih 2004 in 2005 ni izvajala. Postopki iz člena 88(2) Pogodbe ES za obdobje od 1. januarja 2006 dalje ostajajo odprti (6). Komisija je z dopisom z dne 3. januarja 2007 pozvala poljske organe k predložitvi informacij v zvezi z zadevno shemo pomoči v obdobju, ki se začenja od leta 2006. Poljski organi so odgovorili z dopisom z dne 1. februarja 2007.

| (13) | Družba Poczta Polska je imela status javnega podjetja in je opravljala dejavnost na podlagi Zakona o javni družbi Poczta Polska z dne 30. julija 1997. V odločbi z dne 24. aprila 2007 v zvezi z državno pomočjo v zadevi št. E 12/05: Neomejeno državno jamstvo družbi Poczta Polska je Komisija sklenila, da dejstvo, da zaradi pravnega statusa ni mogoče dopustiti stečaja družbe Poczta Polska, družbi zagotavlja neomejeno jamstvo države (7). |
| --- | --- |

(13)

Družba Poczta Polska je imela status javnega podjetja in je opravljala dejavnost na podlagi Zakona o javni družbi Poczta Polska z dne 30. julija 1997. V odločbi z dne 24. aprila 2007 v zvezi z državno pomočjo v zadevi št. E 12/05: Neomejeno državno jamstvo družbi Poczta Polska je Komisija sklenila, da dejstvo, da zaradi pravnega statusa ni mogoče dopustiti stečaja družbe Poczta Polska, družbi zagotavlja neomejeno jamstvo države (7).

| (14) | V skladu z načrtom, ki ga je sprejel Ministrski svet 11. aprila 2006, bi moralo biti lastninsko preoblikovanje družbe Poczta Polska izvedeno v dveh fazah, tj. v fazah komercializacije in privatizacije. Poljska je 25. junija 2008 obvestila Komisijo, da je 25. aprila 2008 začel veljati novi zakon z dne 11. aprila 2008, ki spreminja zakon, na podlagi katerega za družbo Poczta Polska ne veljajo običajna pravila stečajnega postopka. Vendar na podlagi novega zakona Komisija ni dobila jasne predstave o pravnem sistemu, ki se uporablja v zvezi z družbo PP, ker se je zdelo, da se njen pravni status ni spremenil. |
| --- | --- |

(14)

V skladu z načrtom, ki ga je sprejel Ministrski svet 11. aprila 2006, bi moralo biti lastninsko preoblikovanje družbe Poczta Polska izvedeno v dveh fazah, tj. v fazah komercializacije in privatizacije. Poljska je 25. junija 2008 obvestila Komisijo, da je 25. aprila 2008 začel veljati novi zakon z dne 11. aprila 2008, ki spreminja zakon, na podlagi katerega za družbo Poczta Polska ne veljajo običajna pravila stečajnega postopka. Vendar na podlagi novega zakona Komisija ni dobila jasne predstave o pravnem sistemu, ki se uporablja v zvezi z družbo PP, ker se je zdelo, da se njen pravni status ni spremenil.

| (15) | Prva faza preoblikovanja je bila izvedena v skladu z Zakonom z dne 5. septembra 2008 o komercializaciji javne družbe Poczta Polska (8), zato je bila družba PP iz javnega podjetja preoblikovana v delniško družbo, v kateri je država 100-odstotni lastnik delnic. S tem je bil družbi PP odvzet pravni status, zaradi katerega ni bil mogoč njen stečaj. Neomejeno državno jamstvo za družbo PP je bilo tako odpravljeno, pri čemer za podjetje zdaj veljajo običajna pravila stečajnega postopka. |
| --- | --- |

(15)

Prva faza preoblikovanja je bila izvedena v skladu z Zakonom z dne 5. septembra 2008 o komercializaciji javne družbe Poczta Polska (8), zato je bila družba PP iz javnega podjetja preoblikovana v delniško družbo, v kateri je država 100-odstotni lastnik delnic. S tem je bil družbi PP odvzet pravni status, zaradi katerega ni bil mogoč njen stečaj. Neomejeno državno jamstvo za družbo PP je bilo tako odpravljeno, pri čemer za podjetje zdaj veljajo običajna pravila stečajnega postopka.

| (16) | Poljski organi in Komisija so se sestali 27. junija 2007, 20. julija 2007, 26. septembra 2007 in 25. julija 2008. |
| --- | --- |

(16)

Poljski organi in Komisija so se sestali 27. junija 2007, 20. julija 2007, 26. septembra 2007 in 25. julija 2008.

| (17) | Po teh srečanjih so poljski organi poslali dopolnilne informacije, ki jih je Komisija evidentirala 7. decembra 2007 (A/40109/a), 8. februarja 2008 (A/2536), 15. aprila 2008 (A/7047), 28. aprila 2008 (A/8137), 18. junija 2008 (A/13261), 7. novembra 2008 (A/23609), 6. januarja 2009 (A/191), 2. februarja 2009 (A/2483), 29. aprila 2009 (A/10409), 15. junija 2009 (A/14530), 4. septembra 2009 (A/19121), 14. septembra 2009 (A/19796), 25. septembra 2009 (A/20558), 1. oktobra 2009 (A/20997) in 2. novembra 2009 (A/23309). |
| --- | --- |

(17)

Po teh srečanjih so poljski organi poslali dopolnilne informacije, ki jih je Komisija evidentirala 7. decembra 2007 (A/40109/a), 8. februarja 2008 (A/2536), 15. aprila 2008 (A/7047), 28. aprila 2008 (A/8137), 18. junija 2008 (A/13261), 7. novembra 2008 (A/23609), 6. januarja 2009 (A/191), 2. februarja 2009 (A/2483), 29. aprila 2009 (A/10409), 15. junija 2009 (A/14530), 4. septembra 2009 (A/19121), 14. septembra 2009 (A/19796), 25. septembra 2009 (A/20558), 1. oktobra 2009 (A/20997) in 2. novembra 2009 (A/23309).

II.   PODROBEN OPIS UKREPA POMOČI

II.1   Upravičenec

| (18) | Družba Poczta Polska je javni poštni operater, ki je bil ustanovljen 1. januarja 1992 v skladu z Odlokom ministra za komunikacije z dne 4. decembra 1991 in je rezultat preoblikovanja državne organizacijske enote družbe Poczta Polska, Telegraf i Telefon v dve ločeni podjetji: Telekomunikacija Polska in družba Poczta Polska. |
| --- | --- |

(18)

Družba Poczta Polska je javni poštni operater, ki je bil ustanovljen 1. januarja 1992 v skladu z Odlokom ministra za komunikacije z dne 4. decembra 1991 in je rezultat preoblikovanja državne organizacijske enote družbe Poczta Polska, Telegraf i Telefon v dve ločeni podjetji: Telekomunikacija Polska in družba Poczta Polska.

| (19) | V skladu z Zakonom z dne 12. junija 2003 o poštnih storitvah (v nadaljnjem besedilu: Zakon o poštnih storitvah) (9) je bila družba Poczta Polska pooblaščena (10) za zagotavljanje univerzalnih poštnih storitev na celotnem ozemlju Republike Poljske. |
| --- | --- |

(19)

V skladu z Zakonom z dne 12. junija 2003 o poštnih storitvah (v nadaljnjem besedilu: Zakon o poštnih storitvah) (9) je bila družba Poczta Polska pooblaščena (10) za zagotavljanje univerzalnih poštnih storitev na celotnem ozemlju Republike Poljske.

| (20) | Z izvajanjem Strategije za razvoj družbe Poczta Polska v letih 2004–2006 se je družba Poczta Polska preoblikovala v krovno družbo. Zaradi teh sprememb spadajo v okvir skupine Poczta Polska, ki je last države, naslednje odvisne družbe:






  — | Bank Pocztowy S.A, ki je v 75-odstotni lasti družbe PP (v nadaljnjem besedilu: BP), |
| --- | --- | --- |

(20)

Z izvajanjem Strategije za razvoj družbe Poczta Polska v letih 2004–2006 se je družba Poczta Polska preoblikovala v krovno družbo. Zaradi teh sprememb spadajo v okvir skupine Poczta Polska, ki je last države, naslednje odvisne družbe:

—

Bank Pocztowy S.A, ki je v 75-odstotni lasti družbe PP (v nadaljnjem besedilu: BP),

| — | Pocztylion-Arka Powszechne Towarzystwo Emerytalne S.A., pokojninski sklad, ki je v 33-odstotni lasti družbe PP, |
| --- | --- |

—

Pocztylion-Arka Powszechne Towarzystwo Emerytalne S.A., pokojninski sklad, ki je v 33-odstotni lasti družbe PP,

| — | Pocztowa Agencja Usług Finansowych S.A., družba, ki opravlja finančne storitve in je v 60-odstotni lasti družbe PP (v nadaljnjem besedilu: PAUF), |
| --- | --- |

—

Pocztowa Agencja Usług Finansowych S.A., družba, ki opravlja finančne storitve in je v 60-odstotni lasti družbe PP (v nadaljnjem besedilu: PAUF),

| — | Post Media Serwis Sp. z o.o. (11), družba, ki je najprej izvajala storitev lizinga, zdaj pa je usmerjena na opravljanje promocijsko-reklamnih in založniških storitev ter je v celoti v lasti družbe PP, |
| --- | --- |

—

Post Media Serwis Sp. z o.o. (11), družba, ki je najprej izvajala storitev lizinga, zdaj pa je usmerjena na opravljanje promocijsko-reklamnih in založniških storitev ter je v celoti v lasti družbe PP,

| — | Postdata S.A. (ponudnik računalniških sistemov, v 51-odstotni lasti družbe PP), |
| --- | --- |

—

Postdata S.A. (ponudnik računalniških sistemov, v 51-odstotni lasti družbe PP),

| — | Pocztowe Towarzystwo Ubezpieczeń Wzajemnych, družba za vzajemno zavarovanje, ki je v celoti v lasti družbe PP (v nadaljnjem besedilu: PTUW). |
| --- | --- |

—

Pocztowe Towarzystwo Ubezpieczeń Wzajemnych, družba za vzajemno zavarovanje, ki je v celoti v lasti družbe PP (v nadaljnjem besedilu: PTUW).

| (21) | Leta 2007 je družba Poczta Polska opravljala svoje storitve prek 8 692 poštnih uradov, od katerih jih je bilo 53 % na podeželskih območjih, 47 % pa na mestnih območjih. Družba PP je največji delodajalec na Poljskem: leta 2006 je družba zaposlovala več kot 95 000 uslužbencev. |
| --- | --- |

(21)

Leta 2007 je družba Poczta Polska opravljala svoje storitve prek 8 692 poštnih uradov, od katerih jih je bilo 53 % na podeželskih območjih, 47 % pa na mestnih območjih. Družba PP je največji delodajalec na Poljskem: leta 2006 je družba zaposlovala več kot 95 000 uslužbencev.

| (22) | Družba PP deluje predvsem v poštnem sektorju. Poleg univerzalnih poštnih storitev (rezerviranih in nerezerviranih) družba opravlja tudi neuniverzalne storitve, kot so ekspresna dostava, filatelija in distribucija časopisov in revij ter storitve neposrednega trženja. |
| --- | --- |

(22)

Družba PP deluje predvsem v poštnem sektorju. Poleg univerzalnih poštnih storitev (rezerviranih in nerezerviranih) družba opravlja tudi neuniverzalne storitve, kot so ekspresna dostava, filatelija in distribucija časopisov in revij ter storitve neposrednega trženja.

| (23) | Zaradi nadaljevanja trenda upadanja količine javnih poštnih storitev zlasti na podeželskih območjih, družba Poczta Polska že več let razvija finančne storitve in druge komercialne dejavnosti ter sodeluje z nekaterimi finančnimi podjetji in zavarovalnicami, da bi čim bolj izkoristila infrastrukturo in človeške vire, hkrati pa izpolnila obvezne zahteve v zvezi z dostopnostjo. Nekatere storitve v okviru komercialne dejavnosti, ki ustvarjajo izgubo, se zdaj odpravljajo v okviru sanacijskega programa, ki se je začel izvajati konec leta 2008. Poleg tega namerava družba Poczta Polska v bližnji prihodnosti povečati število in obseg storitev, ki jih izvajajo Bank Pocztowy, PAUF in PTUW, kar naj bi po pričakovanjih Poljske skupaj s procesom ponovnega pogajanja o transfernih cenah, ki poteka zdaj, skupini družbe PP v nekaj letih zagotovilo zadosten donos iz dejavnosti, ki se izvaja v imenu teh odvisnih družb. |
| --- | --- |

(23)

Zaradi nadaljevanja trenda upadanja količine javnih poštnih storitev zlasti na podeželskih območjih, družba Poczta Polska že več let razvija finančne storitve in druge komercialne dejavnosti ter sodeluje z nekaterimi finančnimi podjetji in zavarovalnicami, da bi čim bolj izkoristila infrastrukturo in človeške vire, hkrati pa izpolnila obvezne zahteve v zvezi z dostopnostjo. Nekatere storitve v okviru komercialne dejavnosti, ki ustvarjajo izgubo, se zdaj odpravljajo v okviru sanacijskega programa, ki se je začel izvajati konec leta 2008. Poleg tega namerava družba Poczta Polska v bližnji prihodnosti povečati število in obseg storitev, ki jih izvajajo Bank Pocztowy, PAUF in PTUW, kar naj bi po pričakovanjih Poljske skupaj s procesom ponovnega pogajanja o transfernih cenah, ki poteka zdaj, skupini družbe PP v nekaj letih zagotovilo zadosten donos iz dejavnosti, ki se izvaja v imenu teh odvisnih družb.

| (24) | Finančna dejavnost družbe PP zajema prodajo proizvodov, ki so v lasti banke Bank Pocztowy (odvisna družba PP in banke PKO BP), tj. posojil, računov in vezav depozitov, storitev lizinga (prek odvisne družbe PP Post Media Serwis), različnih finančnih storitev, vključno z denarnimi nakazili na bančne račune, dostavo gotovine na naslovnikov dom v obliki poštne nakaznice za izplačilo gotovine, pobiranjem naročnine za radio in televizijo ter izplačili bančnih čekov, ki so jih izdale različne banke, in gotovinskih kreditov. Družba PP posluje tudi na zavarovalniškem trgu, na katerem distribuira zavarovalniške in finančne proizvode podjetij, ki imajo kapitalske povezave z družbo Poczta Polska, tj. PAUF, OFE Pocztylion in TUW Pocztowe (12). Družba PP upravlja tudi pokojninski sklad, ki se imenuje Pocztylion – Arka PTE S.A. |
| --- | --- |

(24)

Finančna dejavnost družbe PP zajema prodajo proizvodov, ki so v lasti banke Bank Pocztowy (odvisna družba PP in banke PKO BP), tj. posojil, računov in vezav depozitov, storitev lizinga (prek odvisne družbe PP Post Media Serwis), različnih finančnih storitev, vključno z denarnimi nakazili na bančne račune, dostavo gotovine na naslovnikov dom v obliki poštne nakaznice za izplačilo gotovine, pobiranjem naročnine za radio in televizijo ter izplačili bančnih čekov, ki so jih izdale različne banke, in gotovinskih kreditov. Družba PP posluje tudi na zavarovalniškem trgu, na katerem distribuira zavarovalniške in finančne proizvode podjetij, ki imajo kapitalske povezave z družbo Poczta Polska, tj. PAUF, OFE Pocztylion in TUW Pocztowe (12). Družba PP upravlja tudi pokojninski sklad, ki se imenuje Pocztylion – Arka PTE S.A.

| (25) | Poleg tega družba PP opravlja tudi storitve IT prek svoje odvisne družbe PostData ter storitve elektronskega trgovanja. |
| --- | --- |

(25)

Poleg tega družba PP opravlja tudi storitve IT prek svoje odvisne družbe PostData ter storitve elektronskega trgovanja.

| (26) | Z vidika organizacije sestavljajo družbo PP (13):






  — | štiri poslovne enote (profitni centri): center za poštne storitve, center za koncesijske storitve, logistični center in center za poštno omrežje, |
| --- | --- | --- |

(26)

Z vidika organizacije sestavljajo družbo PP (13):

—

štiri poslovne enote (profitni centri): center za poštne storitve, center za koncesijske storitve, logistični center in center za poštno omrežje,

| — | pet podpornih enot: center za IKT, infrastrukturni center, center za finančne storitve, center za upravljanje varnosti in računovodski center, |
| --- | --- |

—

pet podpornih enot: center za IKT, infrastrukturni center, center za finančne storitve, center za upravljanje varnosti in računovodski center,

| — | generalni direktorat družbe Poczta Polska. |
| --- | --- |

—

generalni direktorat družbe Poczta Polska.

Image

| (27) | V finančnem letu 2006 je imela družba Poczta Polska promet v znesku 6 289 milijonov PLN (14), dobiček iz poslovanja v znesku 146 milijonov PLN in neto dobiček v znesku 124 milijonov PLN. Vrednost lastnega kapitala je 31. decembra 2006 znašala 1 573 milijonov PLN, obveznosti in rezervacije za obveznosti so znašale 2 597 milijonov PLN, od česar so kratkoročne obveznosti znašale 1 525 milijonov PLN. |
| --- | --- |

(27)

V finančnem letu 2006 je imela družba Poczta Polska promet v znesku 6 289 milijonov PLN (14), dobiček iz poslovanja v znesku 146 milijonov PLN in neto dobiček v znesku 124 milijonov PLN. Vrednost lastnega kapitala je 31. decembra 2006 znašala 1 573 milijonov PLN, obveznosti in rezervacije za obveznosti so znašale 2 597 milijonov PLN, od česar so kratkoročne obveznosti znašale 1 525 milijonov PLN.

| (28) | Družba Poczta Polska opravlja storitve v okviru treh vrst dejavnosti:






  — | osnovne dejavnosti (univerzalne poštne storitve, pogodbene storitve in trgovske storitve), |
| --- | --- | --- |

(28)

Družba Poczta Polska opravlja storitve v okviru treh vrst dejavnosti:

—

osnovne dejavnosti (univerzalne poštne storitve, pogodbene storitve in trgovske storitve),

| — | pomožne dejavnosti (pomožna dejavnost, ki se izvaja predvsem za interne potrebe družbe PP (15) za podporo osnovni dejavnosti, prodaji in upravljanju, npr. prevozne storitve, varovanje premoženja in osebja, ki skrbi za prevoz in shranjevanje gotovine), |
| --- | --- |

—

pomožne dejavnosti (pomožna dejavnost, ki se izvaja predvsem za interne potrebe družbe PP (15) za podporo osnovni dejavnosti, prodaji in upravljanju, npr. prevozne storitve, varovanje premoženja in osebja, ki skrbi za prevoz in shranjevanje gotovine),

| — | socialne dejavnosti (opravljanje storitev za uslužbence, npr. na področju stanovanjskih potreb, prehrane, zdravstvenega varstva in izobraževanja (16). |
| --- | --- |

—

socialne dejavnosti (opravljanje storitev za uslužbence, npr. na področju stanovanjskih potreb, prehrane, zdravstvenega varstva in izobraževanja (16).

| (29) | Leta 2006 je bilo 99 % prometa družbe PP ustvarjenega na podlagi osnovnih dejavnosti, ki zajemajo: (i) univerzalne poštne storitve (rezervirane in nerezervirane), (ii) pogodbene storitve (zlasti druge poštne storitve, ki ne spadajo na področje univerzalnih poštnih storitev, finančne storitve, kot so gotovinska vplačila na bančne račune, upravljanje posojil in depozitov banke Bank Pocztowy, upravljanje naročnine za radio in televizijo ter zavarovalniško posredovanje) in (iii) trgovske storitve (zlasti prodaja blaga, filatelija, prodaja knjig po pošti, trgovanje s tujimi valutami ipd.). |
| --- | --- |

(29)

Leta 2006 je bilo 99 % prometa družbe PP ustvarjenega na podlagi osnovnih dejavnosti, ki zajemajo: (i) univerzalne poštne storitve (rezervirane in nerezervirane), (ii) pogodbene storitve (zlasti druge poštne storitve, ki ne spadajo na področje univerzalnih poštnih storitev, finančne storitve, kot so gotovinska vplačila na bančne račune, upravljanje posojil in depozitov banke Bank Pocztowy, upravljanje naročnine za radio in televizijo ter zavarovalniško posredovanje) in (iii) trgovske storitve (zlasti prodaja blaga, filatelija, prodaja knjig po pošti, trgovanje s tujimi valutami ipd.).

II.2   Pooblastitev družbe Poczta Polska za zagotavljanje univerzalnih poštnih storitev

| (30) | Na podlagi člena 46(2) Zakona o poštnih storitvah z dne 12. julija 2003 (17) je bila družba PP pooblaščena za zagotavljanje univerzalnih poštnih storitev na ozemlju Republike Poljske. |
| --- | --- |

(30)

Na podlagi člena 46(2) Zakona o poštnih storitvah z dne 12. julija 2003 (17) je bila družba PP pooblaščena za zagotavljanje univerzalnih poštnih storitev na ozemlju Republike Poljske.

| (31) | Člen 3(25) Zakona o poštnih storitvah kot univerzalne poštne storitve opredeljuje storitve, ki temeljijo na:






  — | sprejemanju, prevažanju in dostavi:






  — | pisemskih pošiljk do 2 000 g, vključno s priporočenimi pošiljkami in vrednostnimi pošiljkami, |
| --- | --- | --- | --- |

(31)

Člen 3(25) Zakona o poštnih storitvah kot univerzalne poštne storitve opredeljuje storitve, ki temeljijo na:

—

sprejemanju, prevažanju in dostavi:

—

pisemskih pošiljk do 2 000 g, vključno s priporočenimi pošiljkami in vrednostnimi pošiljkami,

| — | poštnih paketov do 10 000 g, vključno z vrednostnimi paketi, |
| --- | --- |

—

poštnih paketov do 10 000 g, vključno z vrednostnimi paketi,

| — | pošiljk za slepe in slabovidne, |
| --- | --- |

—

pošiljk za slepe in slabovidne,

| — | dostavi poštnih paketov do 20 000 g, poslanih iz tujine, |
| --- | --- |

—

dostavi poštnih paketov do 20 000 g, poslanih iz tujine,

| — | izplačevanju poštnih nakaznic, |
| --- | --- |

—

izplačevanju poštnih nakaznic,

in ki se opravljajo v domačem in mednarodnem prometu na ozemlju Republike Poljske enotno, v primerljivih pogojih in po dostopnih cenah, tako da se ohrani kakovost, določena z zakonom, in zagotovi, da se zbirni poštni nabiralnik izprazni vsaj enkrat na dan, da se pošiljke dostavljajo vsaj vsak delovni dan in ne manjkrat kot pet dni na teden.

| (32) | Pogoje opravljanja univerzalnih poštnih storitev določa Odlok ministra za infrastrukturo z dne 9. januarja 2004 o pogojih opravljanja univerzalnih poštnih storitev (18). |
| --- | --- |

(32)

Pogoje opravljanja univerzalnih poštnih storitev določa Odlok ministra za infrastrukturo z dne 9. januarja 2004 o pogojih opravljanja univerzalnih poštnih storitev (18).

| (33) | Pravočasnost dostave pošiljk je opredeljena na naslednji način:
  —   pisemske pošiljke najhitrejše kategorije: D + 1 82 %, D + 2 90 %, D + 3 94 %,
  —   pisemske pošiljke, ki niso pisemske pošiljke najhitrejše kategorije: D + 3 85 %, D + 5 97 %,
  —   poštni paketi najhitrejše kategorije: D + 1 80 %,
  —   poštni paketi, ki niso poštni paketi najhitrejše kategorije: D + 3 90 %. |
| --- | --- |

(33)

Pravočasnost dostave pošiljk je opredeljena na naslednji način:

—   pisemske pošiljke najhitrejše kategorije: D + 1 82 %, D + 2 90 %, D + 3 94 %,

—   pisemske pošiljke, ki niso pisemske pošiljke najhitrejše kategorije: D + 3 85 %, D + 5 97 %,

—   poštni paketi najhitrejše kategorije: D + 1 80 %,

—   poštni paketi, ki niso poštni paketi najhitrejše kategorije: D + 3 90 %.

| (34) | Posamezni operaterjev poštni urad mora pokrivati:






  — | mestno območje s 7 000 prebivalci, |
| --- | --- | --- |

(34)

Posamezni operaterjev poštni urad mora pokrivati:

—

mestno območje s 7 000 prebivalci,

| — | podeželsko območje s površino 65 km2. |
| --- | --- |

—

podeželsko območje s površino 65 km2.

| (35) | Poleg tega mora v vsaki občini, ki ima več kot 2 500 prebivalcev, delovati vsaj en poštni urad. Če ima občina manj kot 2 500 prebivalcev, lahko to občino pokriva operaterjev urad, ki je na območju sosednje občine, ali mobilni poštni urad, kadar opravlja bolj kakovostno storitev ali pridobi predhodno soglasje lokalnih organov. Operaterjevi poštni uradi morajo biti odprti vsaj pet dni na teden. |
| --- | --- |

(35)

Poleg tega mora v vsaki občini, ki ima več kot 2 500 prebivalcev, delovati vsaj en poštni urad. Če ima občina manj kot 2 500 prebivalcev, lahko to občino pokriva operaterjev urad, ki je na območju sosednje občine, ali mobilni poštni urad, kadar opravlja bolj kakovostno storitev ali pridobi predhodno soglasje lokalnih organov. Operaterjevi poštni uradi morajo biti odprti vsaj pet dni na teden.

| (36) | Člen 47 Zakona o poštnih storitvah opredeljuje storitve, ki so rezervirane za družbo Poczta Polska. Te storitve zajemajo:






  — | sprejemanje, prevažanje in dostavo v domačem prometu:






  — | pošiljk korespondence (zdaj s težo, ki ne presega 50 gramov), |
| --- | --- | --- | --- |

(36)

Člen 47 Zakona o poštnih storitvah opredeljuje storitve, ki so rezervirane za družbo Poczta Polska. Te storitve zajemajo:

—

sprejemanje, prevažanje in dostavo v domačem prometu:

—

pošiljk korespondence (zdaj s težo, ki ne presega 50 gramov),

| — | reklamne pošiljke (zdaj s težo, ki ne presega 50 gramov), |
| --- | --- |

—

reklamne pošiljke (zdaj s težo, ki ne presega 50 gramov),

| — | drugih pošiljk, ki se razlikujejo od navedenih in ki so oddane tako, da ni mogoče preveriti njihove vsebine (zdaj s težo, ki ne presega 50 gramov), |
| --- | --- |

—

drugih pošiljk, ki se razlikujejo od navedenih in ki so oddane tako, da ni mogoče preveriti njihove vsebine (zdaj s težo, ki ne presega 50 gramov),

| — | sprejemanje, prevažanje in dostavo pošiljk v mednarodnem prometu (zdaj s težo, ki ne presega 50 gramov). |
| --- | --- |

—

sprejemanje, prevažanje in dostavo pošiljk v mednarodnem prometu (zdaj s težo, ki ne presega 50 gramov).

| (37) | V skladu s členom 50 Zakona o poštnih storitvah mora biti poštnina za opravljanje univerzalnih poštnih storitev, določena ob upoštevanju stroškov njihovega opravljanja, enotna na celotnem ozemlju države, pregledna in nediskriminacijska. |
| --- | --- |

(37)

V skladu s členom 50 Zakona o poštnih storitvah mora biti poštnina za opravljanje univerzalnih poštnih storitev, določena ob upoštevanju stroškov njihovega opravljanja, enotna na celotnem ozemlju države, pregledna in nediskriminacijska.

| (38) | Poleg tega isti zakon izrecno prepoveduje subvencioniranje univerzalnih poštnih storitev, ki niso rezervirane s prihodki iz rezerviranih storitev. |
| --- | --- |

(38)

Poleg tega isti zakon izrecno prepoveduje subvencioniranje univerzalnih poštnih storitev, ki niso rezervirane s prihodki iz rezerviranih storitev.

| (39) | V skladu s členom 12 Zakona z dne 30. julija 1997 o javni družbi Poczta Polska mora družba Poczta Polska poslovati na podlagi lastnih načrtov, v skladu z načelom stroškovne in ekonomske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(39)

V skladu s členom 12 Zakona z dne 30. julija 1997 o javni družbi Poczta Polska mora družba Poczta Polska poslovati na podlagi lastnih načrtov, v skladu z načelom stroškovne in ekonomske učinkovitosti.

| (40) | Na podlagi Direktive 2008/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o spremembi Direktive 97/67/ES glede popolnega oblikovanja notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti namerava Poljska odpraviti pravni monopol na poštne storitve najpozneje do 31. decembra 2012. |
| --- | --- |

(40)

Na podlagi Direktive 2008/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o spremembi Direktive 97/67/ES glede popolnega oblikovanja notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti namerava Poljska odpraviti pravni monopol na poštne storitve najpozneje do 31. decembra 2012.

II.3   Ukrep, ki se ocenjuje

| (41) | Na podlagi člena 17 Zakona z dne 30. julija 1997 o javni družbi Poczta Polska (19), na podlagi Zakona o poštnih storitvah in Odloka ministra za infrastrukturo z dne 9. januarja 2004 o pogojih opravljanja univerzalnih poštnih storitev ter Odloka ministra za finance z dne 24. decembra 2003 o načinu razporejanja stroškov operaterja, ki opravlja univerzalne poštne storitve, nameravajo poljski organi družbi Poczta Polska dodeliti sredstva kot nadomestilo za morebitne izgube, ki so nastale zaradi zagotavljanja univerzalnih poštnih storitev. |
| --- | --- |

(41)

Na podlagi člena 17 Zakona z dne 30. julija 1997 o javni družbi Poczta Polska (19), na podlagi Zakona o poštnih storitvah in Odloka ministra za infrastrukturo z dne 9. januarja 2004 o pogojih opravljanja univerzalnih poštnih storitev ter Odloka ministra za finance z dne 24. decembra 2003 o načinu razporejanja stroškov operaterja, ki opravlja univerzalne poštne storitve, nameravajo poljski organi družbi Poczta Polska dodeliti sredstva kot nadomestilo za morebitne izgube, ki so nastale zaradi zagotavljanja univerzalnih poštnih storitev.

| (42) | Ta sredstva bodo odobrena naknadno na podlagi morebitnih evidentiranih izgub v nekem finančnem letu, če bo do njih prišlo. Znesek odobrenih sredstev bo omejen na znesek dosežene izgube. |
| --- | --- |

(42)

Ta sredstva bodo odobrena naknadno na podlagi morebitnih evidentiranih izgub v nekem finančnem letu, če bo do njih prišlo. Znesek odobrenih sredstev bo omejen na znesek dosežene izgube.

| (43) | Komisija je izvedla podrobno oceno sheme, katere cilj je ugotoviti, ali ukrep izpolnjuje pogoje združljivosti, določene v Okviru Skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve. V oceni si je Komisija prizadevala pridobiti predvsem zadostno zagotovilo, da država ne bo dodelila prekomernih nadomestil za dodatne neto stroške (20), ki jih bo imela družba Poczta Polska zaradi izpolnjevanja obveznosti univerzalnih javnih storitev. |
| --- | --- |

(43)

Komisija je izvedla podrobno oceno sheme, katere cilj je ugotoviti, ali ukrep izpolnjuje pogoje združljivosti, določene v Okviru Skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve. V oceni si je Komisija prizadevala pridobiti predvsem zadostno zagotovilo, da država ne bo dodelila prekomernih nadomestil za dodatne neto stroške (20), ki jih bo imela družba Poczta Polska zaradi izpolnjevanja obveznosti univerzalnih javnih storitev.

III.   PRIPOMBE DRUGIH ZAINTERESIRANIH STRANI

| (44) | Komisija ni prejela nobenih pripomb drugih zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

(44)

Komisija ni prejela nobenih pripomb drugih zainteresiranih strani.

IV.   PRIPOMBE POLJSKE

| (45) | Poljska je predložila svoje pripombe med postopkom preiskave (glej uvodno izjavo 17). |
| --- | --- |

(45)

Poljska je predložila svoje pripombe med postopkom preiskave (glej uvodno izjavo 17).

IV.1   Prestavljene informacije

| (46) | Poljska je predložila informacije o organizacijski strukturi in dejavnostih družbe PP, relevantnih trgih, na katerih posluje družba (glej oddelek II.1), veljavni zakonodaji, ustreznih računovodskih načelih in metodah, različnih ustreznih podatkih in poročilih nacionalnega regulativnega organa v zvezi s skladnostjo sistema stroškovnega računovodstva s členom 52 Zakona o poštnih storitvah in Odlokom ministra za finance z dne 24. decembra 2003 (v nadaljnjem besedilu: Odlok). |
| --- | --- |

(46)

Poljska je predložila informacije o organizacijski strukturi in dejavnostih družbe PP, relevantnih trgih, na katerih posluje družba (glej oddelek II.1), veljavni zakonodaji, ustreznih računovodskih načelih in metodah, različnih ustreznih podatkih in poročilih nacionalnega regulativnega organa v zvezi s skladnostjo sistema stroškovnega računovodstva s členom 52 Zakona o poštnih storitvah in Odlokom ministra za finance z dne 24. decembra 2003 (v nadaljnjem besedilu: Odlok).

| (47) | Poljska je Komisiji omogočila predvsem vpogled v veljavno zakonodajo, na primer v Zakon z dne 30. julija 1997 o javni družbi Poczta Polska, Zakon o poštnih storitvah z dne 12. julija 2003 s poznejšimi spremembami, Odlok ministra za finance z dne 24. decembra 2003 in Zakon z dne 5. septembra 2008 o komercializaciji javne družbe Poczta Polska. |
| --- | --- |

(47)

Poljska je Komisiji omogočila predvsem vpogled v veljavno zakonodajo, na primer v Zakon z dne 30. julija 1997 o javni družbi Poczta Polska, Zakon o poštnih storitvah z dne 12. julija 2003 s poznejšimi spremembami, Odlok ministra za finance z dne 24. decembra 2003 in Zakon z dne 5. septembra 2008 o komercializaciji javne družbe Poczta Polska.

| (48) | Poljska je predložila podrobne informacije o načelih ločenega knjigovodstva in metodah razporejanja stroškov, ki jih je poštni operater sprejel za določitev stroškov (21) univerzalnih poštnih storitev. |
| --- | --- |

(48)

Poljska je predložila podrobne informacije o načelih ločenega knjigovodstva in metodah razporejanja stroškov, ki jih je poštni operater sprejel za določitev stroškov (21) univerzalnih poštnih storitev.

| (49) | Poljska je predložila podatke o različnih kategorijah stroškov in prihodkov, izide glede na področje dejavnosti (22), podrobne izide za posamezne storitve, finančna poročila in druge finančne podatke. |
| --- | --- |

(49)

Poljska je predložila podatke o različnih kategorijah stroškov in prihodkov, izide glede na področje dejavnosti (22), podrobne izide za posamezne storitve, finančna poročila in druge finančne podatke.

| (50) | Komisiji je bil omogočen vpogled v vsa dotedanja poročila (23), ki jih je vsako leto objavil nacionalni regulativni organ. |
| --- | --- |

(50)

Komisiji je bil omogočen vpogled v vsa dotedanja poročila (23), ki jih je vsako leto objavil nacionalni regulativni organ.

IV.2   Računovodski sistem družbe PP

| (51) | Poljski organi so navedli, da notranji računovodski sistem družbe PP deluje na podlagi dosledno uporabljanih in objektivno utemeljenih načel stroškovnega računovodstva v skladu z določbami Zakona o poštnih storitvah, ki je v poljsko zakonodajo prenesel člen 14(2) Direktive 97/67/ES v zvezi z uvedbo obveznosti vodenja ločenih računovodskih evidenc v notranjih računovodskih sistemih operaterjev, ki zagotavljajo univerzalne storitve. |
| --- | --- |

(51)

Poljski organi so navedli, da notranji računovodski sistem družbe PP deluje na podlagi dosledno uporabljanih in objektivno utemeljenih načel stroškovnega računovodstva v skladu z določbami Zakona o poštnih storitvah, ki je v poljsko zakonodajo prenesel člen 14(2) Direktive 97/67/ES v zvezi z uvedbo obveznosti vodenja ločenih računovodskih evidenc v notranjih računovodskih sistemih operaterjev, ki zagotavljajo univerzalne storitve.

| (52) | V skladu s členom 52(1) (24) in členom 52(2) (25) Zakona o poštnih storitvah mora družba PP voditi računovodske knjige tako, da (i) omogoča ločen izračun stroškov za vsako od storitev z rezerviranega področja in skupaj za nerezervirane storitve (univerzalne storitve in storitve, ki niso univerzalne storitve) ter da (ii) omogoča izračun stroškov na enoto. V skladu Zakonom o poštnih storitvah je minister za finance 24. decembra 2003 izdal Odlok o načinu razporejanja stroškov operaterja, ki zagotavlja univerzalne poštne storitve (26). S tem odlokom (27), ki je začel veljati 1. januarja 2004, se izvaja člen 14(3) Direktive 97/67/ES. |
| --- | --- |

(52)

V skladu s členom 52(1) (24) in členom 52(2) (25) Zakona o poštnih storitvah mora družba PP voditi računovodske knjige tako, da (i) omogoča ločen izračun stroškov za vsako od storitev z rezerviranega področja in skupaj za nerezervirane storitve (univerzalne storitve in storitve, ki niso univerzalne storitve) ter da (ii) omogoča izračun stroškov na enoto. V skladu Zakonom o poštnih storitvah je minister za finance 24. decembra 2003 izdal Odlok o načinu razporejanja stroškov operaterja, ki zagotavlja univerzalne poštne storitve (26). S tem odlokom (27), ki je začel veljati 1. januarja 2004, se izvaja člen 14(3) Direktive 97/67/ES.

| (53) | Družba Poczta Polska deli svoj integrirani računovodski sistem na tri glavne kategorije:






  (a) | finančno-računovodski sistem – izdatki in prihodki so evidentirani glede na vrsto; |
| --- | --- | --- |

(53)

Družba Poczta Polska deli svoj integrirani računovodski sistem na tri glavne kategorije:

(a)

finančno-računovodski sistem – izdatki in prihodki so evidentirani glede na vrsto;

| (b) | analitični računovodski sistem – stroški so dodeljeni organizacijskim enotam družbe PP glede na stroškovne centre; |
| --- | --- |

(b)

analitični računovodski sistem – stroški so dodeljeni organizacijskim enotam družbe PP glede na stroškovne centre;

| (c) | sistem neposrednega ali posrednega razporejanja stroškov na proizvode. |
| --- | --- |

(c)

sistem neposrednega ali posrednega razporejanja stroškov na proizvode.

IV.2.1   Sistem razporejanja stroškov

| (54) | V okviru finančno-računovodskega sistema (a) so izdatki evidentirani glede na vrsto (28). |
| --- | --- |

(54)

V okviru finančno-računovodskega sistema (a) so izdatki evidentirani glede na vrsto (28).

| (55) | V okviru analitičnega računovodstva (b) računovodska evidenca stroškov in prihodkov zajema:






  — | centre odgovornosti – tj. organizacijske enote, odgovorne za opravljanje storitev, |
| --- | --- | --- |

(55)

V okviru analitičnega računovodstva (b) računovodska evidenca stroškov in prihodkov zajema:

—

centre odgovornosti – tj. organizacijske enote, odgovorne za opravljanje storitev,

| — | distribucijske kanale – tj. enote, ki so odgovorne za prodajo. |
| --- | --- |

—

distribucijske kanale – tj. enote, ki so odgovorne za prodajo.

| (56) | V okviru sistema razporejanja stroškov na storitve se (c) stroški delijo na:
  —   neposredne stroške: ti stroški so lahko pripisani neposredno določeni storitvi na podlagi neposrednega merjenja ali izvirnih listin. Leta 2006 so znašali [...] (29) vseh stroškov družbe PP. Taki stroški zajemajo na primer stroške obrazcev, potrebnih za določene storitve, stroške končnih dajatev za tretje poštne uprave ali stroške delovanja enot za naročnino RTV;
  —   posredne stroške: stroški, ki ne morejo biti neposredno pripisani storitvam, se evidentirajo na kontih posrednih stroškov in se nato delijo na storitve s posebnimi obračunskimi ključi. Leta 2006 so znašali [...] vseh stroškov družbe PP. Glavne kategorije posrednih stroškov (30) so:
  (a)   obratovalni stroški (31): leta 2006 so znašali [...] vseh stroškov družbe PP. Ti stroški so povezani s tehnološkim postopkom za opravljanje storitev, kot so sprejemanje, sortiranje in dostava poštnih pošiljk. V tem postopku je zaposlenih največ uslužbencev družbe PP, zato so ti stroški visoki. Poleg tega med obratovalne stroške spadajo tudi stroški amortizacije in vzdrževanja naprav, ki se uporabljajo v tehnološkem postopku, kot so sortirne naprave, tekoči trakovi, tehtnice ipd. Obratovalni stroški se obračunajo kot storitve s ključi, ki temeljijo na času, potrebnem za izvedbo storitev. Posamezne dejavnosti, ki se izvajajo na poštnih uradih, vozliščih in dostavnih območjih, so standardizirane. (32) V družbi Poczta Polska so leta 2006 izvajali okoli 600 standardiziranih dejavnosti, ki jih redno posodabljajo. Leta 2006 je raziskava zajela 5 577 poštnih uradov, 242 vozlišč in 23 800 dostavnih območij;
  (b)   stroški prevoza (33): leta 2006 so znašali [...] vseh stroškov družbe PP. Ti stroški zajemajo stroške prevoza poštnega tovora, ki ga opravlja logistični center, in stroške prevoza poštnega tovora, ki ga opravljajo drugi prevozniki. Stroški prevoza se obračunajo kot storitve s ključi, ki temeljijo predvsem na teži (34) poštne pošiljke, ki se prevaža;
  (c)   stroški vzdrževanja omrežja (35): leta 2006 so znašali [...] vseh stroškov družbe PP. To so stroški vzdrževanja poštnih uradov, npr. stroški najemnine, energije, naprav, vzdrževanja in obnove zgradb, davki in dajatve. Po mnenju poljskih organov se ti stroški razdelijo med vse vrste storitev ter ne le med javne poštne storitve, za katere je bilo to omrežje zgrajeno in je zanje vzdrževano. K storitvam se obračunajo s funkcijo vsote – (i) neposredni stroški plus (ii) posredni obratovalni stroški plus (iii) posredni stroški prevoza, ki so že pripisani storitvam;
  (d)   drugi posredni stroški (36): leta 2006 so znašali [...] vseh stroškov družbe PP. Ti stroški zajemajo zlasti stroške logističnega centra, povezane z dostavo paketov in plačilom pošiljk po povzetju, dostavo in prevzemom ekspresnih pošiljk, poštnih telegramov, stroške storitev tretjih oseb v zvezi s praznjenjem zbirnih nabiralnikov, dostavo pošte in nenaslovljene pošte ter opravljanjem ekspedicijsko-distribucijskih dejavnosti, stroške letalskega prevoza znotraj države in storitev tretjih oseb. Stroški dostave takih pošiljk se razdelijo na storitve s ključi, ki temeljijo predvsem na registrih števila dostavljenih pošiljk,
  —   drugi stroški (ali „splošni stroški“ (37)): taki stroški se obračunajo kot storitve na podlagi splošnega porazdelitvenega faktorja, kar pomeni, da se obračunajo sorazmerno glede na stopnjo dodatka k stroškom, ki so pripisani že prej. Glavne kategorije teh stroškov so:
  (a)   splošni in upravni stroški ter stroški razvoja (splošni stroški) (38): leta 2006 so znašali [...] stroškov vseh storitev. To so zlasti stroški v zvezi z izdatki za splošne upravne zadeve, računovodstvo in finančne zadeve ter razvoj. Ti stroški vključujejo: amortizacijo zgradb, objektov in prostorov ter strojev in naprav za splošno uporabo in za opremo na delovnih mestih upravne službe, obratovalne stroške ter stroške vzdrževanja objektov upravnih služb in njihove opreme, plače z dodatki za uslužbence, pisarniški material, ki ga porabijo uslužbenci v upravi, stroške razvojnih in inovacijskih projektov ter stroške drugih podjetij, ki se izvajajo v centrali. K proizvodu se pripisujejo po metodi „strošek na strošek“ (39);
  (b)   stroški prodaje in stroški trgovanja: leta 2006 so znašali [...] stroškov vseh storitev
  —   stroški prodaje (40): so stroški, povezani s prodajo storitev, ki vključujejo med drugim stroške, povezane z vzdrževanjem prodaje, stroške trženja in stroške reklame. K proizvodu se pripisujejo z metodo „strošek na strošek“,
  —   stroški trgovanja (41): to so stroški, nastali pri opravljanju trgovske dejavnosti, ki zajema trženje in distribucijo komercialnih proizvodov na poštnih uradih, bencinskih črpalkah in v okrepčevalnicah ter filatelistično prodajo. To so predvsem stroški vzdrževanja skladišč komercialnih proizvodov ter stroški plač in stvarni stroški, povezani s to dejavnostjo. Ti stroški se pripisujejo stroškom nakupa prodanega blaga in materiala;
  (c)   finančni stroški: to so stroški, povezani z obrestmi, tečajnimi razlikami, lizingom prevoznih sredstev in drugimi stalnimi sredstvi, ki so vključeni v izračun stroškov storitev. Leta 2006 so znašali [...] stroškov vseh storitev družbe PP. |
| --- | --- |

(56)

V okviru sistema razporejanja stroškov na storitve se (c) stroški delijo na:

—   neposredne stroške: ti stroški so lahko pripisani neposredno določeni storitvi na podlagi neposrednega merjenja ali izvirnih listin. Leta 2006 so znašali [...] (29) vseh stroškov družbe PP. Taki stroški zajemajo na primer stroške obrazcev, potrebnih za določene storitve, stroške končnih dajatev za tretje poštne uprave ali stroške delovanja enot za naročnino RTV;

—   posredne stroške: stroški, ki ne morejo biti neposredno pripisani storitvam, se evidentirajo na kontih posrednih stroškov in se nato delijo na storitve s posebnimi obračunskimi ključi. Leta 2006 so znašali [...] vseh stroškov družbe PP. Glavne kategorije posrednih stroškov (30) so:

(a)   obratovalni stroški (31): leta 2006 so znašali [...] vseh stroškov družbe PP. Ti stroški so povezani s tehnološkim postopkom za opravljanje storitev, kot so sprejemanje, sortiranje in dostava poštnih pošiljk. V tem postopku je zaposlenih največ uslužbencev družbe PP, zato so ti stroški visoki. Poleg tega med obratovalne stroške spadajo tudi stroški amortizacije in vzdrževanja naprav, ki se uporabljajo v tehnološkem postopku, kot so sortirne naprave, tekoči trakovi, tehtnice ipd. Obratovalni stroški se obračunajo kot storitve s ključi, ki temeljijo na času, potrebnem za izvedbo storitev. Posamezne dejavnosti, ki se izvajajo na poštnih uradih, vozliščih in dostavnih območjih, so standardizirane. (32) V družbi Poczta Polska so leta 2006 izvajali okoli 600 standardiziranih dejavnosti, ki jih redno posodabljajo. Leta 2006 je raziskava zajela 5 577 poštnih uradov, 242 vozlišč in 23 800 dostavnih območij;

(b)   stroški prevoza (33): leta 2006 so znašali [...] vseh stroškov družbe PP. Ti stroški zajemajo stroške prevoza poštnega tovora, ki ga opravlja logistični center, in stroške prevoza poštnega tovora, ki ga opravljajo drugi prevozniki. Stroški prevoza se obračunajo kot storitve s ključi, ki temeljijo predvsem na teži (34) poštne pošiljke, ki se prevaža;

(c)   stroški vzdrževanja omrežja (35): leta 2006 so znašali [...] vseh stroškov družbe PP. To so stroški vzdrževanja poštnih uradov, npr. stroški najemnine, energije, naprav, vzdrževanja in obnove zgradb, davki in dajatve. Po mnenju poljskih organov se ti stroški razdelijo med vse vrste storitev ter ne le med javne poštne storitve, za katere je bilo to omrežje zgrajeno in je zanje vzdrževano. K storitvam se obračunajo s funkcijo vsote – (i) neposredni stroški plus (ii) posredni obratovalni stroški plus (iii) posredni stroški prevoza, ki so že pripisani storitvam;

(d)   drugi posredni stroški (36): leta 2006 so znašali [...] vseh stroškov družbe PP. Ti stroški zajemajo zlasti stroške logističnega centra, povezane z dostavo paketov in plačilom pošiljk po povzetju, dostavo in prevzemom ekspresnih pošiljk, poštnih telegramov, stroške storitev tretjih oseb v zvezi s praznjenjem zbirnih nabiralnikov, dostavo pošte in nenaslovljene pošte ter opravljanjem ekspedicijsko-distribucijskih dejavnosti, stroške letalskega prevoza znotraj države in storitev tretjih oseb. Stroški dostave takih pošiljk se razdelijo na storitve s ključi, ki temeljijo predvsem na registrih števila dostavljenih pošiljk,

—   drugi stroški (ali „splošni stroški“ (37)): taki stroški se obračunajo kot storitve na podlagi splošnega porazdelitvenega faktorja, kar pomeni, da se obračunajo sorazmerno glede na stopnjo dodatka k stroškom, ki so pripisani že prej. Glavne kategorije teh stroškov so:

(a)   splošni in upravni stroški ter stroški razvoja (splošni stroški) (38): leta 2006 so znašali [...] stroškov vseh storitev. To so zlasti stroški v zvezi z izdatki za splošne upravne zadeve, računovodstvo in finančne zadeve ter razvoj. Ti stroški vključujejo: amortizacijo zgradb, objektov in prostorov ter strojev in naprav za splošno uporabo in za opremo na delovnih mestih upravne službe, obratovalne stroške ter stroške vzdrževanja objektov upravnih služb in njihove opreme, plače z dodatki za uslužbence, pisarniški material, ki ga porabijo uslužbenci v upravi, stroške razvojnih in inovacijskih projektov ter stroške drugih podjetij, ki se izvajajo v centrali. K proizvodu se pripisujejo po metodi „strošek na strošek“ (39);

(b)   stroški prodaje in stroški trgovanja: leta 2006 so znašali [...] stroškov vseh storitev

—   stroški prodaje (40): so stroški, povezani s prodajo storitev, ki vključujejo med drugim stroške, povezane z vzdrževanjem prodaje, stroške trženja in stroške reklame. K proizvodu se pripisujejo z metodo „strošek na strošek“,

—   stroški trgovanja (41): to so stroški, nastali pri opravljanju trgovske dejavnosti, ki zajema trženje in distribucijo komercialnih proizvodov na poštnih uradih, bencinskih črpalkah in v okrepčevalnicah ter filatelistično prodajo. To so predvsem stroški vzdrževanja skladišč komercialnih proizvodov ter stroški plač in stvarni stroški, povezani s to dejavnostjo. Ti stroški se pripisujejo stroškom nakupa prodanega blaga in materiala;

(c)   finančni stroški: to so stroški, povezani z obrestmi, tečajnimi razlikami, lizingom prevoznih sredstev in drugimi stalnimi sredstvi, ki so vključeni v izračun stroškov storitev. Leta 2006 so znašali [...] stroškov vseh storitev družbe PP.

| (57) | Analitično računovodstvo družbe PP se izvaja v okviru splošnega računovodstva. |
| --- | --- |

(57)

Analitično računovodstvo družbe PP se izvaja v okviru splošnega računovodstva.

| (58) | Znaten del stroškov družbe Poczta Polska so posredni stroški, za katere je mogoče opredeliti nosilce stroškov in njihovo merjenje. „Drugi stroški“, ki jih ni mogoče razvrstiti kot neposredne ali posredne, se delijo na storitve v fazi izračuna stroškov na enoto, sorazmerno glede na stroške, ki so posameznim storitvam pripisani predhodno (42). |
| --- | --- |

(58)

Znaten del stroškov družbe Poczta Polska so posredni stroški, za katere je mogoče opredeliti nosilce stroškov in njihovo merjenje. „Drugi stroški“, ki jih ni mogoče razvrstiti kot neposredne ali posredne, se delijo na storitve v fazi izračuna stroškov na enoto, sorazmerno glede na stroške, ki so posameznim storitvam pripisani predhodno (42).

| (59) | Metoda izračuna stroškov na enoto je bila delno spremenjena, kar zajema na primer spremembo ureditve razporejanja „drugih stroškov“, ki temelji na stopnji dodatka k plači, sorazmerno glede na predhodno pripisane neposredne in posredne stroške (43). Izračun stroškov na enoto v družbi Poczta Polska opravlja računovodski center.

  Računovodski sistem družbe Poczta Polska |
| --- | --- |

(59)

Metoda izračuna stroškov na enoto je bila delno spremenjena, kar zajema na primer spremembo ureditve razporejanja „drugih stroškov“, ki temelji na stopnji dodatka k plači, sorazmerno glede na predhodno pripisane neposredne in posredne stroške (43). Izračun stroškov na enoto v družbi Poczta Polska opravlja računovodski center.

Računovodski sistem družbe Poczta Polska

Image

IV.2.2.   Sistem razporejanja prihodkov

| (60) | Prihodki iz prodaje temeljijo na poštni, finančni in drugih dejavnostih (44), ki jih opravlja družba PP. Finančni prihodki zajemajo predvsem prihodke, pridobljene iz dividend in obresti (npr. depozitov, trgovskih terjatev). Med druge operativne prihodke spadajo predvsem prihodki, pridobljeni iz prodaje nefinančnih stalnih sredstev, odškodnin, zneskov, odpisanih iz kategorije zapadlih terjatev, ukinitve neizkoriščenih kapitalskih rezerv in prihodki iz socialne dejavnosti. |
| --- | --- |

(60)

Prihodki iz prodaje temeljijo na poštni, finančni in drugih dejavnostih (44), ki jih opravlja družba PP. Finančni prihodki zajemajo predvsem prihodke, pridobljene iz dividend in obresti (npr. depozitov, trgovskih terjatev). Med druge operativne prihodke spadajo predvsem prihodki, pridobljeni iz prodaje nefinančnih stalnih sredstev, odškodnin, zneskov, odpisanih iz kategorije zapadlih terjatev, ukinitve neizkoriščenih kapitalskih rezerv in prihodki iz socialne dejavnosti.

| (61) | Prihodki iz prodaje se običajno neposredno delijo na storitve. Finančni prihodki in drugi operativni prihodki, ki se lahko določeni skupini storitev dodelijo neposredno, so bili razdeljeni na naslednji način:
  —   finančni prihodki iz tečajnih razlik: [...] ti prihodki, ki temeljijo na dodatnih tečajnih razlikah, nastalih zaradi obračunov med poštnimi upravami za pošiljke v mednarodnem prometu, so pripisani v skupino poštnih storitev (univerzalnih storitev in storitev, ki niso univerzalne), drugi [...] prihodki, neposredno povezani s prodajo valut, pa so pripisani v tretjo skupino „drugih“ storitev (45),
  —   drugi operativni prihodki iz subvencioniranja storitev, ki so zakonsko oproščene dajatev: ti prihodki so bili v celoti pripisani univerzalnim storitvam, oproščenim dajatev. |
| --- | --- |

(61)

Prihodki iz prodaje se običajno neposredno delijo na storitve. Finančni prihodki in drugi operativni prihodki, ki se lahko določeni skupini storitev dodelijo neposredno, so bili razdeljeni na naslednji način:

—   finančni prihodki iz tečajnih razlik: [...] ti prihodki, ki temeljijo na dodatnih tečajnih razlikah, nastalih zaradi obračunov med poštnimi upravami za pošiljke v mednarodnem prometu, so pripisani v skupino poštnih storitev (univerzalnih storitev in storitev, ki niso univerzalne), drugi [...] prihodki, neposredno povezani s prodajo valut, pa so pripisani v tretjo skupino „drugih“ storitev (45),

—   drugi operativni prihodki iz subvencioniranja storitev, ki so zakonsko oproščene dajatev: ti prihodki so bili v celoti pripisani univerzalnim storitvam, oproščenim dajatev.

| (62) | Finančni prihodki in drugi operativni prihodki, ki jih ni bilo mogoče pripisati neposredno storitvam, so bili pripisani skupini storitev v deležih, ki so bili uporabljeni pri razporejanju finančnih in drugih operativnih stroškov v takšne skupine storitev. |
| --- | --- |

(62)

Finančni prihodki in drugi operativni prihodki, ki jih ni bilo mogoče pripisati neposredno storitvam, so bili pripisani skupini storitev v deležih, ki so bili uporabljeni pri razporejanju finančnih in drugih operativnih stroškov v takšne skupine storitev.

IV.2.3   Podatki o stroških in prihodkih v zvezi s tremi kategorijami storitev družbe Poczta Polska

| (63) | Družba Poczta Polska izvaja 151 storitev, ki se delijo na tri makrokategorije: poštne storitve, finančne storitve in druge storitve. Za vsako od storitev se vodi ločen konto. Bilanca stroškov in prihodkov za leto 2006 po treh glavnih kategorijah storitev družbe PP je predstavljena v Prilogi 1. |
| --- | --- |

(63)

Družba Poczta Polska izvaja 151 storitev, ki se delijo na tri makrokategorije: poštne storitve, finančne storitve in druge storitve. Za vsako od storitev se vodi ločen konto. Bilanca stroškov in prihodkov za leto 2006 po treh glavnih kategorijah storitev družbe PP je predstavljena v Prilogi 1.

IV.3   Dodatno zagotovilo v zvezi z ustreznostjo računovodskega sistema

| (64) | Zakon o poštnih storitvah (46) določa, da nacionalni regulativni organ ustrezno poskrbi, da družba Poczta Polska vodi računovodsko evidenco v skladu z določbami Zakona o poštnih storitvah in Odloka z dne 23. decembra 2003, ter da mora revizijsko podjetje, ki je pristojno za pregled računovodskih knjig ponudnika univerzalnih storitev, prav tako preveriti, ali se te knjige vodijo v skladu z navedenimi določbami v zvezi z ločenim knjiženjem. |
| --- | --- |

(64)

Zakon o poštnih storitvah (46) določa, da nacionalni regulativni organ ustrezno poskrbi, da družba Poczta Polska vodi računovodsko evidenco v skladu z določbami Zakona o poštnih storitvah in Odloka z dne 23. decembra 2003, ter da mora revizijsko podjetje, ki je pristojno za pregled računovodskih knjig ponudnika univerzalnih storitev, prav tako preveriti, ali se te knjige vodijo v skladu z navedenimi določbami v zvezi z ločenim knjiženjem.

| (65) | Po mnenju Poljske je nacionalni regulativni organ (UKE) med drugim učinkovito ovrednotil, v kakšni meri je družba Poczta Polska izpolnila zahteve iz člena 52 Zakona o poštnih storitvah in Odloka ministra za finance z dne 24. decembra 2003. Ta preiskava je vsakokrat pokazala, da (i) se izračun stroškov na enoto opravlja za vsako storitev z rezerviranega področja in da (ii) so bile v postopkih izračuna stroškov ločeno zajete nerezervirane univerzalne poštne storitve in storitve, ki niso univerzalne poštne storitve, kar pomeni, da je družba PP vodila svoje računovodske knjige in pripravljala prikaze stroškov v skladu z zahtevami iz člena 52(1) Zakona o poštnih storitvah. Poleg tega so revizorji vsako leto pridobili razumno zagotovilo, da je družba PP izvedla razporejanje stroškov k storitvam posredno in neposredno ter da je bilo to razporejanje skladno z metodo iz Odloka ministra za finance z dne 24. decembra 2003 o načinu razporejanja stroškov operaterja, ki zagotavlja univerzalne poštne storitve. |
| --- | --- |

(65)

Po mnenju Poljske je nacionalni regulativni organ (UKE) med drugim učinkovito ovrednotil, v kakšni meri je družba Poczta Polska izpolnila zahteve iz člena 52 Zakona o poštnih storitvah in Odloka ministra za finance z dne 24. decembra 2003. Ta preiskava je vsakokrat pokazala, da (i) se izračun stroškov na enoto opravlja za vsako storitev z rezerviranega področja in da (ii) so bile v postopkih izračuna stroškov ločeno zajete nerezervirane univerzalne poštne storitve in storitve, ki niso univerzalne poštne storitve, kar pomeni, da je družba PP vodila svoje računovodske knjige in pripravljala prikaze stroškov v skladu z zahtevami iz člena 52(1) Zakona o poštnih storitvah. Poleg tega so revizorji vsako leto pridobili razumno zagotovilo, da je družba PP izvedla razporejanje stroškov k storitvam posredno in neposredno ter da je bilo to razporejanje skladno z metodo iz Odloka ministra za finance z dne 24. decembra 2003 o načinu razporejanja stroškov operaterja, ki zagotavlja univerzalne poštne storitve.

| (66) | Na podlagi vsakoletnega preverjanja je nacionalni regulativni organ v poročilu predlagal sklop priporočil. Po mnenju Poljske so bili zadnja leta za izboljšanje kakovosti ali izvajanja uporabnih obračunskih ključev uvedeni postopki in smernice, na primer postopek nadzora neposrednih stroškov v družbi Poczta Polska, v okviru katerega se bodo izvajale naslednje naloge: (a) ponovna ocena, ali se lahko neka vrsta neposrednih stroškov pojavi v okviru opravljanja določene storitve, (b) nadzor pravilnosti razporejanja neposrednih stroškov na storitve, npr. rezervirane in nerezervirane storitve, poslovne in prednostne storitve, (c) spremljanje enotne metode evidentiranja neposrednih stroškov storitev v vsaki od regionalnih podružnic računovodskega centra ter (d) redni pregledi splošnih stroškov za določitev vseh stroškov, ki niso povezani z opravljanjem poštnih storitev. |
| --- | --- |

(66)

Na podlagi vsakoletnega preverjanja je nacionalni regulativni organ v poročilu predlagal sklop priporočil. Po mnenju Poljske so bili zadnja leta za izboljšanje kakovosti ali izvajanja uporabnih obračunskih ključev uvedeni postopki in smernice, na primer postopek nadzora neposrednih stroškov v družbi Poczta Polska, v okviru katerega se bodo izvajale naslednje naloge: (a) ponovna ocena, ali se lahko neka vrsta neposrednih stroškov pojavi v okviru opravljanja določene storitve, (b) nadzor pravilnosti razporejanja neposrednih stroškov na storitve, npr. rezervirane in nerezervirane storitve, poslovne in prednostne storitve, (c) spremljanje enotne metode evidentiranja neposrednih stroškov storitev v vsaki od regionalnih podružnic računovodskega centra ter (d) redni pregledi splošnih stroškov za določitev vseh stroškov, ki niso povezani z opravljanjem poštnih storitev.

IV.4   Znesek nadomestila za izpolnjevanje obveznosti univerzalnih storitev

| (67) | V skladu s členom 52a(1) (47) Zakona o poštnih storitvah ima družba Poczta Polska pravico prejeti nadomestilo za izgube, ki nastanejo zaradi univerzalnih storitev, vendar znesek takšnega nadomestila ne sme presegati razlike med stroški univerzalnih poštnih storitev in prihodki iz teh storitev (glej člen 52a(2) (48). |
| --- | --- |

(67)

V skladu s členom 52a(1) (47) Zakona o poštnih storitvah ima družba Poczta Polska pravico prejeti nadomestilo za izgube, ki nastanejo zaradi univerzalnih storitev, vendar znesek takšnega nadomestila ne sme presegati razlike med stroški univerzalnih poštnih storitev in prihodki iz teh storitev (glej člen 52a(2) (48).

| (68) | V skladu s členom 52a(4) in (5) se „dodeljena sredstva za leto, v katerem je nastala izguba, [...] priznajo do 31. decembra tistega leta, ki sledi letu, za katero naj bi bila dodeljena sredstva, pri čemer predsednik UKE do 30. novembra tistega leta, ki sledi letu, za katero naj bi bila dodeljena sredstva, ministru, pristojnemu za komunikacije, predloži: 1) izvod finančnega poročila javnega operaterja iz člena 52(6), ki ga je pregledal revizor; 2) informacije, da je operater izpolnil zahteve iz Zakona v zvezi z opravljanjem univerzalnih poštnih storitev; 3) informacije, da je bilo opravljeno preverjanje zahtev, da javni operater vodi računovodske knjige in stroškovni račun, kot je določeno v členu 52(1) in (2). Za sredstva iz odstavka 1 se ustrezno uporabljajo določbe člena 33a“. |
| --- | --- |

(68)

V skladu s členom 52a(4) in (5) se „dodeljena sredstva za leto, v katerem je nastala izguba, [...] priznajo do 31. decembra tistega leta, ki sledi letu, za katero naj bi bila dodeljena sredstva, pri čemer predsednik UKE do 30. novembra tistega leta, ki sledi letu, za katero naj bi bila dodeljena sredstva, ministru, pristojnemu za komunikacije, predloži: 1) izvod finančnega poročila javnega operaterja iz člena 52(6), ki ga je pregledal revizor; 2) informacije, da je operater izpolnil zahteve iz Zakona v zvezi z opravljanjem univerzalnih poštnih storitev; 3) informacije, da je bilo opravljeno preverjanje zahtev, da javni operater vodi računovodske knjige in stroškovni račun, kot je določeno v členu 52(1) in (2). Za sredstva iz odstavka 1 se ustrezno uporabljajo določbe člena 33a“.

| (69) | Poljski organi so ugotovili, da v letih 1998–2008 ni bila ustvarjena nobena izguba zaradi opravljanja univerzalnih poštnih storitev. Zato država v navedenem obdobju ni izplačala nobenega nadomestila. |
| --- | --- |

(69)

Poljski organi so ugotovili, da v letih 1998–2008 ni bila ustvarjena nobena izguba zaradi opravljanja univerzalnih poštnih storitev. Zato država v navedenem obdobju ni izplačala nobenega nadomestila.

| (70) | Podrobnejši izkaz uspeha v zvezi s poštnimi storitvami v letu 2006 je v Prilogi 2. |
| --- | --- |

(70)

Podrobnejši izkaz uspeha v zvezi s poštnimi storitvami v letu 2006 je v Prilogi 2.

| (71) | V skladu s podatki, napovedanimi za leta 2009–2011, se pričakuje neto presežek na področju univerzalnih poštnih storitev. Tako družba Poczta Polska v celotnem obdobju sheme pomoči, tj. v letih 2006–2011, verjetno ne bo prejela nobenega nadomestila za izpolnjevanje obveznosti univerzalnih poštnih storitev (glej podrobnejše informacije o nastalih in predvidenih stroških ter doseženih in predvidenih prihodkih na področju univerzalnih poštnih storitev v Prilogi 3).

  Preglednica 1












  (v mio PLN) |
| --- | --- |
| Univerzalne poštne storitve | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| Prihodki (A) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Stroški (B) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Presežek za univerzalne poštne storitve (A)–(B) (49) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(71)

V skladu s podatki, napovedanimi za leta 2009–2011, se pričakuje neto presežek na področju univerzalnih poštnih storitev. Tako družba Poczta Polska v celotnem obdobju sheme pomoči, tj. v letih 2006–2011, verjetno ne bo prejela nobenega nadomestila za izpolnjevanje obveznosti univerzalnih poštnih storitev (glej podrobnejše informacije o nastalih in predvidenih stroških ter doseženih in predvidenih prihodkih na področju univerzalnih poštnih storitev v Prilogi 3).

Preglednica 1

(v mio PLN)

Univerzalne poštne storitve

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Prihodki (A)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Stroški (B)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Presežek za univerzalne poštne storitve (A)–(B) (49)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

IV.5   Sklepne ugotovitve

| (72) | Poljska je količinsko opredelila stroške in prihodke, povezane z univerzalnimi poštnimi storitvami, z navedeno metodologijo ločenega knjigovodstva ter razporejanja stroškov in prihodkov. |
| --- | --- |

(72)

Poljska je količinsko opredelila stroške in prihodke, povezane z univerzalnimi poštnimi storitvami, z navedeno metodologijo ločenega knjigovodstva ter razporejanja stroškov in prihodkov.

| (73) | Poljski organi so ugotovili, da glede na (i) informacije o metodologiji knjiženja stroškov in sorodnih postopkih, (ii) posredovane podatke, (iii) obstoječe obveznosti v zvezi z nadomestilom in (iv) nevključitev zmernega dobička v osnovo za izračun zneska nadomestila ni mogoče, da bi družba PP v okviru sheme pomoči prejela prekomerno nadomestilo za izpolnjevanje obveznosti univerzalne storitve. |
| --- | --- |

(73)

Poljski organi so ugotovili, da glede na (i) informacije o metodologiji knjiženja stroškov in sorodnih postopkih, (ii) posredovane podatke, (iii) obstoječe obveznosti v zvezi z nadomestilom in (iv) nevključitev zmernega dobička v osnovo za izračun zneska nadomestila ni mogoče, da bi družba PP v okviru sheme pomoči prejela prekomerno nadomestilo za izpolnjevanje obveznosti univerzalne storitve.

V.   OCENA

V.1   Opredelitev ukrepa kot državne pomoči

| (74) | Člen 107(1) PDEU navaja, da „razen če Pogodba ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. |
| --- | --- |

(74)

Člen 107(1) PDEU navaja, da „razen če Pogodba ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

V.1.1   Obstoj državnih sredstev

| (75) | Da bi se lahko prednosti štele za državno pomoč, mora obstajati možnost, da se pripišejo državi, pri čemer morajo biti te prednosti pripisane neposredno ali posredno tako, da so uporabljena državna sredstva. |
| --- | --- |

(75)

Da bi se lahko prednosti štele za državno pomoč, mora obstajati možnost, da se pripišejo državi, pri čemer morajo biti te prednosti pripisane neposredno ali posredno tako, da so uporabljena državna sredstva.

| (76) | V zadevnem primeru bo nadomestilo, ki bo dodeljeno družbi PP za izpolnjevanje obveznosti univerzalnih poštnih storitev, izplačano iz državnega proračuna. Pravna podlaga za odobritev tega nadomestila so pravni instrumenti, kot so Zakon o javni družbi Poczta Polska z dne 30. julija 1997, Zakon o poštnih storitvah, Odlok ministra za infrastrukturo z dne 9. januarja 2004 o pogojih izvajanja univerzalnih poštnih storitev ter Odlok ministra za finance z dne 24. decembra 2003 o načinu razporejanja stroškov operaterja, ki zagotavlja univerzalne poštne storitve. |
| --- | --- |

(76)

V zadevnem primeru bo nadomestilo, ki bo dodeljeno družbi PP za izpolnjevanje obveznosti univerzalnih poštnih storitev, izplačano iz državnega proračuna. Pravna podlaga za odobritev tega nadomestila so pravni instrumenti, kot so Zakon o javni družbi Poczta Polska z dne 30. julija 1997, Zakon o poštnih storitvah, Odlok ministra za infrastrukturo z dne 9. januarja 2004 o pogojih izvajanja univerzalnih poštnih storitev ter Odlok ministra za finance z dne 24. decembra 2003 o načinu razporejanja stroškov operaterja, ki zagotavlja univerzalne poštne storitve.

| (77) | Zato sta v tem primeru oba navedena pogoja izpolnjena. |
| --- | --- |

(77)

Zato sta v tem primeru oba navedena pogoja izpolnjena.

V.1.2   Selektivnost

| (78) | Poleg tega člen 107(1) PDEU prepoveduje pomoč, ki „[daje prednost] posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“, tj. selektivno pomoč. |
| --- | --- |

(78)

Poleg tega člen 107(1) PDEU prepoveduje pomoč, ki „[daje prednost] posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“, tj. selektivno pomoč.

| (79) | Zadevno nadomestilo bo dodeljeno izključno družbi PP, zato je selektivno. |
| --- | --- |

(79)

Zadevno nadomestilo bo dodeljeno izključno družbi PP, zato je selektivno.

V.1.3   Prednost

| (80) | Da bi ukrep pomenil državno pomoč, mora biti povezan s tem, da ima prejemnik prednost pred konkurenčnimi podjetji. |
| --- | --- |

(80)

Da bi ukrep pomenil državno pomoč, mora biti povezan s tem, da ima prejemnik prednost pred konkurenčnimi podjetji.

| (81) | Iz sodne prakse Sodišča Evropske unije je jasno, da nadomestilo za javne storitve ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU, če izpolnjuje nekatere pogoje (50). Vendar če nadomestilo za javne storitve ne izpolnjuje teh pogojev in če so izpolnjena splošna merila za uporabo člena 107(1) PDEU, takšno nadomestilo pomeni državno pomoč. |
| --- | --- |

(81)

Iz sodne prakse Sodišča Evropske unije je jasno, da nadomestilo za javne storitve ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU, če izpolnjuje nekatere pogoje (50). Vendar če nadomestilo za javne storitve ne izpolnjuje teh pogojev in če so izpolnjena splošna merila za uporabo člena 107(1) PDEU, takšno nadomestilo pomeni državno pomoč.

| (82) | Sodišče je v svoji sodbi v zadevi Altmark določilo pogoje, ki morajo biti izpolnjeni, da nadomestilo za javne storitve ne pomeni državne pomoči:






  — | „[...] Prvič, podjetju, ki prejme nadomestilo, mora biti dejansko zaupano izpolnjevanje obveznosti javnih storitev, obveznosti pa morajo biti jasno določene [...]. |
| --- | --- | --- |

(82)

Sodišče je v svoji sodbi v zadevi Altmark določilo pogoje, ki morajo biti izpolnjeni, da nadomestilo za javne storitve ne pomeni državne pomoči:

—

„[...] Prvič, podjetju, ki prejme nadomestilo, mora biti dejansko zaupano izpolnjevanje obveznosti javnih storitev, obveznosti pa morajo biti jasno določene [...].

| — | [...] Drugič, parametre, na podlagi katerih se izračuna nadomestilo, je treba določiti vnaprej na objektiven in pregleden način [...]. |
| --- | --- |

—

[...] Drugič, parametre, na podlagi katerih se izračuna nadomestilo, je treba določiti vnaprej na objektiven in pregleden način [...].

| — | [...] Tretjič, znesek nadomestila ne sme presegati zneska, potrebnega za pokrivanje vseh ali nekaterih stroškov, ki nastanejo zaradi izpolnjevanja obveznosti javnih storitev, ob upoštevanju ustreznih prejemkov in zmernega dobička [...]. |
| --- | --- |

—

[...] Tretjič, znesek nadomestila ne sme presegati zneska, potrebnega za pokrivanje vseh ali nekaterih stroškov, ki nastanejo zaradi izpolnjevanja obveznosti javnih storitev, ob upoštevanju ustreznih prejemkov in zmernega dobička [...].

| — | [...] Četrtič, če podjetje, ki naj bi izpolnjevalo obveznosti javnih storitev, v določenem primeru ni izbrano v skladu s postopkom oddaje javnih naročil, ki naj bi omogočil izbiro ponudnika, sposobnega, da te storitve skupnosti zagotovi po najnižjih stroških, je treba stopnjo potrebnega nadomestila določiti na podlagi analize stroškov, ki bi v tipičnem podjetju, ki je dobro vodeno in ima zagotovljena ustrezna prevozna sredstva za izpolnjevanje potrebnih zahtev po javnih storitvah, nastali pri izpolnjevanju teh obveznosti, ob upoštevanju ustreznih prejemkov in zmernega dobička za izpolnjevanje obveznosti“. |
| --- | --- |

—

[...] Četrtič, če podjetje, ki naj bi izpolnjevalo obveznosti javnih storitev, v določenem primeru ni izbrano v skladu s postopkom oddaje javnih naročil, ki naj bi omogočil izbiro ponudnika, sposobnega, da te storitve skupnosti zagotovi po najnižjih stroških, je treba stopnjo potrebnega nadomestila določiti na podlagi analize stroškov, ki bi v tipičnem podjetju, ki je dobro vodeno in ima zagotovljena ustrezna prevozna sredstva za izpolnjevanje potrebnih zahtev po javnih storitvah, nastali pri izpolnjevanju teh obveznosti, ob upoštevanju ustreznih prejemkov in zmernega dobička za izpolnjevanje obveznosti“.

| (83) | Če so ta štiri merila izpolnjena, nadomestilo za javne storitve ne pomeni državne pomoči, saj ne zagotavlja ekonomske prednosti, ter se člen 107(1) in člen 108 PDEU ne uporabljata. Če države članice ne spoštujejo teh meril in če so izpolnjena splošna merila za uporabo člena 107(1) PDEU, nadomestilo za javne storitve pomeni državno pomoč, ki mora biti v skladu s členom 108(3) PDEU priglašena Komisiji. |
| --- | --- |

(83)

Če so ta štiri merila izpolnjena, nadomestilo za javne storitve ne pomeni državne pomoči, saj ne zagotavlja ekonomske prednosti, ter se člen 107(1) in člen 108 PDEU ne uporabljata. Če države članice ne spoštujejo teh meril in če so izpolnjena splošna merila za uporabo člena 107(1) PDEU, nadomestilo za javne storitve pomeni državno pomoč, ki mora biti v skladu s členom 108(3) PDEU priglašena Komisiji.

| (84) | V obravnavanem primeru Komisija meni, da četrto merilo ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(84)

V obravnavanem primeru Komisija meni, da četrto merilo ni izpolnjeno.

| (85) | Prvič, javne storitve niso bile odobrene v okviru odprtega postopka oddaje javnih naročil. |
| --- | --- |

(85)

Prvič, javne storitve niso bile odobrene v okviru odprtega postopka oddaje javnih naročil.

| (86) | Drugič, poljski organi niso ugotovili, da družba PP prejema nadomestilo na podlagi stroškov običajnega podjetja v določenem sektorju, pri čemer tudi Komisija ni ugotovila, da so stroški družbe PP stroški običajnega dobro vodenega podjetja. Poleg tega se predvidena sredstva nanašajo na nastalo izgubo. Tako se lahko ugotovi, da bi moral biti zadevni selektivni ukrep obravnavan kot dodelitev prednosti družbi PP, ki je lahko opredeljena kot ekonomska prednost v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(86)

Drugič, poljski organi niso ugotovili, da družba PP prejema nadomestilo na podlagi stroškov običajnega podjetja v določenem sektorju, pri čemer tudi Komisija ni ugotovila, da so stroški družbe PP stroški običajnega dobro vodenega podjetja. Poleg tega se predvidena sredstva nanašajo na nastalo izgubo. Tako se lahko ugotovi, da bi moral biti zadevni selektivni ukrep obravnavan kot dodelitev prednosti družbi PP, ki je lahko opredeljena kot ekonomska prednost v smislu člena 107(1) PDEU.

V.1.4   Vpliv na trgovino in izkrivljanje konkurence

| (87) | Člen 107(1) PDEU določa, da je prepovedana tudi pomoč, ki vpliva na trgovino med državami članicami in ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco. |
| --- | --- |

(87)

Člen 107(1) PDEU določa, da je prepovedana tudi pomoč, ki vpliva na trgovino med državami članicami in ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco.

| (88) | V svoji oceni teh dveh pogojev Komisiji ni treba ugotavljati, ali pomoč dejansko vpliva na trgovino med državami članicami in ali prihaja do dejanskega izkrivljanja konkurence, ampak mora le preučiti, ali lahko pomoč vpliva na takšno trgovino in ali lahko povzroči izkrivljanje konkurence (51). Če pomoč, ki jo odobri država članica, krepi položaj podjetja v primerjavi z drugimi konkurenčnimi podjetji v trgovini znotraj EU, se lahko tem prizna, da so bila prizadeta zaradi dodeljene pomoči. |
| --- | --- |

(88)

V svoji oceni teh dveh pogojev Komisiji ni treba ugotavljati, ali pomoč dejansko vpliva na trgovino med državami članicami in ali prihaja do dejanskega izkrivljanja konkurence, ampak mora le preučiti, ali lahko pomoč vpliva na takšno trgovino in ali lahko povzroči izkrivljanje konkurence (51). Če pomoč, ki jo odobri država članica, krepi položaj podjetja v primerjavi z drugimi konkurenčnimi podjetji v trgovini znotraj EU, se lahko tem prizna, da so bila prizadeta zaradi dodeljene pomoči.

| (89) | Ni nujno, da bi bila družba PP sama udeležena v trgovini znotraj EU. Pomoč, ki jo podjetju odobri država članica, lahko vpliva na vzdrževanje ali povečanje dejavnosti v tej državi, zaradi česar bodo lahko imela podjetja s sedežem v drugih državah članicah manjše možnosti za prodor na trg zadevne države članice. Poleg tega mu lahko okrepitev podjetja, ki dotlej ni bilo vključeno v trgovino znotraj EU, zagotovi položaj, ki mu omogoča prodor na trg druge države članice. |
| --- | --- |

(89)

Ni nujno, da bi bila družba PP sama udeležena v trgovini znotraj EU. Pomoč, ki jo podjetju odobri država članica, lahko vpliva na vzdrževanje ali povečanje dejavnosti v tej državi, zaradi česar bodo lahko imela podjetja s sedežem v drugih državah članicah manjše možnosti za prodor na trg zadevne države članice. Poleg tega mu lahko okrepitev podjetja, ki dotlej ni bilo vključeno v trgovino znotraj EU, zagotovi položaj, ki mu omogoča prodor na trg druge države članice.

| (90) | Kar zadeva segmenta pisem zunaj rezerviranega področja, imajo dovoljenje za opravljanje teh storitev trije subjekti. Ti subjekti so: družba PP, „Dystrybucja Polska Sp. z o.o“ in „Indesys Dominik Steinhaus“. Po mnenju poljskih organov je sedanji položaj družbe Poczta Polska v tem segmentu še vedno močen, saj se eden od konkurentov (Dystrybucja Polska Sp. z o.o.) usmerja na distribucijo reklamnih tiskovin, drugi pa svojo dejavnost omejuje na regijo Mazowsze. |
| --- | --- |

(90)

Kar zadeva segmenta pisem zunaj rezerviranega področja, imajo dovoljenje za opravljanje teh storitev trije subjekti. Ti subjekti so: družba PP, „Dystrybucja Polska Sp. z o.o“ in „Indesys Dominik Steinhaus“. Po mnenju poljskih organov je sedanji položaj družbe Poczta Polska v tem segmentu še vedno močen, saj se eden od konkurentov (Dystrybucja Polska Sp. z o.o.) usmerja na distribucijo reklamnih tiskovin, drugi pa svojo dejavnost omejuje na regijo Mazowsze.

| (91) | Poljski segment paketov in kurirskih storitev je zelo konkurenčen. Delež družbe PP na trgu v segmentu paketov znaša [...], v segmentu kurirskih storitev pa [...] (52). Subjekti, ki poslujejo na tem trgu, so podjetja, ki opravljajo visokokakovostne storitve po visoki ceni (DHL, TNT, UPS), ali podjetja, ki opravljajo osnovne storitve (npr. General Logistic Systems, Opek, Schenker, X-Press Kurierzy, Błyskawica). |
| --- | --- |

(91)

Poljski segment paketov in kurirskih storitev je zelo konkurenčen. Delež družbe PP na trgu v segmentu paketov znaša [...], v segmentu kurirskih storitev pa [...] (52). Subjekti, ki poslujejo na tem trgu, so podjetja, ki opravljajo visokokakovostne storitve po visoki ceni (DHL, TNT, UPS), ali podjetja, ki opravljajo osnovne storitve (npr. General Logistic Systems, Opek, Schenker, X-Press Kurierzy, Błyskawica).

| (92) | Delež družbe PP v segmentu dostave reklam znaša okoli [...], medtem ko znaša v segmentu nenaslovljene pošte okoli [...] (53). Kljub deležu [...], ki ga ima družba PP na trgu, se lahko opazi agresivna politika vedno večjega števila konkurentov. |
| --- | --- |

(92)

Delež družbe PP v segmentu dostave reklam znaša okoli [...], medtem ko znaša v segmentu nenaslovljene pošte okoli [...] (53). Kljub deležu [...], ki ga ima družba PP na trgu, se lahko opazi agresivna politika vedno večjega števila konkurentov.

| (93) | V zvezi s finančnimi storitvami Komisija opozarja, da je bančni sektor že več let odprt za konkurenco. Zaradi progresivne liberalizacije je konkurenca večja, kar je že prej spodbudila zagotovitev prostega pretoka kapitala v PDEU. |
| --- | --- |

(93)

V zvezi s finančnimi storitvami Komisija opozarja, da je bančni sektor že več let odprt za konkurenco. Zaradi progresivne liberalizacije je konkurenca večja, kar je že prej spodbudila zagotovitev prostega pretoka kapitala v PDEU.

| (94) | Finančna dejavnost družbe PP zajema prodajo proizvodov, ki so last banke Bank Pocztowy (odvisna družba banke PKO BP), to je posojil, računov in vezav depozitov, storitev v zvezi z lizingom (z odvisno družbo PP, in sicer Post Media Serwis), različnih finančnih storitev, vključno z denarnimi nakazili na bančne račune, dostavo gotovine na naslovnikov dom v obliki poštne nakaznice za izplačilo gotovine, pobiranjem naročnine za radio in televizijo ter izplačilom bančnih čekov, ki so jih izdale različne banke, in tudi gotovinskimi krediti. Družba Poczta Polska posluje tudi na trgu zavarovanj na področju distribucije zavarovalniških in finančnih proizvodov podjetij, ki imajo kapitalske povezave z družbo Poczta Polska, tj. PAUF, OFE Pocztylion in TUW Pocztowe. Družba Poczta Polska prav tako upravlja pokojninski sklad, ki se imenuje Pocztylion – Arka PTE S.A. |
| --- | --- |

(94)

Finančna dejavnost družbe PP zajema prodajo proizvodov, ki so last banke Bank Pocztowy (odvisna družba banke PKO BP), to je posojil, računov in vezav depozitov, storitev v zvezi z lizingom (z odvisno družbo PP, in sicer Post Media Serwis), različnih finančnih storitev, vključno z denarnimi nakazili na bančne račune, dostavo gotovine na naslovnikov dom v obliki poštne nakaznice za izplačilo gotovine, pobiranjem naročnine za radio in televizijo ter izplačilom bančnih čekov, ki so jih izdale različne banke, in tudi gotovinskimi krediti. Družba Poczta Polska posluje tudi na trgu zavarovanj na področju distribucije zavarovalniških in finančnih proizvodov podjetij, ki imajo kapitalske povezave z družbo Poczta Polska, tj. PAUF, OFE Pocztylion in TUW Pocztowe. Družba Poczta Polska prav tako upravlja pokojninski sklad, ki se imenuje Pocztylion – Arka PTE S.A.

| (95) | Ker družba PP distribuira zavarovalniške in finančne proizvode odvisne družbe ali povezanih družb, je konkurent drugim bankam, zavarovalnicam in borznim posrednikom. Poleg tega je družba PP v zadnjih letih znatno razširila obseg svojih plačilnih storitev, ki jih zagotavlja strankam, tako da je tradicionalnim poštnim instrumentom dodala vrsto instrumentov, ki so bili v preteklosti tipični za ponudbo bank (bančne plačilne in kreditne kartice, bančna nakazila, trajni nalogi za plačilo položnic). Te spremembe so zagotovile večjo zamenljivost finančnih storitev, ki jih ponuja družba PP, s storitvami, ki jih ponujajo banke. |
| --- | --- |

(95)

Ker družba PP distribuira zavarovalniške in finančne proizvode odvisne družbe ali povezanih družb, je konkurent drugim bankam, zavarovalnicam in borznim posrednikom. Poleg tega je družba PP v zadnjih letih znatno razširila obseg svojih plačilnih storitev, ki jih zagotavlja strankam, tako da je tradicionalnim poštnim instrumentom dodala vrsto instrumentov, ki so bili v preteklosti tipični za ponudbo bank (bančne plačilne in kreditne kartice, bančna nakazila, trajni nalogi za plačilo položnic). Te spremembe so zagotovile večjo zamenljivost finančnih storitev, ki jih ponuja družba PP, s storitvami, ki jih ponujajo banke.

| (96) | Finančne ustanove iz različnih držav članic poslujejo na Poljskem neposredno prek mreže podružnic ali predstavništev ali posredno, tako da nadzorujejo banke in finančne ustanove, ki imajo sedež na Poljskem. |
| --- | --- |

(96)

Finančne ustanove iz različnih držav članic poslujejo na Poljskem neposredno prek mreže podružnic ali predstavništev ali posredno, tako da nadzorujejo banke in finančne ustanove, ki imajo sedež na Poljskem.

| (97) | To pomeni, da obstaja konkurenca med podjetji iz različnih držav članic v sektorjih poštnih in finančnih storitev. Nadomestilo za javne storitve, ki bi lahko bilo dodeljeno družbi PP, bi okrepilo položaj družbe glede na poštna in finančna podjetja, ki imajo sedež na Poljskem ali v drugih državah članicah in ki bi lahko posledično imela večje težave z vstopom na poljski trg. Zato lahko ta ukrep izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(97)

To pomeni, da obstaja konkurenca med podjetji iz različnih držav članic v sektorjih poštnih in finančnih storitev. Nadomestilo za javne storitve, ki bi lahko bilo dodeljeno družbi PP, bi okrepilo položaj družbe glede na poštna in finančna podjetja, ki imajo sedež na Poljskem ali v drugih državah članicah in ki bi lahko posledično imela večje težave z vstopom na poljski trg. Zato lahko ta ukrep izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami.

V.1.5   Sklepne ugotovitve

| (98) | Vsako nadomestilo, dodeljeno družbi PP v okviru sedanjega sistema, bi pomenilo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(98)

Vsako nadomestilo, dodeljeno družbi PP v okviru sedanjega sistema, bi pomenilo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

V.2   Ocena združljivosti pomoči

| (99) | Kot je navedeno v oddelku I zgoraj, poteka postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES (zdaj 108(2) PDEU) po odločitvi z dne 9. januarja 2007 še naprej za obdobje, ki se je začelo 1. januarja 2006. |
| --- | --- |

(99)

Kot je navedeno v oddelku I zgoraj, poteka postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES (zdaj 108(2) PDEU) po odločitvi z dne 9. januarja 2007 še naprej za obdobje, ki se je začelo 1. januarja 2006.

| (100) | Točka 25 Okvira Skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve (54) (v nadaljnjem besedilu: okvir Skupnosti) določa: „Ta okvir se bo uporabljal v obdobju šestih let od dneva objave v Uradnem listu Evropske unije“. Točka 26 okvira Skupnosti navaja: „Komisija bo določbe tega okvira uporabljala za vse projekte pomoči, ki ji bodo priglašeni, in sprejela odločitev v zvezi z navedenimi projekti po objavi okvira v Uradnem listu, tudi če bodo ti priglašeni pred objavo“. |
| --- | --- |

(100)

Točka 25 Okvira Skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve (54) (v nadaljnjem besedilu: okvir Skupnosti) določa: „Ta okvir se bo uporabljal v obdobju šestih let od dneva objave v Uradnem listu Evropske unije“. Točka 26 okvira Skupnosti navaja: „Komisija bo določbe tega okvira uporabljala za vse projekte pomoči, ki ji bodo priglašeni, in sprejela odločitev v zvezi z navedenimi projekti po objavi okvira v Uradnem listu, tudi če bodo ti priglašeni pred objavo“.

| (101) | Poljski organi so priglasili zadevno shemo pomoči v skladu s postopkom začasnega mehanizma (glej odločitev o začetku postopka iz člena 88(2) z dne 25. junija 2005). Iz navedenega je razvidno, da je Okvir Skupnosti za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve veljavni predpis za oceno združljivosti sheme v obdobju 2006–2011. |
| --- | --- |

(101)

Poljski organi so priglasili zadevno shemo pomoči v skladu s postopkom začasnega mehanizma (glej odločitev o začetku postopka iz člena 88(2) z dne 25. junija 2005). Iz navedenega je razvidno, da je Okvir Skupnosti za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve veljavni predpis za oceno združljivosti sheme v obdobju 2006–2011.

| (102) | Komisija meni, da se na trenutni razvojni stopnji notranjega trga nadomestilo za javne storitve, ki je državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, lahko razglasi za združljivo s Pogodbo v smislu člena 106(2), če je potrebno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena in ne vpliva na razvoj trgovine, tako da bi bilo v nasprotju z interesom Unije. |
| --- | --- |

(102)

Komisija meni, da se na trenutni razvojni stopnji notranjega trga nadomestilo za javne storitve, ki je državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, lahko razglasi za združljivo s Pogodbo v smislu člena 106(2), če je potrebno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena in ne vpliva na razvoj trgovine, tako da bi bilo v nasprotju z interesom Unije.

| (103) | Za dosego takšnega ravnovesja Komisija pri oceni združljivosti obravnavane pomoči z notranjim trgom uporablja določbe okvira Skupnosti. Okvir Skupnosti določa tri osnovna merila združljivosti: (i) zadevna storitev je dejansko javna storitev (tj. priznati jo za storitev splošnega gospodarskega pomena ni očitna napaka), (ii) podjetje je pooblaščeno za opravljanje storitve v skladu s pravnim aktom, ki vsebuje elemente, opredeljene v oddelku 2.3 omenjenega okvira Skupnosti, ter (iii) podjetju ni dodeljeno prekomerno nadomestilo za javne storitve (ob upoštevanju zmernega dobička). |
| --- | --- |

(103)

Za dosego takšnega ravnovesja Komisija pri oceni združljivosti obravnavane pomoči z notranjim trgom uporablja določbe okvira Skupnosti. Okvir Skupnosti določa tri osnovna merila združljivosti: (i) zadevna storitev je dejansko javna storitev (tj. priznati jo za storitev splošnega gospodarskega pomena ni očitna napaka), (ii) podjetje je pooblaščeno za opravljanje storitve v skladu s pravnim aktom, ki vsebuje elemente, opredeljene v oddelku 2.3 omenjenega okvira Skupnosti, ter (iii) podjetju ni dodeljeno prekomerno nadomestilo za javne storitve (ob upoštevanju zmernega dobička).

V.2.1   Dejanska storitev splošnega gospodarskega pomena

| (104) | Kot je pokazano v okviru Skupnosti, imajo države članice visoko stopnjo svobode pri določanju narave storitev, ki jih je mogoče opredeliti kot storitve splošnega gospodarskega pomena. Naloga Komisije je zagotoviti, da se bo uporabljala stopnja svobode brez očitnih napak v zvezi z opredelitvijo storitev splošnega gospodarskega pomena. |
| --- | --- |

(104)

Kot je pokazano v okviru Skupnosti, imajo države članice visoko stopnjo svobode pri določanju narave storitev, ki jih je mogoče opredeliti kot storitve splošnega gospodarskega pomena. Naloga Komisije je zagotoviti, da se bo uporabljala stopnja svobode brez očitnih napak v zvezi z opredelitvijo storitev splošnega gospodarskega pomena.

| (105) | Obveznost zagotavljanja javnih storitev, za katero je bila pooblaščena družba PP, je opravljanje univerzalnih poštnih storitev v skladu s Poštno direktivo (glej oddelek II.2 zgoraj). Opravljanje univerzalnih poštnih storitev na ozemlju Poljske, da bi prebivalstvu Poljske omogočili enake osnovne storitve po enakih cenah, je klasičen primer storitve splošnega gospodarskega pomena. |
| --- | --- |

(105)

Obveznost zagotavljanja javnih storitev, za katero je bila pooblaščena družba PP, je opravljanje univerzalnih poštnih storitev v skladu s Poštno direktivo (glej oddelek II.2 zgoraj). Opravljanje univerzalnih poštnih storitev na ozemlju Poljske, da bi prebivalstvu Poljske omogočili enake osnovne storitve po enakih cenah, je klasičen primer storitve splošnega gospodarskega pomena.

| (106) | Zato se lahko univerzalne poštne storitve, za katere je bila pooblaščena družba PP, štejejo za storitve splošnega gospodarskega pomena v smislu člena 106 PDEU. |
| --- | --- |

(106)

Zato se lahko univerzalne poštne storitve, za katere je bila pooblaščena družba PP, štejejo za storitve splošnega gospodarskega pomena v smislu člena 106 PDEU.

V.2.2   Potreba po instrumentu, ki opredeljuje obveznosti javnih storitev, in metodah za izračun nadomestila (Oddaja storitve)

| (107) | Kot je bilo pokazano v okviru Skupnosti, pojem storitve splošnega gospodarskega pomena v smislu člena 86 Pogodbe ES (zdaj člena 106 PDEU) pomeni, da je država pooblastila zainteresirano podjetje za opravljanje posebne naloge. Odgovornost za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena je treba podeliti ustreznemu podjetju v skladu z enim ali več uradnimi pravnimi akti. |
| --- | --- |

(107)

Kot je bilo pokazano v okviru Skupnosti, pojem storitve splošnega gospodarskega pomena v smislu člena 86 Pogodbe ES (zdaj člena 106 PDEU) pomeni, da je država pooblastila zainteresirano podjetje za opravljanje posebne naloge. Odgovornost za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena je treba podeliti ustreznemu podjetju v skladu z enim ali več uradnimi pravnimi akti.

| (108) | V tem primeru Zakon o poštnih storitvah ter Odlok ministra za infrastrukturo z dne 9. januarja 2004 o pogojih opravljanja univerzalnih poštnih storitev pomenita pravna instrumenta, ki določata in pooblaščata družbo PP za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, kakršne so univerzalne poštne storitve (glej oddelke II.2, II.3 in IV.4 zgoraj). |
| --- | --- |

(108)

V tem primeru Zakon o poštnih storitvah ter Odlok ministra za infrastrukturo z dne 9. januarja 2004 o pogojih opravljanja univerzalnih poštnih storitev pomenita pravna instrumenta, ki določata in pooblaščata družbo PP za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, kakršne so univerzalne poštne storitve (glej oddelke II.2, II.3 in IV.4 zgoraj).

| (109) | V skladu z oddelkom 2.3 omenjenega okvira Skupnosti zadevni akti opredeljujejo zlasti:






  — | natančno naravo obveznosti javnih storitev (univerzalne poštne storitve) (člen 3(25) Zakona o poštnih storitvah), |
| --- | --- | --- |

(109)

V skladu z oddelkom 2.3 omenjenega okvira Skupnosti zadevni akti opredeljujejo zlasti:

—

natančno naravo obveznosti javnih storitev (univerzalne poštne storitve) (člen 3(25) Zakona o poštnih storitvah),

| — | zainteresirana družba (PP) in ozemlje (ozemlje celotne države), na kateri se nanaša obveznost (člen 3(25) Zakona o poštnih storitvah), |
| --- | --- |

—

zainteresirana družba (PP) in ozemlje (ozemlje celotne države), na kateri se nanaša obveznost (člen 3(25) Zakona o poštnih storitvah),

| — | vrsto izključnih pravic, odobrenih družbi PP (člen 46(2) Zakona o poštnih storitvah). |
| --- | --- |

—

vrsto izključnih pravic, odobrenih družbi PP (člen 46(2) Zakona o poštnih storitvah).

| (110) | Čeprav člena 52 in 52a Zakona o poštnih storitvah in Odlok ministra za finance z dne 24. decembra 2003 opredeljujejo določena načela nadomestila (55), to ni dovolj, da bi bila zahteva iz točk 12(d) in 12(e) okvira Skupnosti v celoti izpolnjena. |
| --- | --- |

(110)

Čeprav člena 52 in 52a Zakona o poštnih storitvah in Odlok ministra za finance z dne 24. decembra 2003 opredeljujejo določena načela nadomestila (55), to ni dovolj, da bi bila zahteva iz točk 12(d) in 12(e) okvira Skupnosti v celoti izpolnjena.

| (111) | Zdaj je v skladu s členom 2(2) Odloka vrsta izidov, obračunanih kot storitve, omejena na „stroške izdelave“, „stroške prodaje“, „stroške splošnega upravljanja“ in „stroške izvajanja obveznosti za financiranje določene poštne storitve ali skupine poštnih storitev in z njimi povezanih tečajnih razlik“. Zato Komisija meni, da v nacionalnih aktih niso bili opredeljeni vsi parametri, bistveni za izračun nadomestila. Nekateri stroški in prihodki (56) na seznamu postavk, ki so bile obračunane kot storitve v nacionalnih aktih, sploh niso bili upoštevani, zato ni bilo upoštevano tudi njihovo poznejše preverjanje in pregled (glej oddelek V.2.3.3 spodaj). |
| --- | --- |

(111)

Zdaj je v skladu s členom 2(2) Odloka vrsta izidov, obračunanih kot storitve, omejena na „stroške izdelave“, „stroške prodaje“, „stroške splošnega upravljanja“ in „stroške izvajanja obveznosti za financiranje določene poštne storitve ali skupine poštnih storitev in z njimi povezanih tečajnih razlik“. Zato Komisija meni, da v nacionalnih aktih niso bili opredeljeni vsi parametri, bistveni za izračun nadomestila. Nekateri stroški in prihodki (56) na seznamu postavk, ki so bile obračunane kot storitve v nacionalnih aktih, sploh niso bili upoštevani, zato ni bilo upoštevano tudi njihovo poznejše preverjanje in pregled (glej oddelek V.2.3.3 spodaj).

| (112) | Člen 52a(4) Zakona o poštnih storitvah uvaja več zahtev, ki jih mora upoštevati UKE, da potrdi dodelitev sredstev, ki za poštnega operaterja pomeni nadomestilo za izpolnjevanje obveznosti univerzalnih storitev, tj. da predhodno predloži: (1) finančno poročilo javnega operatorja, ki ga je pregledal revizor, (2) informacijo, ali je operator izpolnil zahteve v zvezi z univerzalnimi poštnimi storitvami, in (3) informacijo o preverjanju, ali javni operater vodi računovodske knjige in stroškovni račun v skladu z zahtevami iz člena 52(1) in (2) tega zakona. Zaradi razlogov, pojasnjenih zgoraj, in glede na to, da se člen 52(2) tega zakona sklicuje neposredno na Odlok, ta pa določa razporejanje nekaterih stroškov na storitve, Komisija meni, da v ustreznem nacionalnem aktu (ustreznih nacionalnih aktih) niso bili upoštevani vsi parametri, ki so bistveni za izračun nadomestila. Posledično prav tako ni mogoče ugotoviti, ali je bila v ustreznih nacionalnih aktih zahteva po specifikaciji dogovora o preprečitvi prekomernega nadomestila v celoti izpolnjena, če niso bili upoštevani vsi parametri, ki so bistveni za izračun nadomestila. Omejeni obseg vsako leto izvajanih letnih preverjanj to ugotovitev potrjuje (glej naslednja pojasnila v oddelku V.2.3.5 tega sklepa). Podobno določbe, ki jih je preučila Komisija, ne vsebujejo nobenih določil v zvezi z vračilom katerega koli morebitnega prekomernega nadomestila. |
| --- | --- |

(112)

Člen 52a(4) Zakona o poštnih storitvah uvaja več zahtev, ki jih mora upoštevati UKE, da potrdi dodelitev sredstev, ki za poštnega operaterja pomeni nadomestilo za izpolnjevanje obveznosti univerzalnih storitev, tj. da predhodno predloži: (1) finančno poročilo javnega operatorja, ki ga je pregledal revizor, (2) informacijo, ali je operator izpolnil zahteve v zvezi z univerzalnimi poštnimi storitvami, in (3) informacijo o preverjanju, ali javni operater vodi računovodske knjige in stroškovni račun v skladu z zahtevami iz člena 52(1) in (2) tega zakona. Zaradi razlogov, pojasnjenih zgoraj, in glede na to, da se člen 52(2) tega zakona sklicuje neposredno na Odlok, ta pa določa razporejanje nekaterih stroškov na storitve, Komisija meni, da v ustreznem nacionalnem aktu (ustreznih nacionalnih aktih) niso bili upoštevani vsi parametri, ki so bistveni za izračun nadomestila. Posledično prav tako ni mogoče ugotoviti, ali je bila v ustreznih nacionalnih aktih zahteva po specifikaciji dogovora o preprečitvi prekomernega nadomestila v celoti izpolnjena, če niso bili upoštevani vsi parametri, ki so bistveni za izračun nadomestila. Omejeni obseg vsako leto izvajanih letnih preverjanj to ugotovitev potrjuje (glej naslednja pojasnila v oddelku V.2.3.5 tega sklepa). Podobno določbe, ki jih je preučila Komisija, ne vsebujejo nobenih določil v zvezi z vračilom katerega koli morebitnega prekomernega nadomestila.

| (113) | Zato Komisija meni, da zahteve glede tega, kako so v ustreznih nacionalnih aktih opredeljeni (i) parametri za izračun, nadzor in pregled nadomestil (točka 12(d) okvira Skupnosti) ter (ii) dogovori o preprečitvi in vračilu prekomernega nadomestila (točka 12(e) okvira Skupnosti), niso v celoti izpolnjene. Poleg tega Komisija, kot je pojasnjeno zgoraj, meni, da bi bilo v zadevnem nacionalnem aktu primerno jasno opredeliti namen vsakoletnega preverjanja, in sicer zagotovitev, da ne bo prihajalo do prekomernih nadomestil. |
| --- | --- |

(113)

Zato Komisija meni, da zahteve glede tega, kako so v ustreznih nacionalnih aktih opredeljeni (i) parametri za izračun, nadzor in pregled nadomestil (točka 12(d) okvira Skupnosti) ter (ii) dogovori o preprečitvi in vračilu prekomernega nadomestila (točka 12(e) okvira Skupnosti), niso v celoti izpolnjene. Poleg tega Komisija, kot je pojasnjeno zgoraj, meni, da bi bilo v zadevnem nacionalnem aktu primerno jasno opredeliti namen vsakoletnega preverjanja, in sicer zagotovitev, da ne bo prihajalo do prekomernih nadomestil.

| (114) | Če povzamemo, pooblastilo ne vsebuje vseh elementov, ki jih zahteva okvir v zvezi z državno pomočjo v obliki nadomestila za javne storitve, in sicer manjkajo elementi iz točk 12(d) in 12(e) okvira Skupnosti. Posledično se drugo merilo lahko šteje samo za delno izpolnjeno in so potrebni ustrezni sanacijski ukrepi, da bi bili upoštevani stroški in prihodki, omenjeni v obrazložitvi 128(i) tega sklepa, da se oceni, ali je odobritev nadomestila družbi PP v skladu z zadevnim ukrepom potrebna, in da se zagotovi združljivost tega nadomestila. |
| --- | --- |

(114)

Če povzamemo, pooblastilo ne vsebuje vseh elementov, ki jih zahteva okvir v zvezi z državno pomočjo v obliki nadomestila za javne storitve, in sicer manjkajo elementi iz točk 12(d) in 12(e) okvira Skupnosti. Posledično se drugo merilo lahko šteje samo za delno izpolnjeno in so potrebni ustrezni sanacijski ukrepi, da bi bili upoštevani stroški in prihodki, omenjeni v obrazložitvi 128(i) tega sklepa, da se oceni, ali je odobritev nadomestila družbi PP v skladu z zadevnim ukrepom potrebna, in da se zagotovi združljivost tega nadomestila.

| (115) | Z analizo izvajanja sheme v oddelku V.2.3 tega sklepa bo mogoče bolj jasno ponazoriti praktične posledice nepopolne opredelitve parametrov in dogovorov za preprečitev prekomernega nadomestila. |
| --- | --- |

(115)

Z analizo izvajanja sheme v oddelku V.2.3 tega sklepa bo mogoče bolj jasno ponazoriti praktične posledice nepopolne opredelitve parametrov in dogovorov za preprečitev prekomernega nadomestila.

V.2.3   Neobstoj prekomernega nadomestila

| (116) | V skladu s točko 14 okvira Skupnosti „[...] znesek nadomestila ne sme presegati zneska, potrebnega za pokrivanje stroškov, ki so nastali pri izpolnjevanju obveznosti javnih storitev, ob upoštevanju ustreznih prejemkov in zmernega dobička za izpolnjevanje navedenih obveznosti.“ Okvir Skupnosti prav tako pravi, da „[...] stroški, ki jih je treba upoštevati, vključujejo vse stroške, ki nastanejo pri opravljanju storitev splošnega gospodarskega pomena. [...] Če podjetje opravlja tudi dejavnosti zunaj obsega storitev splošnega gospodarskega pomena, se lahko upoštevajo le stroški, povezani s storitvami splošnega gospodarskega pomena [...]“. |
| --- | --- |

(116)

V skladu s točko 14 okvira Skupnosti „[...] znesek nadomestila ne sme presegati zneska, potrebnega za pokrivanje stroškov, ki so nastali pri izpolnjevanju obveznosti javnih storitev, ob upoštevanju ustreznih prejemkov in zmernega dobička za izpolnjevanje navedenih obveznosti.“ Okvir Skupnosti prav tako pravi, da „[...] stroški, ki jih je treba upoštevati, vključujejo vse stroške, ki nastanejo pri opravljanju storitev splošnega gospodarskega pomena. [...] Če podjetje opravlja tudi dejavnosti zunaj obsega storitev splošnega gospodarskega pomena, se lahko upoštevajo le stroški, povezani s storitvami splošnega gospodarskega pomena [...]“.

| (117) | Dejavnosti družbe PP niso omejene na storitve splošnega gospodarskega pomena (glej oddelek II.1 tega sklepa). |
| --- | --- |

(117)

Dejavnosti družbe PP niso omejene na storitve splošnega gospodarskega pomena (glej oddelek II.1 tega sklepa).

| (118) | Da bi ugotovili, ali je bilo dano merilo izpolnjeno, je treba izračunati stroške obveznosti opravljanja javne storitve (univerzalne poštne storitve), ki so družbi PP zaupane prek aktov, ki zavezujejo k opravljanju te obveznosti, nato pa jih primerjati s prednostmi, ki jih bo družba PP priznala država. |
| --- | --- |

(118)

Da bi ugotovili, ali je bilo dano merilo izpolnjeno, je treba izračunati stroške obveznosti opravljanja javne storitve (univerzalne poštne storitve), ki so družbi PP zaupane prek aktov, ki zavezujejo k opravljanju te obveznosti, nato pa jih primerjati s prednostmi, ki jih bo družba PP priznala država.

| (119) | Člen 52a Zakona o poštnih storitvah jasno določa, da je dodeljevanje prekomernih nadomestil prepovedano: „1. Javni operater, ki je obvezan opravljati univerzalne poštne storitve, prejme iz državnega proračuna nepovratna sredstva za dejavnost, ki temelji na opravljanju univerzalnih poštnih storitev, če le-to prinaša izgubo. 2. Višino sredstev določa zakon o proračunu, pri čemer znesek nepovratnih sredstev ne sme presegati razlike med stroški opravljanja univerzalnih poštnih storitev in prihodki iz tega naslova“. |
| --- | --- |

(119)

Člen 52a Zakona o poštnih storitvah jasno določa, da je dodeljevanje prekomernih nadomestil prepovedano: „1. Javni operater, ki je obvezan opravljati univerzalne poštne storitve, prejme iz državnega proračuna nepovratna sredstva za dejavnost, ki temelji na opravljanju univerzalnih poštnih storitev, če le-to prinaša izgubo. 2. Višino sredstev določa zakon o proračunu, pri čemer znesek nepovratnih sredstev ne sme presegati razlike med stroški opravljanja univerzalnih poštnih storitev in prihodki iz tega naslova“.

V.2.3.1   Dejanski izidi

| (120) | Komisija je ugotovila, da so vsote nekaterih kategorij prihodkov in stroškov, izkazanih v analitičnem računovodstvu, zajete tudi v finančnih poročilih. Ker se analitično računovodstvo izvaja v okviru finančnega računovodstva (57) in ga vsako leto pregleda neodvisni revizor, ki ni podal nobenih bistvenih pripomb, Komisija nima razloga dvomiti, da so predstavljeni notranji prihodki in stroški resnični. |
| --- | --- |

(120)

Komisija je ugotovila, da so vsote nekaterih kategorij prihodkov in stroškov, izkazanih v analitičnem računovodstvu, zajete tudi v finančnih poročilih. Ker se analitično računovodstvo izvaja v okviru finančnega računovodstva (57) in ga vsako leto pregleda neodvisni revizor, ki ni podal nobenih bistvenih pripomb, Komisija nima razloga dvomiti, da so predstavljeni notranji prihodki in stroški resnični.

V.2.3.2   Ustrezno vodenje ločenih računovodskih evidenc za obračunavanje neto izida dejavnosti, povezane z izpolnjevanjem obveznosti univerzalne storitve

| (121) | Ker družba PP ne opravlja le storitev splošnega gospodarskega pomena, temveč tudi druge komercialne storitve, člen 14(2) Direktive 97/67/ES podjetju nalaga obveznost vodenja ločenih računovodskih evidenc v notranjih računovodskih sistemih. |
| --- | --- |

(121)

Ker družba PP ne opravlja le storitev splošnega gospodarskega pomena, temveč tudi druge komercialne storitve, člen 14(2) Direktive 97/67/ES podjetju nalaga obveznost vodenja ločenih računovodskih evidenc v notranjih računovodskih sistemih.

| (122) | Na podlagi člena 52(1) Zakona o poštnih storitvah mora družba PP voditi računovodske evidence tako, da je mogoč izračun stroškov ločeno za vsako storitev z rezerviranega področja in skupaj za nerezervirane storitve s porazdelitvijo na univerzalne poštne storitve in storitve, ki niso univerzalne poštne storitve. |
| --- | --- |

(122)

Na podlagi člena 52(1) Zakona o poštnih storitvah mora družba PP voditi računovodske evidence tako, da je mogoč izračun stroškov ločeno za vsako storitev z rezerviranega področja in skupaj za nerezervirane storitve s porazdelitvijo na univerzalne poštne storitve in storitve, ki niso univerzalne poštne storitve.

| (123) | Komisija je ugotovila, da notranji računovodski sistem jasno razlikuje konte univerzalnih storitev (porazdeljenih na rezervirane in nerezervirane) in tistih, ki niso univerzalne storitve. Poljska je predložila dokaze, da vodi ločene računovodske evidence, tako da je pokazala izide po posameznih kontih storitev in skupne izide po skupinah storitev. |
| --- | --- |

(123)

Komisija je ugotovila, da notranji računovodski sistem jasno razlikuje konte univerzalnih storitev (porazdeljenih na rezervirane in nerezervirane) in tistih, ki niso univerzalne storitve. Poljska je predložila dokaze, da vodi ločene računovodske evidence, tako da je pokazala izide po posameznih kontih storitev in skupne izide po skupinah storitev.

| (124) | Kot kažejo informacije, ki jih je prejela Komisija, in vsakoletna preiskava, ki jo opravlja nacionalni regulativni organ, so izidi družbe PP obračunani ločeno za vsako storitev z rezerviranega področja (58) in skupno za vsako od naslednjih skupin: (i) nerezervirane univerzalne poštne storitve in (ii) druge komercialne storitve (ki niso storitve splošnega gospodarskega pomena) v skladu z zahtevami iz člena 52(1) Zakona o poštnih storitvah. |
| --- | --- |

(124)

Kot kažejo informacije, ki jih je prejela Komisija, in vsakoletna preiskava, ki jo opravlja nacionalni regulativni organ, so izidi družbe PP obračunani ločeno za vsako storitev z rezerviranega področja (58) in skupno za vsako od naslednjih skupin: (i) nerezervirane univerzalne poštne storitve in (ii) druge komercialne storitve (ki niso storitve splošnega gospodarskega pomena) v skladu z zahtevami iz člena 52(1) Zakona o poštnih storitvah.

| (125) | Zlasti v letih 2006 in 2007 poročila nacionalnega regulativnega organa kažejo, da je družba PP kot javni operater za univerzalne poštne storitve vodila računovodske knjige in stroškovni račun tako, da je bilo mogoče ločevanje stroškov za vsako rezervirano storitev in skupaj za nerezervirane storitve s porazdelitvijo na univerzalne poštne storitve in storitve, ki niso univerzalne storitve, v skladu z zahtevami iz člena 52(1) Zakona o poštnih storitvah. |
| --- | --- |

(125)

Zlasti v letih 2006 in 2007 poročila nacionalnega regulativnega organa kažejo, da je družba PP kot javni operater za univerzalne poštne storitve vodila računovodske knjige in stroškovni račun tako, da je bilo mogoče ločevanje stroškov za vsako rezervirano storitev in skupaj za nerezervirane storitve s porazdelitvijo na univerzalne poštne storitve in storitve, ki niso univerzalne storitve, v skladu z zahtevami iz člena 52(1) Zakona o poštnih storitvah.

| (126) | Na podlagi informacij, ki jih je Poljska posredovala o vodenju ločenih računovodskih evidenc v družbi PP, na podlagi sklepnih ugotovitev, oprtih na zunanje preverjanje, izvedeno v zvezi z relevantno delitvijo vodenja knjig na univerzalne storitve in storitve, ki niso univerzalne storitve, ter preverjanje, ki ga je izvedla Komisija, je mogoče ugotoviti, da je razporejanje računovodskih evidenc na komercialno dejavnost in dejavnost, ki jo družba PP opravlja v okviru obveznosti javnih storitev, ustrezno. Komisija torej meni, da družba PP ustrezno razdeljuje svoje računovodske evidence tako, da je mogoč ločen izračun stroškov za vsako storitev z rezerviranega področja in skupaj za nerezervirane storitve s porazdelitvijo na univerzalne poštne storitve in tiste, ki niso univerzalne storitve, kot je določeno v členu 14(2) Direktive 97/67/ES. |
| --- | --- |

(126)

Na podlagi informacij, ki jih je Poljska posredovala o vodenju ločenih računovodskih evidenc v družbi PP, na podlagi sklepnih ugotovitev, oprtih na zunanje preverjanje, izvedeno v zvezi z relevantno delitvijo vodenja knjig na univerzalne storitve in storitve, ki niso univerzalne storitve, ter preverjanje, ki ga je izvedla Komisija, je mogoče ugotoviti, da je razporejanje računovodskih evidenc na komercialno dejavnost in dejavnost, ki jo družba PP opravlja v okviru obveznosti javnih storitev, ustrezno. Komisija torej meni, da družba PP ustrezno razdeljuje svoje računovodske evidence tako, da je mogoč ločen izračun stroškov za vsako storitev z rezerviranega področja in skupaj za nerezervirane storitve s porazdelitvijo na univerzalne poštne storitve in tiste, ki niso univerzalne storitve, kot je določeno v členu 14(2) Direktive 97/67/ES.

V.2.3.3   Dokončna razporeditev stroškov in prihodkov na storitve

| (127) | Med analizo je Komisija preučila celovitost finančnih podatkov, pridobljenih z uskladitvijo agregatnih podatkov iz analitičnega računovodstva družbe PP z izkazom poslovnega izida. |
| --- | --- |

(127)

Med analizo je Komisija preučila celovitost finančnih podatkov, pridobljenih z uskladitvijo agregatnih podatkov iz analitičnega računovodstva družbe PP z izkazom poslovnega izida.

| (128) | Komisija je ugotovila, da (i) stroški in prihodki iz navedenih kategorij, tj. „drugi operativni izidi“ (59), „izid izrednih dogodkov“ in nekateri „finančni izidi“, niso bili pripisani storitvam in da (ii) Odlok ministra za finance z dne 24. decembra 2003 omejuje vrste stroškov, ki se obračunavajo kot storitve za „stroške izdelave“, „stroške prodaje“, „stroške splošnega upravljanja“ ter „stroške izvajanja obveznosti, nastalih za financiranje določene poštne storitve ali skupine poštnih storitev in z njimi povezanih tečajnih razlik“. Relativni pomen teh stroškov in prihodkov, za katere nacionalnih predpisi niso predvideli razporejanja, je temu primerno znašalo 2,5 % in 1,5 % njihovih vsot leta 2006. Čeprav bi bilo mogoče stroške in prihodke, ki niso bili razporejeni na storitve, glede na njihov relativni pomen v preteklosti šteti za obrobne, lahko v prihodnosti postanejo bistveni. |
| --- | --- |

(128)

Komisija je ugotovila, da (i) stroški in prihodki iz navedenih kategorij, tj. „drugi operativni izidi“ (59), „izid izrednih dogodkov“ in nekateri „finančni izidi“, niso bili pripisani storitvam in da (ii) Odlok ministra za finance z dne 24. decembra 2003 omejuje vrste stroškov, ki se obračunavajo kot storitve za „stroške izdelave“, „stroške prodaje“, „stroške splošnega upravljanja“ ter „stroške izvajanja obveznosti, nastalih za financiranje določene poštne storitve ali skupine poštnih storitev in z njimi povezanih tečajnih razlik“. Relativni pomen teh stroškov in prihodkov, za katere nacionalnih predpisi niso predvideli razporejanja, je temu primerno znašalo 2,5 % in 1,5 % njihovih vsot leta 2006. Čeprav bi bilo mogoče stroške in prihodke, ki niso bili razporejeni na storitve, glede na njihov relativni pomen v preteklosti šteti za obrobne, lahko v prihodnosti postanejo bistveni.

| (129) | Glede na položaj v preteklosti pa je Poljska predložila nove informacije, v skladu s katerimi so bili takšni „nerazporejeni izidi“ naknadno pripisani univerzalnim storitvam (rezerviranim in nerezerviranim) ter tistim, ki niso univerzalne storitve (in se delijo na poštne, finančne in druge storitve). Poleg tega je Poljska predložila razlago metodologije, uporabljene za njihovo razporejanje na storitve. Vse to kaže, da je družba PP predstavila smiselno metodologijo razporejanja teh izidov. |
| --- | --- |

(129)

Glede na položaj v preteklosti pa je Poljska predložila nove informacije, v skladu s katerimi so bili takšni „nerazporejeni izidi“ naknadno pripisani univerzalnim storitvam (rezerviranim in nerezerviranim) ter tistim, ki niso univerzalne storitve (in se delijo na poštne, finančne in druge storitve). Poleg tega je Poljska predložila razlago metodologije, uporabljene za njihovo razporejanje na storitve. Vse to kaže, da je družba PP predstavila smiselno metodologijo razporejanja teh izidov.

| (130) | Druge kategorije notranjih stroškov in prihodkov (60) bi bile lahko usklajene z izkazom poslovnega izida. |
| --- | --- |

(130)

Druge kategorije notranjih stroškov in prihodkov (60) bi bile lahko usklajene z izkazom poslovnega izida.

| (131) | Zato Komisija meni, da je treba storitvam sistematično pripisovati vse prihodke in stroške, ki so omenjeni v obrazložitvi 128(i) tega sklepa, v skladu z načelom popolne delitve izidov in s pogoji, opredeljenimi v okviru Skupnosti. |
| --- | --- |

(131)

Zato Komisija meni, da je treba storitvam sistematično pripisovati vse prihodke in stroške, ki so omenjeni v obrazložitvi 128(i) tega sklepa, v skladu z načelom popolne delitve izidov in s pogoji, opredeljenimi v okviru Skupnosti.

V.2.3.4   Relevantna metoda razporejanja stroškov in njeno ustrezno izvajanje

| (132) | Kot je bilo ugotovljeno zgoraj, člen 52(2) Zakona o poštnih storitvah določa, da „Minister, pristojen za javne finance, ob posvetovanju z ministrom, pristojnim za komunikacije, določi v Odloku način razporejanja stroškov, pri čemer sprejme načelo, da mora le-ta omogočati obračun stroškov na enoto, ob upoštevanju odstavka 1“. |
| --- | --- |

(132)

Kot je bilo ugotovljeno zgoraj, člen 52(2) Zakona o poštnih storitvah določa, da „Minister, pristojen za javne finance, ob posvetovanju z ministrom, pristojnim za komunikacije, določi v Odloku način razporejanja stroškov, pri čemer sprejme načelo, da mora le-ta omogočati obračun stroškov na enoto, ob upoštevanju odstavka 1“.

| (133) | V skladu z zgoraj omenjenim členom 52(2) je minister za finance 24. decembra 2003 izdal Odlok o načinu razporejanja stroškov operaterja za univerzalne poštne storitve, ki izvaja člen 14(3) Direktive. |
| --- | --- |

(133)

V skladu z zgoraj omenjenim členom 52(2) je minister za finance 24. decembra 2003 izdal Odlok o načinu razporejanja stroškov operaterja za univerzalne poštne storitve, ki izvaja člen 14(3) Direktive.

| (134) | Poročila nacionalnega regulativnega organa kažejo, da je družba Poczta Polska pripisala stroške neposredno ali posredno med stroške storitev in izvršila zadevno razporejanje v skladu z določbami Odloka ministra za finance z dne 24. decembra 2003 o razporejanju stroškov operaterja univerzalnih poštnih storitev. Nacionalni regulativni organ je vsako leto potrjeval, da so bili stroški družbe PP razdeljeni na naslednji način:






  (i) | stroške, povezane izključno z eno storitvijo ali skupino storitev se dodeli neposredno tej storitvi ali skupini storitev na podlagi računovodskih listin; |
| --- | --- | --- |

(134)

Poročila nacionalnega regulativnega organa kažejo, da je družba Poczta Polska pripisala stroške neposredno ali posredno med stroške storitev in izvršila zadevno razporejanje v skladu z določbami Odloka ministra za finance z dne 24. decembra 2003 o razporejanju stroškov operaterja univerzalnih poštnih storitev. Nacionalni regulativni organ je vsako leto potrjeval, da so bili stroški družbe PP razdeljeni na naslednji način:

(i)

stroške, povezane izključno z eno storitvijo ali skupino storitev se dodeli neposredno tej storitvi ali skupini storitev na podlagi računovodskih listin;

| (ii) | stroške, povezane neposredno z več storitvami, se dodeli vsaki od storitev ali skupin storitev na podlagi analize vrednosti dejavnikov, zaradi katerih nastanejo stroški v okviru določene storitve ali skupine storitev; |
| --- | --- |

(ii)

stroške, povezane neposredno z več storitvami, se dodeli vsaki od storitev ali skupin storitev na podlagi analize vrednosti dejavnikov, zaradi katerih nastanejo stroški v okviru določene storitve ali skupine storitev;

| (iii) | če dodelitev na neposredni način ni mogoča, se stroške, povezane z več storitvami, dodeli vsaki od storitev ali skupin storitev na podlagi njihove povezave z določeno skupino stroškov, ki so neposredno povezani s to storitvijo ali skupino storitev; |
| --- | --- |

(iii)

če dodelitev na neposredni način ni mogoča, se stroške, povezane z več storitvami, dodeli vsaki od storitev ali skupin storitev na podlagi njihove povezave z določeno skupino stroškov, ki so neposredno povezani s to storitvijo ali skupino storitev;

| (iv) | če dodelitev na neposredni ali posredni način ni mogoča, se druge stroške dodeli vsaki od storitev na podlagi splošnega indeksa, izračunanega kot razmerje med stroški, ki so neposredno in posredno pripisani dani storitvi ali skupini storitev, in skupnimi stroški, prilagojenimi vsem storitvam in skupinam storitev. |
| --- | --- |

(iv)

če dodelitev na neposredni ali posredni način ni mogoča, se druge stroške dodeli vsaki od storitev na podlagi splošnega indeksa, izračunanega kot razmerje med stroški, ki so neposredno in posredno pripisani dani storitvi ali skupini storitev, in skupnimi stroški, prilagojenimi vsem storitvam in skupinam storitev.

| (135) | Čeprav je bilo leta 2006 le [...] stroškov priznanih za neposredne stroške, Komisija ne dvomi v pravilnost razporejanja stroškov na neposredne in posredne stroške. Poleg tega je po preverjanjih, ki so jih izvedli nacionalni regulativni organ in revizorji, ugotovila, da je „bilo izvedeno preverjanje neposrednih stroškov in deluje učinkovito“. |
| --- | --- |

(135)

Čeprav je bilo leta 2006 le [...] stroškov priznanih za neposredne stroške, Komisija ne dvomi v pravilnost razporejanja stroškov na neposredne in posredne stroške. Poleg tega je po preverjanjih, ki so jih izvedli nacionalni regulativni organ in revizorji, ugotovila, da je „bilo izvedeno preverjanje neposrednih stroškov in deluje učinkovito“.

| (136) | Glede posrednih stroškov (glej oddelek „IV.2.1 Sistem razporejanja stroškov“ zgoraj) Komisija meni, da so bili, čeprav je bilo število ključev, uporabljenih za pripisovanje posameznih glavnih kategorij posrednih stroškov storitvam (tj. obratovalnih stroškov, stroškov prevoza, stroškov vzdrževanja omrežja in drugih posrednih stroškov) dejansko omejeno, ti ključi vendarle utemeljeni. |
| --- | --- |

(136)

Glede posrednih stroškov (glej oddelek „IV.2.1 Sistem razporejanja stroškov“ zgoraj) Komisija meni, da so bili, čeprav je bilo število ključev, uporabljenih za pripisovanje posameznih glavnih kategorij posrednih stroškov storitvam (tj. obratovalnih stroškov, stroškov prevoza, stroškov vzdrževanja omrežja in drugih posrednih stroškov) dejansko omejeno, ti ključi vendarle utemeljeni.

| (137) | Na primer, utemeljeno se zdi, da je ključ, ki se uporablja za pripisovanje „obratovalnih stroškov“„čas dela v minutah, namenjenih opravljanju posamezne storitve“ (61), saj je kontom storitev težko natančno pripisati stroške sprejemanja pošiljk od pošiljateljev, stroške špeditersko-distribucijskih dejavnosti in stroške dostave, povezane s posameznimi storitvami. Komisija se zaveda, da je bilo v računovodskem sistemu družbe PP v zadnjem času uvedeno izpopolnjeno razporejanje obratovalnih stroškov skupaj z večjim številom obračunskih ključev, ki bi morali povečati natančnost računovodskih podatkov. |
| --- | --- |

(137)

Na primer, utemeljeno se zdi, da je ključ, ki se uporablja za pripisovanje „obratovalnih stroškov“„čas dela v minutah, namenjenih opravljanju posamezne storitve“ (61), saj je kontom storitev težko natančno pripisati stroške sprejemanja pošiljk od pošiljateljev, stroške špeditersko-distribucijskih dejavnosti in stroške dostave, povezane s posameznimi storitvami. Komisija se zaveda, da je bilo v računovodskem sistemu družbe PP v zadnjem času uvedeno izpopolnjeno razporejanje obratovalnih stroškov skupaj z večjim številom obračunskih ključev, ki bi morali povečati natančnost računovodskih podatkov.

| (138) | Podobno se zdi ključ „strukture mase (teže) dostavljenih poštnih pošiljk“ razumna rešitev za pripisovanje „stroškov prevoza“. V namen pripisovanja stroškov prevoza storitvam torej Komisija priznava predpostavko, iz katere izhaja uporabljeni ključ, po katerem vsak kilogram poljubne storitve stroškovni element, kot je „prevoz“, izkorišča na enak način. |
| --- | --- |

(138)

Podobno se zdi ključ „strukture mase (teže) dostavljenih poštnih pošiljk“ razumna rešitev za pripisovanje „stroškov prevoza“. V namen pripisovanja stroškov prevoza storitvam torej Komisija priznava predpostavko, iz katere izhaja uporabljeni ključ, po katerem vsak kilogram poljubne storitve stroškovni element, kot je „prevoz“, izkorišča na enak način.

| (139) | Da bi družba Poczta Polska lahko pripisala „druge posredne stroške“ storitvam, mora zbrati podatke o: (i) teži dostavljenih poštnih pošiljk, (ii) obsegu/številu dostavljenih poštnih pošiljk in (iii) času dela, potrebnem za posamezna opravila. Ti statistični podatki se zberejo z ustreznimi „rezultati statistične raziskave“ (62), „velikostmi obsega storitev“ (63) in „raziskavami obremenitve pri delu“ (64). Raziskava obremenitve pri delu se izvaja enkrat na leto, traja en mesec in zajema vse poštne urade, distribucijska vozlišča in dostavne okoliše. Proces opravljanja posameznih storitev se deli na zelo specifične dejavnosti, ki jih opravljajo uslužbenci družbe PP in ki so osnova za oceno normativov porabe časa dela uslužbencev PP. Komisija nima razloga za dvom o točnosti pogostnosti zbranih podatkov. |
| --- | --- |

(139)

Da bi družba Poczta Polska lahko pripisala „druge posredne stroške“ storitvam, mora zbrati podatke o: (i) teži dostavljenih poštnih pošiljk, (ii) obsegu/številu dostavljenih poštnih pošiljk in (iii) času dela, potrebnem za posamezna opravila. Ti statistični podatki se zberejo z ustreznimi „rezultati statistične raziskave“ (62), „velikostmi obsega storitev“ (63) in „raziskavami obremenitve pri delu“ (64). Raziskava obremenitve pri delu se izvaja enkrat na leto, traja en mesec in zajema vse poštne urade, distribucijska vozlišča in dostavne okoliše. Proces opravljanja posameznih storitev se deli na zelo specifične dejavnosti, ki jih opravljajo uslužbenci družbe PP in ki so osnova za oceno normativov porabe časa dela uslužbencev PP. Komisija nima razloga za dvom o točnosti pogostnosti zbranih podatkov.

| (140) | Pripisati „stroške vzdrževanja omrežja“ storitvam s funkcijo vsote (i) neposrednih stroškov plus (ii) posrednih obratovalnih stroškov plus (iii) posrednih stroškov prevoza, ki so bili prej pripisani storitvam, je dopustno, vendar se zdi, da je vzročna zveza med njimi dosti manjša kot pri zgoraj navedenem razporejanju stroškov. |
| --- | --- |

(140)

Pripisati „stroške vzdrževanja omrežja“ storitvam s funkcijo vsote (i) neposrednih stroškov plus (ii) posrednih obratovalnih stroškov plus (iii) posrednih stroškov prevoza, ki so bili prej pripisani storitvam, je dopustno, vendar se zdi, da je vzročna zveza med njimi dosti manjša kot pri zgoraj navedenem razporejanju stroškov.

| (141) | Večino prihodkov družbe Poczta Polska lahko glede na njihovo naravo neposredno razporedimo na storitve. Komisija ne dvomi v točnost razporejanja „prihodkov iz prodaje“ na storitve. |
| --- | --- |

(141)

Večino prihodkov družbe Poczta Polska lahko glede na njihovo naravo neposredno razporedimo na storitve. Komisija ne dvomi v točnost razporejanja „prihodkov iz prodaje“ na storitve.

| (142) | Poljski organi so morali na poziv Komisije predložiti (65) razporeditev vseh izidov po kategorijah storitev (univerzalne storitve z delitvijo na rezervirane in nerezervirane in neuniverzalne storitve z delitvijo na poštne, finančne in druge) ter pojasnilo o metodah, uporabljenih pri njihovem razporejanju na storitve. Dejstvo, da so bile zahtevane informacije predložene, priča, da so zadevne notranje računovodske informacije lahko zagotovljene z zahtevano stopnjo natančnosti. Komisija ni ugotovila nobenih očitnih napak pri metodah, uporabljenih za razporejanje „drugih operativnih izidov“ (66), „izida izrednih dogodkov“ (67) in „finančnih izidov“ (68) v skupine storitev. |
| --- | --- |

(142)

Poljski organi so morali na poziv Komisije predložiti (65) razporeditev vseh izidov po kategorijah storitev (univerzalne storitve z delitvijo na rezervirane in nerezervirane in neuniverzalne storitve z delitvijo na poštne, finančne in druge) ter pojasnilo o metodah, uporabljenih pri njihovem razporejanju na storitve. Dejstvo, da so bile zahtevane informacije predložene, priča, da so zadevne notranje računovodske informacije lahko zagotovljene z zahtevano stopnjo natančnosti. Komisija ni ugotovila nobenih očitnih napak pri metodah, uporabljenih za razporejanje „drugih operativnih izidov“ (66), „izida izrednih dogodkov“ (67) in „finančnih izidov“ (68) v skupine storitev.

| (143) | Komisija prav tako opaža, da se velik del stroškov družbe PP pripisuje storitvam ob uporabi metode sorazmernosti (približno [...] vseh stroškov je pripisanih storitvam sorazmerno glede na stroške, pripisane prej, zlasti stroške iz kategorije „drugi stroški“, tj. „splošni in upravni stroški“, „stroški prodaje“ in „nekateri finančni stroški“ (69). V zvezi s tem bi se bilo treba potruditi, da bi kar najbolj omejili pomen metode sorazmernosti pri metodi obračunavanja stroškov družbe PP za boljši prikaz povezave med stroški in storitvami. Če povzamemo, je metoda razporejanja dopustna, vendar se lahko izboljša, če uporabljeni obračunski ključi na čim boljši način kažejo povezavo med stroškom uporabljenih sredstev in storitvijo, ki je bila z njim ustvarjena. |
| --- | --- |

(143)

Komisija prav tako opaža, da se velik del stroškov družbe PP pripisuje storitvam ob uporabi metode sorazmernosti (približno [...] vseh stroškov je pripisanih storitvam sorazmerno glede na stroške, pripisane prej, zlasti stroške iz kategorije „drugi stroški“, tj. „splošni in upravni stroški“, „stroški prodaje“ in „nekateri finančni stroški“ (69). V zvezi s tem bi se bilo treba potruditi, da bi kar najbolj omejili pomen metode sorazmernosti pri metodi obračunavanja stroškov družbe PP za boljši prikaz povezave med stroški in storitvami. Če povzamemo, je metoda razporejanja dopustna, vendar se lahko izboljša, če uporabljeni obračunski ključi na čim boljši način kažejo povezavo med stroškom uporabljenih sredstev in storitvijo, ki je bila z njim ustvarjena.

| (144) | V zvezi s tem je družba Poczta Polska obvestilo Komisijo o rednem uvajanju podrobnih predpisov in postopkov (70) ter izpopolnjenih obračunskih ključih za boljšo ponazoritev vzročno-posledične zveze med vrstami nastalih stroškov in njihovim razporejanjem na storitve ter večjo natančnostjo notranjega računovodskega sistema. Z istim namenom si družba Poczta Polska prizadeva, da bi dokončno uvedlo metodo ABC v upravljalno računovodstvo, kar bi nedvomno izboljšalo prepoznavnost stroškov opravljanja dejavnosti v okviru storitev. |
| --- | --- |

(144)

V zvezi s tem je družba Poczta Polska obvestilo Komisijo o rednem uvajanju podrobnih predpisov in postopkov (70) ter izpopolnjenih obračunskih ključih za boljšo ponazoritev vzročno-posledične zveze med vrstami nastalih stroškov in njihovim razporejanjem na storitve ter večjo natančnostjo notranjega računovodskega sistema. Z istim namenom si družba Poczta Polska prizadeva, da bi dokončno uvedlo metodo ABC v upravljalno računovodstvo, kar bi nedvomno izboljšalo prepoznavnost stroškov opravljanja dejavnosti v okviru storitev.

| (145) | Podobno se tudi podrobna načela razporejanja stroškov na neposredne in posredne ter načela izračuna obračunskih ključev redno posodabljajo: npr. leta 2007 je bil izveden postopek nadzora neposrednih stroškov (71) za uvedbo enotnejših načel nadzora enostavnih neposrednih stroškov in skupnih neposrednih stroškov, ki se evidentirajo na računih storitev (72). Dejstvo, da se obračunski stroški za posredne stroške določajo v centrali (73), bi moralo dodatno spodbuditi k homogenejši uporabi danih ključev v celotnem podjetju. Še več, od 1. januarja 2007 morajo organizacijske enote družbe Poczta Polska, ki izračunavajo obračunske ključe, ključe sporočiti računovodskemu centru. Komisija priznava, da je bil dosežen napredek v zvezi z nadzornim središčem v družbi PP, zlasti glede postopkov nadzora knjiženja neposrednih in posrednih stroškov. |
| --- | --- |

(145)

Podobno se tudi podrobna načela razporejanja stroškov na neposredne in posredne ter načela izračuna obračunskih ključev redno posodabljajo: npr. leta 2007 je bil izveden postopek nadzora neposrednih stroškov (71) za uvedbo enotnejših načel nadzora enostavnih neposrednih stroškov in skupnih neposrednih stroškov, ki se evidentirajo na računih storitev (72). Dejstvo, da se obračunski stroški za posredne stroške določajo v centrali (73), bi moralo dodatno spodbuditi k homogenejši uporabi danih ključev v celotnem podjetju. Še več, od 1. januarja 2007 morajo organizacijske enote družbe Poczta Polska, ki izračunavajo obračunske ključe, ključe sporočiti računovodskemu centru. Komisija priznava, da je bil dosežen napredek v zvezi z nadzornim središčem v družbi PP, zlasti glede postopkov nadzora knjiženja neposrednih in posrednih stroškov.

| (146) | Poleg tega nacionalni regulativni organ tudi izdaja priporočila, da bi odpravil druge pomanjkljivosti (74), odkrite med vsakoletnim preverjanjem. Poljski organi menijo, da se niz priporočil, ki so jih izdali v okviru preverjanja v letih 2005 in 2006, že izvaja (75) oziroma se bodo začela izvajati vsak čas. Komisija meni, da je izjemno pomembno, da bi vsa priporočila kar najhitreje začeli izvajati, s čimer bi pridobili natančnejši notranji sistem računovodskih informacij. |
| --- | --- |

(146)

Poleg tega nacionalni regulativni organ tudi izdaja priporočila, da bi odpravil druge pomanjkljivosti (74), odkrite med vsakoletnim preverjanjem. Poljski organi menijo, da se niz priporočil, ki so jih izdali v okviru preverjanja v letih 2005 in 2006, že izvaja (75) oziroma se bodo začela izvajati vsak čas. Komisija meni, da je izjemno pomembno, da bi vsa priporočila kar najhitreje začeli izvajati, s čimer bi pridobili natančnejši notranji sistem računovodskih informacij.

| (147) | Na podlagi informacij o uporabljeni metodi razporejanja stroškov, ki jih je sporočila Poljska, Komisija meni, da družba Poczta Polska uporablja obračunske ključe tako, da ohranja utemeljeno vzročno zvezo med stroškom, pripisanim storitvi, in virom danega stroška. Poleg tega Komisija priznava trud, ki ga je družba PP vložila, da bi (i) okrepila nadzorno središče, povezano z informacijami o upravljanju, in (ii) izboljšala metode razporejanja stroškov, ki pomenijo osnovo prihodnjega izračuna nadomestila. |
| --- | --- |

(147)

Na podlagi informacij o uporabljeni metodi razporejanja stroškov, ki jih je sporočila Poljska, Komisija meni, da družba Poczta Polska uporablja obračunske ključe tako, da ohranja utemeljeno vzročno zvezo med stroškom, pripisanim storitvi, in virom danega stroška. Poleg tega Komisija priznava trud, ki ga je družba PP vložila, da bi (i) okrepila nadzorno središče, povezano z informacijami o upravljanju, in (ii) izboljšala metode razporejanja stroškov, ki pomenijo osnovo prihodnjega izračuna nadomestila.

| (148) | Kot pa je že bilo omenjeno v oddelku V.2.3.3 tega sklepa, je za to, da bi pravilno obračunali neto izid iz naslova izpolnjevanja obveznosti univerzalnih poštnih storitev ter izide, ki niso povezani s temi storitvami, treba poskrbeti, da nobeni stroški in prihodki ne bi ostali nerazporejeni in da bi bili vsi izidi (76) (prihodki in stroški) ustrezno razporejeni na vsako od rezerviranih in nerezerviranih storitev v okviru univerzalne poštne storitve in na storitve, ki ne spadajo med univerzalne poštne storitve. |
| --- | --- |

(148)

Kot pa je že bilo omenjeno v oddelku V.2.3.3 tega sklepa, je za to, da bi pravilno obračunali neto izid iz naslova izpolnjevanja obveznosti univerzalnih poštnih storitev ter izide, ki niso povezani s temi storitvami, treba poskrbeti, da nobeni stroški in prihodki ne bi ostali nerazporejeni in da bi bili vsi izidi (76) (prihodki in stroški) ustrezno razporejeni na vsako od rezerviranih in nerezerviranih storitev v okviru univerzalne poštne storitve in na storitve, ki ne spadajo med univerzalne poštne storitve.

V.2.3.5   Letno neodvisno preverjanje

| (149) | V skladu s členom 52(3) Zakona o poštnih storitvah „operater, ki opravlja univerzalne poštne storitve, vsako leto do 31. marca za leto poprej predloži predsedniku UKE izjavo o izpolnjevanju zahtev, določenih v odstavku 1“. Poleg tega mora v skladu s členom 52(4) predsednik UKE preveriti uresničevanje zahtev, določenih v odstavkih 1 in 2 tega zakona. |
| --- | --- |

(149)

V skladu s členom 52(3) Zakona o poštnih storitvah „operater, ki opravlja univerzalne poštne storitve, vsako leto do 31. marca za leto poprej predloži predsedniku UKE izjavo o izpolnjevanju zahtev, določenih v odstavku 1“. Poleg tega mora v skladu s členom 52(4) predsednik UKE preveriti uresničevanje zahtev, določenih v odstavkih 1 in 2 tega zakona.

| (150) | Poleg tega mora v skladu s členom 52(6) Zakona o poštnih storitvah „javni operater [...] predsedniku UKE vsako leto najpozneje do 31. julija za leto poprej predložiti finančno poročilo, ki ga je pregledal revizor, v obsegu, ki ga določajo Zakon z dne 29. septembra 1994 o računovodstvu (Dz. U. iz leta 2002, št. 76, točka 694, in Dz. U. iz leta 2003, št. 60, točka 535) ter odstavka 1 in 2“. |
| --- | --- |

(150)

Poleg tega mora v skladu s členom 52(6) Zakona o poštnih storitvah „javni operater [...] predsedniku UKE vsako leto najpozneje do 31. julija za leto poprej predložiti finančno poročilo, ki ga je pregledal revizor, v obsegu, ki ga določajo Zakon z dne 29. septembra 1994 o računovodstvu (Dz. U. iz leta 2002, št. 76, točka 694, in Dz. U. iz leta 2003, št. 60, točka 535) ter odstavka 1 in 2“.

| (151) | Zaradi uporabe zgoraj navedenih določb Zakona o poštnih storitvah je Komisija prejela podrobna poročila v zvezi z izpolnjevanjem zahtev pri delitvi računovodskih evidenc in razporejanju stroškov, ki jih vsako leto pripravlja nacionalni regulativni organ (UKE) v sodelovanju z neodvisnim sodnim revizorjem. V teh poročilih je bilo ugotovljeno, da notranje računovodske knjige družbe PP temeljijo na splošno sprejetih računovodskih načelih, zaradi česar so relevantne za količinsko opredelitev dodatnih stroškov univerzalnih poštnih storitev, za katere je pooblaščena družba PP, v skladu s členom 14(3) Poštne direktive. |
| --- | --- |

(151)

Zaradi uporabe zgoraj navedenih določb Zakona o poštnih storitvah je Komisija prejela podrobna poročila v zvezi z izpolnjevanjem zahtev pri delitvi računovodskih evidenc in razporejanju stroškov, ki jih vsako leto pripravlja nacionalni regulativni organ (UKE) v sodelovanju z neodvisnim sodnim revizorjem. V teh poročilih je bilo ugotovljeno, da notranje računovodske knjige družbe PP temeljijo na splošno sprejetih računovodskih načelih, zaradi česar so relevantne za količinsko opredelitev dodatnih stroškov univerzalnih poštnih storitev, za katere je pooblaščena družba PP, v skladu s členom 14(3) Poštne direktive.

| (152) | Glede na to, da se analitično računovodstvo vodi v okviru splošnega računovodstva, je bistveno, da bi nadzor opravljali tudi nad splošnim računovodstvom. Vsako leto finančna poročila družbe PP pregleda neodvisni revizor (glej oddelek V.2.3.1 tega sklepa). Poleg tega bo sodni revizor nadzoroval tudi združljivost računovodske evidence s posebnimi zahtevami Zakona o poštnih storitvah (člen 52). |
| --- | --- |

(152)

Glede na to, da se analitično računovodstvo vodi v okviru splošnega računovodstva, je bistveno, da bi nadzor opravljali tudi nad splošnim računovodstvom. Vsako leto finančna poročila družbe PP pregleda neodvisni revizor (glej oddelek V.2.3.1 tega sklepa). Poleg tega bo sodni revizor nadzoroval tudi združljivost računovodske evidence s posebnimi zahtevami Zakona o poštnih storitvah (člen 52).

| (153) | Vendar se glede na to, da je bilo v letnih poročilih, ki jih je pripravil UKE v sodelovanju z neodvisnim revizorskim podjetjem, vedno ugotovljeno, da se neodvisno letno preverjanje omejuje na oceno, v kakšnem obsegu je javni operater izpolnil zahteve, opredeljene v členu 52 Zakona o poštnih storitvah in v Odloku in se omejuje samo na analizo določenih vrst stroškov (77), sklene, da že izvršene rešitve, katerih namen je preprečiti prekomerno nadomestilo, niso dovolj, če se ne sprejmejo ukrepi, določeni v oddelku V.2.3.3 tega sklepa. Komisija meni, da je obseg tega preverjanja preveč omejen, da bi lahko ustrezno zagotavljal dosego cilja preverjanja, tj. dajal gotovost, da ne bo prišlo do prekomernega nadomestila (glej točko 20 okvira Skupnosti in člen 52a Zakona o poštnih storitvah (78). |
| --- | --- |

(153)

Vendar se glede na to, da je bilo v letnih poročilih, ki jih je pripravil UKE v sodelovanju z neodvisnim revizorskim podjetjem, vedno ugotovljeno, da se neodvisno letno preverjanje omejuje na oceno, v kakšnem obsegu je javni operater izpolnil zahteve, opredeljene v členu 52 Zakona o poštnih storitvah in v Odloku in se omejuje samo na analizo določenih vrst stroškov (77), sklene, da že izvršene rešitve, katerih namen je preprečiti prekomerno nadomestilo, niso dovolj, če se ne sprejmejo ukrepi, določeni v oddelku V.2.3.3 tega sklepa. Komisija meni, da je obseg tega preverjanja preveč omejen, da bi lahko ustrezno zagotavljal dosego cilja preverjanja, tj. dajal gotovost, da ne bo prišlo do prekomernega nadomestila (glej točko 20 okvira Skupnosti in člen 52a Zakona o poštnih storitvah (78).

| (154) | Zato v skladu z razdelkom V.2.2 tega sklepa Komisija meni, da je pri vsakoletnem preverjanju nujno potrebno upoštevati „druge operativne prihodke“, „finančne prihodke“, „finančne stroške“ in „izide izrednih dogodkov“, pa tudi „prihodke iz prodaje“. |
| --- | --- |

(154)

Zato v skladu z razdelkom V.2.2 tega sklepa Komisija meni, da je pri vsakoletnem preverjanju nujno potrebno upoštevati „druge operativne prihodke“, „finančne prihodke“, „finančne stroške“ in „izide izrednih dogodkov“, pa tudi „prihodke iz prodaje“.

| (155) | Komisija torej meni, da je treba razširiti obseg preverjanja računovodskih evidenc, da bi zagotovili upoštevanje vseh kategorij stroškov in prihodkov, bistvenih za izračun zneska nadomestila. |
| --- | --- |

(155)

Komisija torej meni, da je treba razširiti obseg preverjanja računovodskih evidenc, da bi zagotovili upoštevanje vseh kategorij stroškov in prihodkov, bistvenih za izračun zneska nadomestila.

V.2.3.6   V letih 2009–2011 se prekomerno nadomestilo ne pričakuje

| (156) | V skladu z napovedjo družbe (glej spodnje podatke) se pričakuje, da v prihodnjih letih izvajanja sheme družba PP prav tako ne bo imela neto izgube iz izpolnjevanja obveznosti javne storitve (glej podrobnejše informacije v Prilogi 3). Zato se v letih 2009–2011 v zadevni shemi ne predvideva nobeno nadomestilo.

  Preglednica 2












  (000 PLN) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| Prihodki, ki temeljijo na obveznosti javne storitve | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Stroški, povezani z izpolnjevanjem obveznosti javne storitve | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Neto presežek (79) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Marža v odstotkih (neto presežek/prihodki, ki temeljijo na obveznosti javne storitve) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(156)

V skladu z napovedjo družbe (glej spodnje podatke) se pričakuje, da v prihodnjih letih izvajanja sheme družba PP prav tako ne bo imela neto izgube iz izpolnjevanja obveznosti javne storitve (glej podrobnejše informacije v Prilogi 3). Zato se v letih 2009–2011 v zadevni shemi ne predvideva nobeno nadomestilo.

Preglednica 2

(000 PLN)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Prihodki, ki temeljijo na obveznosti javne storitve

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Stroški, povezani z izpolnjevanjem obveznosti javne storitve

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Neto presežek (79)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Marža v odstotkih (neto presežek/prihodki, ki temeljijo na obveznosti javne storitve)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (157) | Kot je prikazano zgoraj, je neto presežek družbe PP iz opravljanja univerzalnih poštnih storitev iz leta v leto manjši. Kljub temu trenutnemu trendu družba PP napoveduje stalno izboljševanje finančnega izida v prihodnjih letih sheme. Trend se spreminja zaradi uvedbe programa optimizacije stroškov, ki se je začel izvajati konec leta 2008 in naj bi zagotovila prihranek pri stroških ter zato postopno izboljšanje finančnih izidov družbe PP. Ta shema je bila usmerjena ne le v področje storitev splošnega gospodarskega pomena, temveč tudi v področje gospodarske dejavnosti družbe PP, ki ni povezano s temi storitvami, npr. v prihodnosti ne bo ponujala nekaterih storitev, ki se opravljajo v okviru pomožne dejavnosti, ki prinaša izgubo. Dodatno so bili sprejeti določeni ukrepi, katerih namen je povečati prihodke tako na področju storitev splošnega gospodarskega pomena kot tudi zunaj njega, npr. prodaja nepotrebnih nepremičnin, posodobitev nekaterih finančnih storitev za povečanje konkurenčnosti družbe PP ipd. |
| --- | --- |

(157)

Kot je prikazano zgoraj, je neto presežek družbe PP iz opravljanja univerzalnih poštnih storitev iz leta v leto manjši. Kljub temu trenutnemu trendu družba PP napoveduje stalno izboljševanje finančnega izida v prihodnjih letih sheme. Trend se spreminja zaradi uvedbe programa optimizacije stroškov, ki se je začel izvajati konec leta 2008 in naj bi zagotovila prihranek pri stroških ter zato postopno izboljšanje finančnih izidov družbe PP. Ta shema je bila usmerjena ne le v področje storitev splošnega gospodarskega pomena, temveč tudi v področje gospodarske dejavnosti družbe PP, ki ni povezano s temi storitvami, npr. v prihodnosti ne bo ponujala nekaterih storitev, ki se opravljajo v okviru pomožne dejavnosti, ki prinaša izgubo. Dodatno so bili sprejeti določeni ukrepi, katerih namen je povečati prihodke tako na področju storitev splošnega gospodarskega pomena kot tudi zunaj njega, npr. prodaja nepotrebnih nepremičnin, posodobitev nekaterih finančnih storitev za povečanje konkurenčnosti družbe PP ipd.

| (158) | Glavne predpostavke za obračun napovedanih podatkov temeljijo na parametrih, kot so: predvidena stopnja spremembe organizacijske strukture, raven cen različnih poštnih storitev, nihanja stroškov dela in drugih stroškov, število uslužbencev ali makroekonomski kazalci (rast BDP, stopnja brezposelnosti, stopnja inflacije, menjalni tečaj EUR/PLN in USD/PLN). |
| --- | --- |

(158)

Glavne predpostavke za obračun napovedanih podatkov temeljijo na parametrih, kot so: predvidena stopnja spremembe organizacijske strukture, raven cen različnih poštnih storitev, nihanja stroškov dela in drugih stroškov, število uslužbencev ali makroekonomski kazalci (rast BDP, stopnja brezposelnosti, stopnja inflacije, menjalni tečaj EUR/PLN in USD/PLN).

| (159) | Kot je ugotovljeno zgoraj, so poljski organi kljub temu, da bi v skladu z okvirom Skupnosti družba PP lahko „dosegla zmeren dobiček“, obvestili Komisijo, da bo v skladu z obvezujočo nacionalno zakonodajo družba PP prejela nadomestilo izključno za izgubo, nastalo zaradi opravljanja univerzalnih poštnih storitev. Zato znesek nadomestila ne bo pokril zmernega dobička, ki je dodatna varovalka, da ne bi prišlo do prekomernega nadomestila v prihodnosti. |
| --- | --- |

(159)

Kot je ugotovljeno zgoraj, so poljski organi kljub temu, da bi v skladu z okvirom Skupnosti družba PP lahko „dosegla zmeren dobiček“, obvestili Komisijo, da bo v skladu z obvezujočo nacionalno zakonodajo družba PP prejela nadomestilo izključno za izgubo, nastalo zaradi opravljanja univerzalnih poštnih storitev. Zato znesek nadomestila ne bo pokril zmernega dobička, ki je dodatna varovalka, da ne bi prišlo do prekomernega nadomestila v prihodnosti.

| (160) | Komisija ne dvomi o predpostavkah, sprejetih za izračun stroškov in prihodkov v preostalih letih sheme. Poleg tega so izboljšave, ki jih redno uvajajo v nadzornem središču družbe PP in v njenem notranjem računovodskem sistemu, dodatna varovalka za pravilno razporejanje izidov na storitve splošnega gospodarskega pomena ter druge storitve. |
| --- | --- |

(160)

Komisija ne dvomi o predpostavkah, sprejetih za izračun stroškov in prihodkov v preostalih letih sheme. Poleg tega so izboljšave, ki jih redno uvajajo v nadzornem središču družbe PP in v njenem notranjem računovodskem sistemu, dodatna varovalka za pravilno razporejanje izidov na storitve splošnega gospodarskega pomena ter druge storitve.

| (161) | Ker namerava družba PP v bližnji prihodnosti uvesti nov model izračuna stroškov, ki bo temeljil na metodi ABC, Komisija poziva, naj jo o tem obvesti v treh mesecih od uvedbe tega modela ali kakršnih koli drugih pomembnih sprememb v notranjem računovodskem sistemu družbe PP. |
| --- | --- |

(161)

Ker namerava družba PP v bližnji prihodnosti uvesti nov model izračuna stroškov, ki bo temeljil na metodi ABC, Komisija poziva, naj jo o tem obvesti v treh mesecih od uvedbe tega modela ali kakršnih koli drugih pomembnih sprememb v notranjem računovodskem sistemu družbe PP.

VI.   ČASOVNI OKVIRI DOVOLJENJA

| (162) | Sprva je Poljska Komisijo prosila, naj razširi preiskavo do leta 2012. Vendar se poljski organi zavedajo, da sedanja pravila za oceno združljivosti nadomestila za opravljanje javnih storitev, tj. „okvir Skupnosti v zvezi z državno pomočjo v obliki nadomestila za opravljanje javnih storitev“, preneha veljati leta 2011 in zato sprejemajo potrditev sheme do leta 2011. |
| --- | --- |

(162)

Sprva je Poljska Komisijo prosila, naj razširi preiskavo do leta 2012. Vendar se poljski organi zavedajo, da sedanja pravila za oceno združljivosti nadomestila za opravljanje javnih storitev, tj. „okvir Skupnosti v zvezi z državno pomočjo v obliki nadomestila za opravljanje javnih storitev“, preneha veljati leta 2011 in zato sprejemajo potrditev sheme do leta 2011.

| (163) | Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da bi, če bi se v letih 2006–2011 v okviru preučene sheme izplačalo nadomestilo za izpolnjevanje obveznosti javne storitve, to pomenilo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, ki bi bila združljiva s členom 106(2) PDEU, če bi bili izpolnjeni spodaj navedeni pogoji. |
| --- | --- |

(163)

Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da bi, če bi se v letih 2006–2011 v okviru preučene sheme izplačalo nadomestilo za izpolnjevanje obveznosti javne storitve, to pomenilo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, ki bi bila združljiva s členom 106(2) PDEU, če bi bili izpolnjeni spodaj navedeni pogoji.

VII.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (164) | Iz navedenega sledi, da shema izpolnjuje zahteve, opredeljene v okviru Skupnosti, zato Komisija lahko sklene, da je shema združljiva z zakonodajo, če bodo izpolnjeni naslednji pogoji: 1) Poljska mora popraviti opredelitev parametrov za izračun, nadzor in pregled nadomestil, da bo zagotovila, da bodo vsi izidi pripisani storitvam z uporabo sprejete metodologije, 2) Poljska mora popraviti dogovor o preprečitvi kakršnega koli prekomernega nadomestila in njegovem vračilu, da bo zagotovila upoštevanje vseh izidov, ki vplivajo na izračun nadomestila in uporabo ustreznih določil v zvezi z vračilom prekomernih nadomestil, ter 3) Poljska mora zagotoviti skladnost nove metode razporejanja stroškov v skladu s členom 14 Direktive 97/67/ES in bo o tem obvestila Komisijo v treh mesecih od izvedbe kakršne koli pomembne spremembe v notranjem računovodskem sistemu družbe PP – |
| --- | --- |

(164)

Iz navedenega sledi, da shema izpolnjuje zahteve, opredeljene v okviru Skupnosti, zato Komisija lahko sklene, da je shema združljiva z zakonodajo, če bodo izpolnjeni naslednji pogoji: 1) Poljska mora popraviti opredelitev parametrov za izračun, nadzor in pregled nadomestil, da bo zagotovila, da bodo vsi izidi pripisani storitvam z uporabo sprejete metodologije, 2) Poljska mora popraviti dogovor o preprečitvi kakršnega koli prekomernega nadomestila in njegovem vračilu, da bo zagotovila upoštevanje vseh izidov, ki vplivajo na izračun nadomestila in uporabo ustreznih določil v zvezi z vračilom prekomernih nadomestil, ter 3) Poljska mora zagotoviti skladnost nove metode razporejanja stroškov v skladu s členom 14 Direktive 97/67/ES in bo o tem obvestila Komisijo v treh mesecih od izvedbe kakršne koli pomembne spremembe v notranjem računovodskem sistemu družbe PP –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Ukrep, ki ga je Poljska sprejela, da bi družbi Poczta Polska zagotovila nadomestilo za neto stroške, nastale zaradi izpolnjevanja obveznosti opravljanja poštnih storitev v letih 2006–2011, se šteje za združljiv z notranjim trgom v smislu člena 106(2) PDEU, če bodo izpolnjeni pogoji iz člena 2.

Člen 2

Poljska mora sprejeti potrebne predpise, da:

| 1. | se zagotovi boljša opredelitev parametrov za izračun, nadzor in pregled nadomestil za zagotovitev, da bodo vsi rezultati pripisani storitvam z uporabo sprejete metodologije; |
| --- | --- |

1.

se zagotovi boljša opredelitev parametrov za izračun, nadzor in pregled nadomestil za zagotovitev, da bodo vsi rezultati pripisani storitvam z uporabo sprejete metodologije;

| 2. | se zagotovijo boljši dogovori o preprečitvah kakršnega koli prekomernega nadomestila in njegovem vračilu, s čimer se zagotovita upoštevanje vseh izidov, pomembnih za izračun nadomestila, in uporaba ustreznih dogovorov v zvezi z vračilom prekomernih nadomestil; |
| --- | --- |

2.

se zagotovijo boljši dogovori o preprečitvah kakršnega koli prekomernega nadomestila in njegovem vračilu, s čimer se zagotovita upoštevanje vseh izidov, pomembnih za izračun nadomestila, in uporaba ustreznih dogovorov v zvezi z vračilom prekomernih nadomestil;

| 3. | se zagotovi združljivost nove metode za razporejanje stroškov s členom 14 Direktive 97/67/ES in da v zvezi s tem obvesti Komisijo v treh mesecih od izvedbe katere koli pomembne spremembe v notranjem računovodskem sistemu družbe Poczta Polska. |
| --- | --- |

3.

se zagotovi združljivost nove metode za razporejanje stroškov s členom 14 Direktive 97/67/ES in da v zvezi s tem obvesti Komisijo v treh mesecih od izvedbe katere koli pomembne spremembe v notranjem računovodskem sistemu družbe Poczta Polska.

Člen 3

Poljska bo Komisijo v dveh mesecih po uradnem obvestilu o tem sklepu obvestila o ukrepih, ki jih je sprejela za izvajanje tega sklepa.

Člen 4

Ta sklep je naslovljen na Republiko Poljsko.

V Bruslju, 15. decembra 2009

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  Člena 87 in 88 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (Pogodba ES) sta postala 1. decembra 2009 člena 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Vsebina teh dveh sklopov določb je dejansko enaka. Za namene tega sklepa je treba sklicevanje na člena 107 in 108 PDEU razumeti kot sklicevanje na člena 87 in 88 Pogodbe ES, kadar je ustrezno.

1

(2)  UL C 274, 5.11.2005, str. 14.

2

(3)  Glej opombo 2.

3

(4)  Člen 17 Zakona z dne 30. julija 1997 o javni družbi Poczta Polska, ki določa, da „Družba Poczta Polska iz državnega proračuna prejme pomoč [...] za financiranje naložb“, je bil razveljavljen. Novi člen 52a Zakona o poštnih storitvah ne predvideva možnosti odobritve pomoči za naložbe.

4

(5)  UL C 223, 16.9.2006, str. 11.

5

(6)  UL C 33, 15.2.2007, str. 9.

6

(7)  To jamstvo, ki pomeni pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, ni združljivo s skupnim trgom, saj zajema celotno dejavnost družbe PP, njegova trajanje in obseg nista omejena ter je neprofitno. Ta državna pomoč pomeni obstoječo pomoč v smislu priloge IV(3)(1) k Pogodbi o pristopu. Komisija je 25. aprila 2007 izdala priporočilo za Poljsko, v katerem predlaga sprejetje ustreznih ukrepov glede tega jamstva v smislu člena 18 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES. Glede na to, da je poljska vlada že sprožila zakonodajni postopek, katerega namen je ukinitev državnega jamstva družbe PP, ki izhaja iz dejstva, da ni mogoče dopustiti stečaja družbe Poczta Polska, in se zavezala, da ga bo ukinila najpozneje do dne 30. junija 2008, je Komisija ugotovila, da je poljska vlada upoštevala pripombe Komisije v zvezi s konkurenco in z isto odločitvijo zaključila sproženi postopek glede zadeve državne pomoči v skladu s členom 19 Uredbe (ES) št. 659/1999 (glej UL C 284, 27.11.2007).

7

(8)  Dziennik Ustaw št. 180, točka 1109.

8

(9)  Dziennik Ustaw iz leta 2003, št. 130, točka 1188 (kakor je bila spremenjena).

9

(10)  Člen 46(2): „Družba Poczta Polska S.A. je pooblaščena za izvajanje nalog javnega operaterja iz zakona o poštnih storitvah“.

10

(11)  Zdaj deluje z imenom POST-TEL Sp. z o.o., ki dodatno zagotavlja storitve IT.

11

(12)  Pocztowa Agencja Usług Finansowych S.A. (PAUF), Otwarty Fundusz Emerytalny Pocztylion (OFE Pocztylion) in Pocztowe Towarzystwo Ubezpieczeń Wzajemnych (PTUW).

12

(13)  Navedena struktura je bila nedavno večkrat reorganizirana. Večina omenjenih centrov ima regionalne podružnice.

13

(14)  Po srednjem tečaju 1 EUR = 4 PLN bi promet znašal 1 527 mio EUR.

14

(15)  Kadar proizvodne zmogljivosti presegajo interne potrebe, se lahko dejavnosti, kot so prevoz, koncesijske storitve in pomožna proizvodnja, opravljajo za zunanje stranke.

15

(16)  Kadar proizvodne zmogljivosti presegajo interne potrebe, se lahko storitve, kot so zdravniške storitve, gastronomske storitve, oddajanje turističnih sob ali konferenčnih objektov, po komercialnih načelih opravljajo za tretje osebe.

16

(17)  „Družbo Poczta Polska S.A. pooblaščamo za obveznost opravljanja nalog javnega operaterja, kot je določeno v zakonu.“

17

(18)  Dziennik Ustaw št. 5, točka 34 (kakor je bila spremenjena).

18

(19)  Zakon z dne 5. septembra 2008 o komercializaciji javne družbe Poczta Polska je delno razveljavil Zakon z dne 30. julija 1997 o javni družbi Poczta Polska. Vsebina člena 17 o dodelitvi sredstev družbi PP za zagotavljanje univerzalnih poštnih storitev se je prenesla v novi člen 52a v obstoječem zakonu z dne 12. junija 2003.

19

(20)  Komisija meni, da dodatni neto strošek obveznosti zagotavljanja javnih storitev pomeni strošek, ki nastane zaradi izpolnjevanja obveznosti javnih storitev ob upoštevanju ustreznih dohodkov in zmernega dobička iz izpolnjevanja teh obveznosti.

20

(21)  Glej „Interna navodila v zvezi s stroški“, ki določajo pravila za evidentiranje in razporejanje stroškov, metodo in pogostnost obračunavanja ključev, stopnje uravnavanja stroškov na koncu obračunskega obdobja in pravila za določanje stroška opravljanja storitve. Navodila določajo tudi področje odgovornosti organizacijskih enot.

21

(22)  Področje poštne dejavnosti: rezervirane univerzalne storitve, nerezervirane univerzalne storitve in storitve, ki niso univerzalne storitve; področje finančnih storitev in druge storitve.

22

(23)  Povzetki ali celotna poročila iz obdobja 2004–2007.

23

(24)  „Operater, ki zagotavlja univerzalne poštne storitve, mora voditi računovodske knjige in računovodsko evidenco stroškov na način, ki omogoča izračun stroškov: 1) ločeno za vsako storitev z rezerviranega področja, 2) skupaj za nerezervirane storitve z razporejanjem na (a) univerzalne storitve, (b) poštne storitve, ki niso univerzalne storitve.“

24

(25)  „Minister, pristojen za javne finance, ob posvetovanju z ministrom, pristojnim za komunikacije, določi z odlokom način razporejanja stroškov na podlagi načela, da mora ta način omogočiti izračun stroškov na enoto, ob upoštevanju odstavka 1.“

25

(26)  Dziennik Ustaw št. 232, točka 2327.

26

(27)  Glej člen 2(1)(1) do člena 2(1)(4) Odloka ministra za finance z dne 24. decembra 2003.

27

(28)  Pod naslednjimi postavkami: amortizacija, poraba materialov, poraba energije, prevozne storitve, obnovitvene in vzdrževalne storitve, storitve tretjih oseb, plače, prispevki za socialno varnost za zaposlene, stroški za reklame in promocijo, davki in dajatve, bančne storitve, stroški za službena potovanja, drugo.

28

(29)  Zaupne informacije.

29

(30)  Stroški, povezani s koncesijskimi storitvami, v besedilu niso podrobneje pojasnjeni, ker so relativno manj pomembni (znašajo [...] vseh stroškov družbe PP).

30

(31)  Konta 511 in 515: stroški plač in dodatkov k plačam, amortizacija računalnikov in računalniških programov, telekomunikacijske storitve, poraba materialov in obrazcev, popravila in vzdrževanje poštnih naprav.

31

(32)  Postopek zagotavljanja posameznih storitev v družbi Poczta Polska je bil razdeljen na posebne dejavnosti. Za vsako dejavnost je bil določen standardni čas dela, ki je potreben za izvedbo posamezne dejavnosti. Nato se enkrat na leto izvede raziskava o obremenjenosti na delovnem mestu, v kateri se ugotovi število dejavnosti, ki so se že izvedle. Potem se ocenjuje standardni čas dela, ki je bil potreben za določeno storitev.

32

(33)  Konto 512: stroški, povezani z uporabo poštnih vagonov, stroški plač in dodatkov k plačam za varnostnike, ki spremljajo prevoz poštnih pošiljk, stroški plačila uslužbencem, ki skrbijo za poštna vozila, stroški plačila uslužbencem v oddelku za upravljanje z vagoni.

33

(34)  Registri števila pošiljk, pomnoženega s povprečno težo pošiljke v skladu s statističnimi raziskavami.

34

(35)  Konto 510: stroški amortizacije zgradb in druge infrastrukture, strojev in naprav za splošno uporabo, stroški najemnine, davki na nepremičnine, dajatve za uporabo zemljišč, stroški komunalnih storitev, obnove in vzdrževanja zgradb in poslopij, energije in vode, vzdrževanja poštnih varnostnikov v uradih, stroški čiščenja.

35

(36)  Konto 514: stroški zunanjih storitev, povezanih z dostavo paketov in pošiljk po povzetju, ekspresnih pošiljk, stroški, povezani s praznjenjem zbirnih nabiralnikov, stroški vzdrževanja Oddelka za dejavnosti in tehnični nadzor, stroški storitev, povezanih z dostavo.

36

(37)  „Drugi stroški“ so stroški splošnega značaja, ki jih ni mogoče razvrstiti kot neposredne ali posredne stroške.

37

(38)  Konto 551.

38

(39)  Stroški se razdelijo sorazmerno na stroške, ki so kontom storitev pripisani že prej.

39

(40)  Konto 527.

40

(41)  Konto 513.

41

(42)  Družba Poczta Polska namerava v bližnji prihodnosti opraviti izračun stroškov z modelom ABC. Vsi stroški so evidentirani v kontih skupine, ki zajema številke, ki se začenjajo s števko 5: 500–509 so konti storitev, v katerih so evidentirani stroški izvedbe posameznih storitev; 510, 511, 512, 514 so konti, v katerih so evidentirani posredni stroški; 527 in 551 sta konta, v katerih so evidentirani preostali stroški. Nato so stroški, povzeti v kontih skupine, ki zajema številke, ki se začenjajo na števko 5, preneseni v konte 710–719.

42

(43)  Leta 2007 se najprej razdelijo „finančni stroški“, potem pa se izvede izračun dodatka „stroškov prodaje in trgovskih stroškov“ ter „splošnih in upravnih stroškov ter stroškov razvoja (splošnih stroškov)“. Leta 2006 se je razporeditev vseh treh vrst „drugih stroškov“ izvedla istočasno z uporabo skupnega dodatka.

43

(44)  Na primer iz prodaje trgovskega blaga, kupljenega za prodajo v nepredelani obliki, po cenah na drobno in na debelo, špediterskih storitev, prodaje pravic za opravljanje storitve mestnega prometa, reklam, prodaje prevoznih storitev in drugih pomožnih storitev, kadar proizvodne zmogljivosti presegajo interne potrebe.

44

(45)  Prodaja blaga in materiala.

45

(46)  Glej člen 52(4), (5) in (6).

46

(47)  Javni operater, ki izpolnjuje obveznost univerzalne poštne storitve, iz državnega proračuna prejme nepovratno pomoč za dejavnost, ki temelji na opravljanju univerzalnih poštnih storitev, če njihovo opravljanje ustvarja izgubo.

47

(48)  Višino dodeljenih sredstev določa zakon o proračunu, pri čemer znesek dodeljenih sredstev ne sme presegati razlike med stroški univerzalnih poštnih storitev in prihodki iz tega naslova.

48

(49)  Po dokončni razporeditvi izidov (ob upoštevanju finančnih izidov in drugih operativnih izidov) razen izrednih izidov.

49

(50)  Sodbi v zadevah C-280/00 Altmark Trans ii Regierungspräsidium Magdeburg proti Nahverkehrsgesellschaft Altmark, Recueil [2003], str. I–7747, ter v združenih zadevah C-34/01 in C-38/01 Enirisorse proti Ministero delle Finanze, Recueil [2003], str. I–14243.

50

Altmark Trans ii Regierungspräsidium Magdeburg

Nahverkehrsgesellschaft Altmark

Enirisorse

Ministero delle Finanze

(51)  Glej na primer sodbo Sodišča v zadevi C-372/97, Italija proti Komisiji, Recueil [2004], str. I–3679, točka 44.

51

Italija

Komisiji

(52)  Podatki za leto 2006.

52

(53)  Podatki za leto 2006.

53

(54)  UL C 297, 29.11.2005.

54

(55)  Npr. celotni znesek nadomestila ne sme presegati razlike med stroški zagotavljanja univerzalnih poštnih storitev in prihodki, prejetimi iz teh storitev. Glej dodatna pojasnila v oddelkih II.2, II.3, IV.4 in V.3.3 tega sklepa.

55

(56)  Če uporabimo isto terminologijo, ki je bila uporabljena v izkazu poslovnega izida, v odloku niso bili upoštevani naslednji izidi: tj. „neto prihodki iz prodaje izdelkov, blaga in materiala“, „drugi operativni prihodki“, „drugi operativni stroški“, „finančni prihodki“, „finančni stroški“ in „izidi izrednih dogodkov“ (ki ustrezajo postavkam A, G, H, J, K in M v izkazu poslovnega izida).

56

(57)  Pripravljeno na podlagi Zakona o računovodstvu z dne 29. septembra 1994.

57

(58)  Z izjemo „drugih operativnih izidov“, „izidov izrednih dogodkov“ in nekaterih „finančnih izidov“, ki so jih skupini storitev pripisali šele po sklepu Komisije.

58

(59)  Npr. PP evidentira druge operativne stroške, povezane z dejavnostjo, kot so izguba iz prodaje nefinančnih trajnih sredstev, stroški zaustavitve proizvodnje, zagotavljanje brezplačnih storitev, plačilo kazni, glob in odškodnin, zaloge za kritje morebitne izgube in utemeljenega rizika v okviru gospodarske dejavnosti ter stroški socialne dejavnosti. Leta 2006 je PP v okviru drugih operativnih stroškov ugotovila znesek 147 milijonov PLN.

59

(60)  Glej posamezne izkaze agregatnih izidov z naslovom „Izidi pri storitvah in dejavnostih družbe Poczta Polska“.

60

(61)  Npr. v distribucijskih vozliščih v Centru poštnega omrežja in Centru poštnih storitev.

61

(62)  Da bi ocenili težo ali vrsto poštnih pošiljk na podlagi statističnih raziskav, se obračunavajo naslednji elementi: (1) povprečne mase pisemskih in reklamnih pošiljk v domačem in mednarodnem prometu (vhodni promet), razporejene na rezervirana in nerezervirana področja; (2) povprečne mase poštnih paketov v domačem in mednarodnem prometu (izhodni promet), razporejene na univerzalne in pogodbene storitve; (3) povprečne mase pisemskih pošiljk in paketov v mednarodnem prometu (prihodni promet); (4) indeksi deleža pisemskih pošiljk in reklamnih pošiljk znotraj rezerviranega in nerezerviranega območja in (5) struktura asortimenta poslovnih pošiljk (delitev na ekonomske in prednostne) in njihova struktura asortimenta glede na vsebino.

62

(63)  Da bi ocenili število dostavljenih poštnih pošiljk/vrsto storitve ali skupine storitev.

63

(64)  Da bi ocenili čas dela/vrsto dejavnosti.

64

(65)  Izvirna dokazila o izidih na storitve niso porazdeljevala nekaterih izidov (tj. „drugih operativnih izidov“, „finančnih izidov“ in „izidov izrednih dogodkov“). Na poziv Komisije so poljski organi predložili agregatne podatke s porazdelitvijo vseh izidov na glavne kategorije storitev.

65

(66)  „Drugi operativni stroški“ so razdeljeni sorazmerno glede na že pripisani strošek storitev. „Drugi operativni prihodki iz sredstev, dodeljenih za storitve, ki so po zakonu oproščene dajatev“, so bili v celoti pripisani skupini univerzalnih storitev. Preostanek „drugih operativnih prihodkov“ je razdeljen sorazmerno glede na pripisane druge operativne stroške.

66

(67)  Leta 2008 so bili „stroški izrednih dogodkov“ (povezani z izgubo, ki so jo poštni uradi utrpeli zaradi naravnih ujm) in „izid izrednih dogodkov“ (v zvezi z odškodninami, prejetimi po naravnih nesrečah) razdeljeni na skupino storitev enako kot stroški poštnega omrežja.

67

(68)  Finančni izidi (brez izidov, ki bi bili lahko neposredno pripisani skupini storitev) so bili razdeljeni na skupine storitev po deležih, kot so bili uporabljeni pri razporejanju finančnih stroškov.

68

(69)  Finančni stroški, povezani z obrestmi, tečajnimi razlikami in lizingom prevoznih sredstev ter drugimi stalnimi sredstvi.

69

(70)  Npr. leta 2006 je družba Poczta Polska uvedla Interna navodila v zvezi s stroški, ki poenotuje in opisuje metodo urejanja ključev za knjiženje posrednih stroškov in opisuje metodo pripisovanja stroškov storitvam. Interna navodila v zvezi s stroški jih redno posodabljajo. Še več, v skladu s postopkom nadzora neposrednih stroškov, ki so ga v družbi Poczta Polska uvedli leta 2007, se sistematično opravljajo naslednje dejavnosti: (i) ocena, ali je določena vrsta neposrednega stroška lahko del določene storitve; (ii) kontrola natančnosti razporejanja neposrednih stroškov med storitve in (iii) spremljanje enotnega pristopa h knjiženju neposrednih stroškov storitev v vsaki podružnici regionalnih računovodskih centrov. Te smernice vsebujejo tudi postopek, v skladu s katerim je treba ravnati, če se pojavi kakršnakoli nepravilnost.

70

(71)  Po prejemu bilančnega vrednotenja aktive iz glavne knjige v zvezi z neposrednimi stroški storitev, razbitih na regionalne podružnice, oddelek za izračun stroškov pri računovodskem centru ocenjuje možnost obstoja določene vrste stroška v razmerju do dane storitve, kontrolira pravilnost razporejanja neposrednih stroškov med storitve in preverja, ali je pristop h knjiženju neposrednih stroškov v posameznih regionalnih podružnicah skladen. Če uslužbenec oddelka za izračun stroškov ni prepričan, kako razporejati stroške na storitve glede na vrsto, prosi regionalno podružnico za pojasnilo. Regionalna enota mora ponovno opraviti nadzor opisa izvorne listine, na podlagi katere je bil knjižen strošek in opravljeno vrednotenje natančnosti klasifikacije stroška. Če preverjanje pokaže, da je bil strošek prepoznan pravilno, je o tem obveščen oddelek za izračun stroškov pri računovodskem centru. Če je bil neposredni strošek nepravilno razporejen na storitve, se popravi vpis in sporoči ustrezne informacije oddelku za izračun stroškov.

71

(72)  Glej Poročilo nacionalnega regulativnega organa za leto 2007.

72

(73)  V oddelku za izračun stroškov pri računovodskem centru.

73

(74)  Npr. pomanjkljivosti notranjega nadzornega središča, kot so neobstoj postopkov za dosledno uporabo obračunskih ključev ali kontrolo kakovosti vhodnih podatkov, prekomerno poenostavljanje metod razporejanja stroškov.

74

(75)  Npr. leta 2006 je družba Poczta Polska uvedla Interna navodila v zvezi s stroški, s katerimi se poenoti in opiše metoda urejanja ključev za knjiženje posrednih stroškov in opiše metoda pripisovanja stroškov storitvam. Interna navodila v zvezi s stroški se redno posodabljajo. Še več, v skladu s postopkom nadzora neposrednih stroškov, ki so ga v družbi Poczta Polska uvedli leta 2007, se sistematično opravljajo naslednje dejavnosti: (i) ocena, ali je določena vrsta neposrednega stroška lahko del določene storitve; (ii) kontrola natančnosti razporejanja neposrednih stroškov med storitve in (iii) spremljanje enotnega pristopa h knjiženju neposrednih stroškov storitev v vsaki podružnici regionalnih računovodskih centrov. Te smernice vsebujejo tudi postopek, v skladu s katerim je treba ravnati, če se pojavi kakršna koli nepravilnost.

75

(76)  Tudi „drugi operativni izidi“, „finančni izidi“ in „izid izrednih dogodkov“ bi morali biti razdeljeni na storitve.

76

(77)  Tj. „stroški izdelave“, „stroški prodaje“, „stroški splošne uprave“ ter „stroški izvajanja obveznosti, nastalih za financiranje določene poštne storitve ali skupine poštnih storitev in z njimi povezanih tečajnih razlik“ (glej točko 2(2) odloka).

77

(78)  „[...] če upoštevamo načelo, da je celotni znesek nadomestila ne sme presegati razlike med stroški zagotavljanja univerzalnih poštnih storitev in prihodki iz tega naslova“.

78

(79)  Po popolni razporeditvi izidov (z upoštevanjem finančnih izidov in drugih operativnih izidov) z izjemo izida izrednih dogodkov

79

---

PRILOGA 1

A.   Stroški v letu 2006

| (v mio PLN) |
| --- |
| | | Poštne storitve | Finančne storitve | Druge | Skupaj |
| 1. | neposredni stroški | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2. | posredni stroški | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2a | — | operativni stroški |

(v mio PLN)

Poštne storitve

Finančne storitve

Druge

Skupaj

1.

neposredni stroški

[...]

[...]

[...]

[...]

2.

posredni stroški

[...]

[...]

[...]

[...]

2a

—

operativni stroški

[...]

[...]

[...]

[...]

2b

| — | stroški prevoza |
| --- | --- |

—

stroški prevoza

[...]

[...]

[...]

[...]

2c

| — | stroški vzdrževanja omrežja |
| --- | --- |

—

stroški vzdrževanja omrežja

[...]

[...]

[...]

[...]

2d

| — | drugi posredni stroški |
| --- | --- |

—

drugi posredni stroški

[...]

[...]

[...]

[...]

3 = 1 + 2

STROŠEK ZAGOTAVLJANJA STORITVE

[...]

[...]

[...]

[...]

4.

stroški splošnega upravljanja:

[...]

[...]

[...]

[...]

5.

stroški prodaje in trgovanja

[...]

[...]

[...]

[...]

6.

finančni stroški

[...]

[...]

[...]

[...]

7.

Drugi operativni stroški

[...]

[...]

[...]

[...]

8 = 3 do 7

STROŠKI SKUPAJ

[...]

[...]

[...]

[...]

| (%) |
| --- |
| | | Poštne storitve | Finančne storitve | Druge | Skupaj |
| 1. | neposredni stroški | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2. | posredni stroški | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2a | — | operativni stroški |

(%)

Poštne storitve

Finančne storitve

Druge

Skupaj

1.

neposredni stroški

[...]

[...]

[...]

[...]

2.

posredni stroški

[...]

[...]

[...]

[...]

2a

—

operativni stroški

[...]

[...]

[...]

[...]

2b

| — | stroški prevoza |
| --- | --- |

—

stroški prevoza

[...]

[...]

[...]

[...]

2d

| — | stroški vzdrževanja omrežja |
| --- | --- |

—

stroški vzdrževanja omrežja

[...]

[...]

[...]

[...]

2c

| — | drugi posredni stroški |
| --- | --- |

—

drugi posredni stroški

[...]

[...]

[...]

[...]

3 = 1 + 2

STROŠEK ZAGOTAVLJANJA STORITVE

[...]

[...]

[...]

[...]

4.

stroški splošnega upravljanja:

[...]

[...]

[...]

[...]

5.

stroški prodaje in trgovanja

[...]

[...]

[...]

[...]

6.

finančni stroški

[...]

[...]

[...]

[...]

7.

Drugi operativni stroški

[...]

[...]

[...]

[...]

8 = 3 do 7

STROŠKI SKUPAJ

100,0

100,0

100,0

100,0

B.   Prihodki v letu 2006

| (v mio PLN) |
| --- |
| | | Poštne storitve | Finančne storitve | Druge | Skupaj |
| 1. | Prihodki iz prodaje | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2. | Finančni prihodki | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 3. | Drugi operativni prihodki | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 4 = 1 do 3 | PRIHODKI SKUPAJ | [...] | [...] | [...] | [...] |

(v mio PLN)

Poštne storitve

Finančne storitve

Druge

Skupaj

1.

Prihodki iz prodaje

[...]

[...]

[...]

[...]

2.

Finančni prihodki

[...]

[...]

[...]

[...]

3.

Drugi operativni prihodki

[...]

[...]

[...]

[...]

4 = 1 do 3

PRIHODKI SKUPAJ

[...]

[...]

[...]

[...]

| (%) |
| --- |
| | | Poštne storitve | Finančne storitve | Druge | Skupaj |
| 1. | Prihodki iz prodaje | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2. | Finančni prihodki | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 3. | Drugi operativni prihodki | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 4 = 1 do 3 | PRIHODKI SKUPAJ | 100,0 | 100,0 | 100,0 | 100,0 |

(%)

Poštne storitve

Finančne storitve

Druge

Skupaj

1.

Prihodki iz prodaje

[...]

[...]

[...]

[...]

2.

Finančni prihodki

[...]

[...]

[...]

[...]

3.

Drugi operativni prihodki

[...]

[...]

[...]

[...]

4 = 1 do 3

PRIHODKI SKUPAJ

100,0

100,0

100,0

100,0

---

PRILOGA 2

Poslovni izidi na področju poštnih storitev – leto 2006

| (v tisočih PLN) |
| --- |
| Specifikacija | Poštne storitve |
| Univerzalne | Univerzalne skupaj | Storitve, ki ne spadajo med univerzalne storitve | Poštne storitve skupaj |
| Rezervirane | Nerezervirane |
| 1 | 2 | 3 = 1 + 2 | 4 | 5 = 3 + 4 |
| 1 | Prihodki iz prodaje | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2 | Finančni prihodki | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 3 | Drugi operativni prihodki | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| A | Prihodki skupaj
  (A = 1 + 2 + 3) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 4 | Neposredni stroški | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 5 | Posredni stroški
  (5 = 5a + 5b + 5c + 5d) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 5a | Obratovalni stroški (tehnološke storitve) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 5b | Stroški prevoza poštnih pošiljk | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 5c | Stalni stroški vzdrževanja poštnega omrežja | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 5d | Drugi posredni stroški | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 6 | Splošni in upravni stroški | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 7 | Stroški prodaje | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 8 | Finančni stroški | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 9 | Drugi operativni stroški | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| B | Stroški skupaj
  B = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| C | Poslovni izid
  C = A – B | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(v tisočih PLN)

Specifikacija

Poštne storitve

Univerzalne

Univerzalne skupaj

Storitve, ki ne spadajo med univerzalne storitve

Poštne storitve skupaj

Rezervirane

Nerezervirane

1

2

3 = 1 + 2

4

5 = 3 + 4

1

Prihodki iz prodaje

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2

Finančni prihodki

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

3

Drugi operativni prihodki

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

A

Prihodki skupaj

(A = 1 + 2 + 3)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

4

Neposredni stroški

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

5

Posredni stroški

(5 = 5a + 5b + 5c + 5d)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

5a

Obratovalni stroški (tehnološke storitve)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

5b

Stroški prevoza poštnih pošiljk

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

5c

Stalni stroški vzdrževanja poštnega omrežja

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

5d

Drugi posredni stroški

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

6

Splošni in upravni stroški

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

7

Stroški prodaje

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

8

Finančni stroški

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

9

Drugi operativni stroški

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

B

Stroški skupaj

B = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

C

Poslovni izid

C = A – B

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

---

PRILOGA 3

Poslovni izidi iz opravljanja univerzalne poštne storitve – 2006–2011

Prihodki iz opravljanja univerzalne poštne storitve

| (000 PLN) |
| --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (1) | 2010 (1) | 2011 (1) |
| Prihodki, ki temeljijo na obveznosti opravljanja javne storitve (2) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(000 PLN)

2006

2007

2008

2009 (1)

2010 (1)

2011 (1)

Prihodki, ki temeljijo na obveznosti opravljanja javne storitve (2)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Stroški opravljanja univerzalne poštne storitve

| (000 PLN) |
| --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (3) | 2010 (3) | 2011 (3) |
| Stroški, povezani z izpolnjevanjem obveznosti javne storitve (4) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Neposredni stroški | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Posredni stroški | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Obratovalni stroški (tehnološke storitve) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Strošek prevoza poštnih pošiljk | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Stalni stroški vzdrževanja poštne mreže | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Drugi posredni stroški | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Splošni stroški (splošni in upravni stroški) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Stroški prodaje | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Finančni stroški | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Drugi operativni stroški | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(000 PLN)

2006

2007

2008

2009 (3)

2010 (3)

2011 (3)

Stroški, povezani z izpolnjevanjem obveznosti javne storitve (4)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Neposredni stroški

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Posredni stroški

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Obratovalni stroški (tehnološke storitve)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Strošek prevoza poštnih pošiljk

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Stalni stroški vzdrževanja poštne mreže

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Drugi posredni stroški

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Splošni stroški (splošni in upravni stroški)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Stroški prodaje

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Finančni stroški

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Drugi operativni stroški

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

---

(1)  Napovedani podatki.

(2)  Brez upoštevanja poslovnega izida izrednih dogodkov.

(3)  Napovedani podatki.

(4)  Brez upoštevanja stroškov izrednih dogodkov.

---

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 31.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 347/54 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 347/54

---

SKLEP št. 2/2010 SKUPNEGA ODBORA SKUPNOSTI IN ŠVICE ZA ZRAČNI PROMET, KI JE BIL USTANOVLJEN NA PODLAGI SPORAZUMA MED EVROPSKO SKUPNOSTJO IN ŠVICARSKO KONFEDERACIJO O ZRAČNEM PROMETU

z dne 26. novembra 2010

o nadomestitvi Priloge k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu

(2010/816/EU)

ODBOR SKUPNOSTI IN ŠVICE ZA ZRAČNI PROMET JE –

ob upoštevanju Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) in zlasti člena 23(4) Sporazuma –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Edini člen

Priloga k Sporazumu se nadomesti s Prilogo k temu sklepu.

V Ženevi, 26. novembra 2010

Za Skupni odbor

Vodja delegacije Evropske unije

Daniel CALLEJA CRESPO

Vodja švicarske delegacije

Peter MÜLLER

---

PRILOGA

Za namene tega sporazuma velja:

| — | na podlagi Lizbonske pogodbe, ki je začela veljati 1. decembra 2009, bo Evropska unija nadomestila in nasledila Evropsko skupnost; |
| --- | --- |

—

na podlagi Lizbonske pogodbe, ki je začela veljati 1. decembra 2009, bo Evropska unija nadomestila in nasledila Evropsko skupnost;

| — | kadar akti iz te priloge vsebujejo sklicevanje na države članice Evropske skupnosti, ki je bila nadomeščena z Evropsko unijo, ali zahtevo po povezavi s slednjo, se za namen Sporazuma razume, da se sklicevanja enako nanašajo na Švico ali na zahtevo po povezavi s Švico; |
| --- | --- |

—

kadar akti iz te priloge vsebujejo sklicevanje na države članice Evropske skupnosti, ki je bila nadomeščena z Evropsko unijo, ali zahtevo po povezavi s slednjo, se za namen Sporazuma razume, da se sklicevanja enako nanašajo na Švico ali na zahtevo po povezavi s Švico;

| — | sklicevanja na uredbi Sveta (EGS) št. 2407/92 in št. 2408/92 v členih 4, 15, 18, 27 in 35 Sporazuma se razumejo kot sklicevanja na Uredbo (ES) št. 1008/2008; |
| --- | --- |

—

sklicevanja na uredbi Sveta (EGS) št. 2407/92 in št. 2408/92 v členih 4, 15, 18, 27 in 35 Sporazuma se razumejo kot sklicevanja na Uredbo (ES) št. 1008/2008;

| — | brez poseganja v člen 15 tega sporazuma zajema izraz „letalski prevoznik Skupnosti“ v naslednjih direktivah in uredbah Skupnosti tudi letalskega prevoznika z licenco in glavno poslovno enoto ter registriranim sedežem, če ga ima, v Švici v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta. Vsako sklicevanje na Uredbo Sveta (EGS) št. 2407/92 se razume kot sklicevanje na Uredbo (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta; |
| --- | --- |

—

brez poseganja v člen 15 tega sporazuma zajema izraz „letalski prevoznik Skupnosti“ v naslednjih direktivah in uredbah Skupnosti tudi letalskega prevoznika z licenco in glavno poslovno enoto ter registriranim sedežem, če ga ima, v Švici v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta. Vsako sklicevanje na Uredbo Sveta (EGS) št. 2407/92 se razume kot sklicevanje na Uredbo (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta;

| — | vsi sklici v naslednjih besedilih na člena 81 in 82 Pogodbe ali na člena 101 in 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije se razumejo kot sklici na člena 8 in 9 tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

vsi sklici v naslednjih besedilih na člena 81 in 82 Pogodbe ali na člena 101 in 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije se razumejo kot sklici na člena 8 in 9 tega sporazuma.

1.   Liberalizacija letalstva in drugi predpisi civilnega letalstva

Št. 1008/2008

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Št. 2000/79

Direktiva Sveta z dne 27. novembra 2000 o Evropskem sporazumu o razporejanju delovnega časa mobilnih delavcev v civilnem letalstvu, ki so ga sklenili Združenje evropskih letalskih prevoznikov (AEA), Evropska federacija delavcev v prometu (ETF), Evropsko združenje pilotov (ECA), Evropsko združenje regionalnih letalskih prevoznikov (ERA) in Mednarodno združenje letalskih prevoznikov (IACA)

Št. 93/104

Direktiva Sveta z dne 23. novembra 1993 o določenih vidikih organizacije delovnega časa, kakor je bila spremenjena z:

| — | Direktivo 2000/34/ES |
| --- | --- |

—

Direktivo 2000/34/ES

Št. 437/2003

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2003 o statističnih podatkih v zvezi z zračnim prevozom potnikov, tovora in pošte

Št. 1358/2003

Uredba Komisije z dne 31. julija 2003 o izvajanju Uredbe (ES) št. 437/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih podatkih v zvezi z zračnim prevozom potnikov, tovora in pošte ter o spremembi prilog I in II k Uredbi

Št. 785/2004

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o zahtevah v zvezi z zavarovanjem za letalske prevoznike in operaterje, kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 285/2010 |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 285/2010

Št. 95/93

Uredba Sveta z dne 18. januarja 1993 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti (členi 1–12), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo (ES) št. 793/2004 |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 793/2004

Št. 2009/12

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o letaliških pristojbinah (ki jo bo Švica uporabljala od 1. julija 2011)

Št. 96/67

Direktiva Sveta z dne 15. oktobra 1996 o dostopu do trga storitev zemeljske oskrbe na letališčih Skupnosti

(členi 1–9, 11–23 in 25)

Št. 80/2009

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. januarja 2009 o kodeksu poslovanja računalniških sistemov rezervacij in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2299/89

2.   Predpisi o konkurenci

Št. 3975/87

Uredba Sveta z dne 14. decembra 1987 o postopku za uporabo pravil o konkurenci za podjetja v sektorju zračnega prevoza (člen 6(3)), kakor je bila nazadnje spremenjena z:

| — | Uredbo Sveta (ES) št. 1/2003 (členi 1–13 in 15–45) |
| --- | --- |

—

Uredbo Sveta (ES) št. 1/2003 (členi 1–13 in 15–45)

Št. 1/2003

Uredba Sveta z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (členi 1–13 in 15–45)

(Če se ta uredba uporablja pri izvajanju tega sporazuma. Vključitev te uredbe ne vpliva na delitev nalog v skladu s tem sporazumom.)

Uredba št. 17/62 je bila razveljavljena z Uredbo št. 1/2003, razen člena 8(3), ki se še naprej uporablja za odločbe, sprejete v skladu s členom 81(3) Pogodbe, pred datumom uporabe te uredbe do datuma izteka veljavnosti teh odločb.

Št. 773/2004

Uredba Komisije z dne 7. aprila 2004 v zvezi z vodenjem postopkov Komisije v skladu s členoma 81 in 82 Pogodbe ES, kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 1792/2006 |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 1792/2006

Št. 139/2004

Uredba Sveta z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah)

(členi 1–18, 19(1) in (2), 20–23)

V skladu s členom 4(5) Uredbe o združitvah se med Evropsko skupnostjo in Švico uporablja naslednje:

| 1. | Pri koncentraciji, kakor je opredeljena v členu 3 Uredbe (ES) št. 139/2004 in ki nima razsežnosti Skupnosti v smislu člena 1 navedene uredbe ter ki se lahko preveri po nacionalnem pravu o konkurenci vsaj treh držav članic ES in Švicarske konfederacije, lahko osebe ali podjetja iz člena 4(2) navedene uredbe pred vsako priglasitvijo pristojnim organom z utemeljeno vlogo obvestijo Komisijo ES, da bi morala koncentracijo pregledati Komisija. |
| --- | --- |

1.

Pri koncentraciji, kakor je opredeljena v členu 3 Uredbe (ES) št. 139/2004 in ki nima razsežnosti Skupnosti v smislu člena 1 navedene uredbe ter ki se lahko preveri po nacionalnem pravu o konkurenci vsaj treh držav članic ES in Švicarske konfederacije, lahko osebe ali podjetja iz člena 4(2) navedene uredbe pred vsako priglasitvijo pristojnim organom z utemeljeno vlogo obvestijo Komisijo ES, da bi morala koncentracijo pregledati Komisija.

| 2. | Evropska komisija v skladu s členom 4(5) Uredbe (ES) št. 139/2004 in prejšnjim odstavkom vse vloge nemudoma pošlje Švicarski konfederaciji. |
| --- | --- |

2.

Evropska komisija v skladu s členom 4(5) Uredbe (ES) št. 139/2004 in prejšnjim odstavkom vse vloge nemudoma pošlje Švicarski konfederaciji.

| 3. | Če Švicarska konfederacija izrazi nesoglasje v zvezi z zahtevo po predložitvi zadeve, pristojni švicarski urad za konkurenco ohrani svojo pristojnost in Švicarska konfederacija v skladu s tem odstavkom zadeve ne predloži naprej. |
| --- | --- |

3.

Če Švicarska konfederacija izrazi nesoglasje v zvezi z zahtevo po predložitvi zadeve, pristojni švicarski urad za konkurenco ohrani svojo pristojnost in Švicarska konfederacija v skladu s tem odstavkom zadeve ne predloži naprej.

Ob upoštevanju rokov iz členov 4(4) in (5), 9(2) in (6) ter 22(2) Uredbe o združitvah:

| 1. | Evropska komisija v skladu s členom 4(4) in (5), členom 9(2) in (6) ter členom 22(2) vse zadevne dokumente nemudoma pošlje pristojnemu švicarskemu uradu za konkurenco. |
| --- | --- |

1.

Evropska komisija v skladu s členom 4(4) in (5), členom 9(2) in (6) ter členom 22(2) vse zadevne dokumente nemudoma pošlje pristojnemu švicarskemu uradu za konkurenco.

| 2. | Roki iz člena 4(4) in (5), člena 9(2) in (6) ter člena 22(2) Uredbe (ES) št. 139/2004 za Švicarsko konfederacijo začnejo teči, ko pristojni švicarski urad za konkurenco prejme zadevne dokumente. |
| --- | --- |

2.

Roki iz člena 4(4) in (5), člena 9(2) in (6) ter člena 22(2) Uredbe (ES) št. 139/2004 za Švicarsko konfederacijo začnejo teči, ko pristojni švicarski urad za konkurenco prejme zadevne dokumente.

Št. 802/2004

Uredba Komisije z dne 7. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 o nadzoru koncentracij podjetij (členi 1–24), kakor je bila nazadnje spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 1792/2006 |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 1792/2006

Št. 2006/111

Direktiva Komisije z dne 16. novembra 2006 o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji ter o finančni preglednosti znotraj določenih podjetij

Št. 487/2009

Uredba Sveta (ES) št. 487/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za nekatere kategorije sporazumov in usklajenih ravnanj v sektorju zračnega prevoza

3.   Varnost v letalstvu

Št. 216/2008

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES, kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 690/2009, |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 690/2009,

| — | Uredbo (ES) št. 1108/2009 |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 1108/2009

Agencija ima tudi v Švici pooblastila, ki so ji dodeljena v skladu z določbami Uredbe.

Komisija ima tudi v Švici pooblastila, ki so ji dodeljena na podlagi člena 11(2), člena 14(5), (7), člena 24(5), člena 25(1), člena 38(3)(i), člena 39(1), člena 40(3), člena 41(3), (5), člena 42(4), člena 54(1) in člena 61(3).

Ne glede na horizontalno prilagoditev, predvideno v drugi alinei Priloge k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu, se navedbe „držav članic“ v členu 65 Uredbe ali v določbah Sklepa 1999/468/ES, navedene v omenjeni določbi, ne nanašajo na Švico.

Nobena določba v tej uredbi se ne sme razlagati tako, da bi se na Evropsko agencijo za varnost v letalstvu (EASA) prenesla pooblastila za ukrepanje v imenu Švice v skladu z mednarodnimi sporazumi za kateri koli drug namen kot za pomoč pri izvajanju njenih obveznosti v skladu z navedenimi sporazumi.

Za namene Sporazuma velja besedilo Uredbe z naslednjimi prilagoditvami:

| (a) | Člen 12 se spremeni:






  (i) | v odstavku 1 se za besedo „Skupnostjo“ vstavita besedi „ali Švico“; |
| --- | --- | --- |

(a)

Člen 12 se spremeni:

(i)

v odstavku 1 se za besedo „Skupnostjo“ vstavita besedi „ali Švico“;

| (ii) | v odstavku 2(a) se za besedo „Skupnostjo“ vstavita besedi „ali Švico“; |
| --- | --- |

(ii)

v odstavku 2(a) se za besedo „Skupnostjo“ vstavita besedi „ali Švico“;

| (iii) | v odstavku 2 se črtata točki (b) in (c); |
| --- | --- |

(iii)

v odstavku 2 se črtata točki (b) in (c);

| (iv) | doda se naslednji odstavek:
  „3.   Kadar koli se Skupnost pogaja s tretjo državo o sklenitvi sporazuma, v skladu s katerim lahko država članica ali Agencija izda certifikate na podlagi certifikatov, ki so jih izdali letalski organi te tretje države, si prizadeva za Švico pridobiti ponudbo za podoben sporazum z zadevno tretjo državo. Švica pa si po drugi strani prizadeva s tretjimi državami skleniti sporazume, ki ustrezajo sporazumom Skupnosti.“ |
| --- | --- |

(iv)

doda se naslednji odstavek:

„3.   Kadar koli se Skupnost pogaja s tretjo državo o sklenitvi sporazuma, v skladu s katerim lahko država članica ali Agencija izda certifikate na podlagi certifikatov, ki so jih izdali letalski organi te tretje države, si prizadeva za Švico pridobiti ponudbo za podoben sporazum z zadevno tretjo državo. Švica pa si po drugi strani prizadeva s tretjimi državami skleniti sporazume, ki ustrezajo sporazumom Skupnosti.“

| (b) | V členu 29 se doda naslednji odstavek:
  „4.   Z odstopanjem od člena 12(2)(a) Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti lahko izvršni direktor Agencije pogodbeno zaposli švicarske državljane, ki imajo vse državljanske pravice.“ |
| --- | --- |

(b)

V členu 29 se doda naslednji odstavek:

„4.   Z odstopanjem od člena 12(2)(a) Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti lahko izvršni direktor Agencije pogodbeno zaposli švicarske državljane, ki imajo vse državljanske pravice.“

| (c) | V členu 30 se doda naslednji odstavek:
  „Švica za Agencijo uporabi Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije iz Priloge A k tej prilogi v skladu z Dodatkom k Prilogi A.“ |
| --- | --- |

(c)

V členu 30 se doda naslednji odstavek:

„Švica za Agencijo uporabi Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije iz Priloge A k tej prilogi v skladu z Dodatkom k Prilogi A.“

| (d) | V členu 37 se doda naslednji odstavek:
  „Švica v celoti sodeluje v upravnem odboru ter ima v njem enake pravice in obveznosti kot države članice Evropske unije, razen glasovalne pravice.“ |
| --- | --- |

(d)

V členu 37 se doda naslednji odstavek:

„Švica v celoti sodeluje v upravnem odboru ter ima v njem enake pravice in obveznosti kot države članice Evropske unije, razen glasovalne pravice.“

| (e) | V členu 59 se doda naslednji odstavek:
  „12.   Švica sodeluje pri finančnem prispevku iz odstavka 1(b) po naslednji formuli:
  S (0,2/100) + S [1 – (a + b) 0,2/100] c/C
  pri čemer je:







  S | = | del proračuna agencije, ki ni krit s taksami in dajatvami iz odstavka 1(c) in (d), |
| --- | --- | --- | --- |
| a | = | število pridruženih držav, |
| b | = | število držav članic EU, |
| c | = | prispevek Švice v proračun ICAO, |
| C | = | skupni prispevek držav članic EU in pridruženih držav v proračun ICAO.“ |

(e)

V členu 59 se doda naslednji odstavek:

„12.   Švica sodeluje pri finančnem prispevku iz odstavka 1(b) po naslednji formuli:

S (0,2/100) + S [1 – (a + b) 0,2/100] c/C

pri čemer je:

S

=

del proračuna agencije, ki ni krit s taksami in dajatvami iz odstavka 1(c) in (d),

a

=

število pridruženih držav,

b

=

število držav članic EU,

c

=

prispevek Švice v proračun ICAO,

C

=

skupni prispevek držav članic EU in pridruženih držav v proračun ICAO.“

| (f) | V členu 61 se doda naslednji odstavek:
  „Določbe, ki se nanašajo na finančni nadzor s strani Skupnosti v Švici v zvezi z udeleženci v dejavnostih Agencije, so določene v Prilogi B k tej prilogi.“ |
| --- | --- |

(f)

V členu 61 se doda naslednji odstavek:

„Določbe, ki se nanašajo na finančni nadzor s strani Skupnosti v Švici v zvezi z udeleženci v dejavnostih Agencije, so določene v Prilogi B k tej prilogi.“

| (g) | Priloga II k Uredbi se razširi, tako da se vanjo vključijo naslednji zrakoplovi kot proizvodi, ki sodijo v člen 2(3)(a)(ii) Uredbe Komisije (ES) št. 1702/2003 z dne 24. septembra 2003 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacij (1): | A/c - [HB-IDJ] – tip CL600-2B19, |
| --- | --- | --- |

(g)

Priloga II k Uredbi se razširi, tako da se vanjo vključijo naslednji zrakoplovi kot proizvodi, ki sodijo v člen 2(3)(a)(ii) Uredbe Komisije (ES) št. 1702/2003 z dne 24. septembra 2003 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacij (1):

A/c - [HB-IDJ] – tip CL600-2B19,

| | A/c - [HB-IKR, HB-IMY, HB-IWY] – tip Gulfstream G-IV, |
| --- | --- |

A/c - [HB-IKR, HB-IMY, HB-IWY] – tip Gulfstream G-IV,

| | A/c - [HB-IMJ, HB-IVZ, HB-JES] – tip Gulfstream G-V, |
| --- | --- |

A/c - [HB-IMJ, HB-IVZ, HB-JES] – tip Gulfstream G-V,

| | A/c - [HB-XJF, HB-ZCW, HB-ZDF] – tip MD900. |
| --- | --- |

A/c - [HB-XJF, HB-ZCW, HB-ZDF] – tip MD900.

Št. 1108/2009

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 216/2008 v zvezi z aerodromi, upravljanjem zračnega prometa in navigacijskimi službami zračnega prometa ter o razveljavitvi Direktive 2006/23/ES

Št. 91/670

Direktiva Sveta z dne 16. decembra 1991 o vzajemnem priznavanju licenc osebja za opravljanje funkcij v civilnem letalstvu

(členi 1–8)

Št. 3922/91

Uredba Sveta z dne 16. decembra 1991 o uskladitvi tehničnih predpisov in upravnih postopkov na področju civilnega letalstva (členi 1–3, 4(2), (5–11 in 13)), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo (ES) št. 1899/2006, |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 1899/2006,

| — | Uredbo (ES) št. 1900/2006, |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 1900/2006,

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 8/2008, |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 8/2008,

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 859/2008 |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 859/2008

Št. 94/56

Direktiva Sveta z dne 21. novembra 1994 o določitvi temeljnih načel za vodenje preiskav nesreč in incidentov v civilnem letalstvu

(členi 1–13)

Št. 2004/36

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o varnosti zrakoplovov iz tretjih držav, ki pristajajo na letališčih Skupnosti (členi 1–9 in 11–14), kakor je bila nazadnje spremenjena z:

| — | Direktivo Komisije 2008/49/ES |
| --- | --- |

—

Direktivo Komisije 2008/49/ES

Št. 351/2008

Uredba Komisije z dne 16. aprila 2008 o izvajanju Direktive 2004/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede prednostne razvrstitve preverjanj na ploščadi pri zrakoplovih, ki pristajajo na letališčih Skupnosti

Št. 768/2006

Uredba Komisije z dne 19. maja 2006 o izvajanju Direktive 2004/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede zbiranja in izmenjave informacij o varnosti zrakoplovov, ki pristajajo na letališčih Skupnosti, in upravljanja informacijskega sistema

Št. 2003/42

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. junija 2003 o poročanju o dogodkih v civilnem letalstvu (členi 1–12)

Št. 1321/2007

Uredba Komisije z dne 12. novembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za vključitev informacij o dogodkih v civilnem letalstvu, izmenjanih v skladu z Direktivo 2003/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta, v centralno podatkovno bazo

Št. 1330/2007

Uredba Komisije z dne 24. septembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za razširjanje informacij zainteresiranim strankam o dogodkih v civilnem letalstvu iz člena 7(2) Direktive 2003/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta

Št. 736/2006

Uredba Komisije z dne 16. maja 2006 o načinih dela Evropske agencije za varnost v letalstvu pri opravljanju inšpekcijskih pregledov standardiziranja

Št. 1702/2003

Uredba z dne 24. septembra 2003 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacij, kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 335/2007, |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 335/2007,

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 381/2005, |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 381/2005,

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 375/2007, |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 375/2007,

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 706/2006, |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 706/2006,

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 287/2008, |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 287/2008,

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 1057/2008, |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 1057/2008,

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 1194/2009. |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 1194/2009.

Za namen Sporazuma določbe Uredbe veljajo z naslednjo prilagoditvijo:

Člen 2 se spremeni:

v odstavkih 3, 4, 6, 8, 10, 11, 13 in 14 se datum „28. september 2003“ nadomesti z „datumom začetka veljavnosti sklepa Odbora Skupnosti in Švice za zračni promet, ki v Prilogo k Uredbi vključuje Uredbo (ES) št. 216/2008“.

Št. 2042/2003

Uredba Komisije z dne 20. novembra 2003 o stalni plovnosti zrakoplovov in letalskih proizvodov, delov in naprav ter o potrjevanju organizacij in osebja, ki se ukvarjajo s temi nalogami, kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 707/2006, |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 707/2006,

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 376/2007, |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 376/2007,

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 1056/2008, |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 1056/2008,

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 127/2010 |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 127/2010

Št. 104/2004

Uredba Komisije z dne 22. januarja 2004 o predpisih glede organizacije in sestave Odbora za pritožbe Evropske agencije za varnost v letalstvu

Št. 593/2007

Uredba Komisije z dne 31. maja 2007 o taksah in dajatvah, ki jih obračunava Evropska agencija za varnost v letalstvu, kakor je bila nazadnje spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 1356/2008 |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 1356/2008

Št. 2111/2005

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2005 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti, in informiranju potnikov v zračnem prometu o identiteti letalskega prevoznika, ki opravlja let, ter razveljavitvi člena 9 Direktive 2004/36/ES

Št. 473/2006

Uredba Komisije z dne 22. marca 2006 o določitvi izvedbenih pravil za seznam Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti iz poglavja II Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005

Št. 474/2006

Uredba Komisije z dne 22. marca 2006 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti iz poglavja II Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005, kakor je bila nazadnje spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 1071/2010 (2) |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 1071/2010 (2)

4.   Varovanje v letalstvu

Št. 300/2008

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o skupnih pravilih na področju varovanja civilnega letalstva in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2320/2002

Št. 272/2009

Uredba Komisije z dne 2. aprila 2009 o dopolnitvi skupnih osnovnih standardov na področju varovanja v civilnem letalstvu iz Priloge k Uredbi (ES) št. 300/2008 Evropskega parlamenta in Sveta, kakor je bila nazadnje spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 297/2010 |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 297/2010

Št. 1254/2009

Uredba Komisije (EU) z dne 18. decembra 2009 o določitvi meril, na podlagi katerih lahko države članice odstopajo od skupnih osnovnih standardov za varnost civilnega letalstva ter sprejmejo druge alternativne varnostne ukrepe

Št. 18/2010

Uredba Komisije (EU) z dne 8. januarja 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 300/2008 Evropskega parlamenta in Sveta glede specifikacij za nacionalne programe za nadzor kakovosti na področju varovanja civilnega letalstva

Št. 72/2010

Uredba Komisije (EU) z dne 26. januarja 2010 o določitvi postopkov za izvajanje inšpekcijskih pregledov Komisije na področju varnosti civilnega letalstva

Št. 185/2010

Uredba Komisije (EU) z dne 4. marca 2010 o določitvi podrobnih ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva, kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 357/2010, |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 357/2010,

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 358/2010, |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 358/2010,

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 573/2010, |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 573/2010,

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 983/2010. |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 983/2010.

Št. 2010/774

Sklep Komisije (EU) z dne 13. aprila 2010 o določitvi podrobnih ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva, ki vsebujejo podatke iz točke (a) člena 18 Uredbe (ES) št. 300/2008, kakor je bil spremenjen s:

| — | Sklepom Komisije 2010/2604/EU, |
| --- | --- |

—

Sklepom Komisije 2010/2604/EU,

| — | Sklepom Komisije 2010/3572/EU. |
| --- | --- |

—

Sklepom Komisije 2010/3572/EU.

5.   Upravljanje zračnega prometa

Št. 549/2004

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (okvirna uredba), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo (ES) št. 1070/2009 |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 1070/2009

Komisija ima v Švici pooblastila po členih 6, 8, 10, 11 in 12.

Člen 10 se spremeni:

| | V odstavku 2 se izraz „na ravni Skupnosti“ nadomesti z izrazom „na ravni Skupnosti, vključno s Švico“. |
| --- | --- |

V odstavku 2 se izraz „na ravni Skupnosti“ nadomesti z izrazom „na ravni Skupnosti, vključno s Švico“.

| | Ne glede na horizontalno prilagoditev, navedeno v drugi alinei Priloge k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu, se navedbe „držav članic“ v členu 5 Uredbe (ES) št. 549/2004 ali v določbah Sklepa 1999/468/ES, navedene v navedeni določbi, ne nanašajo na Švico. |
| --- | --- |

Ne glede na horizontalno prilagoditev, navedeno v drugi alinei Priloge k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu, se navedbe „držav članic“ v členu 5 Uredbe (ES) št. 549/2004 ali v določbah Sklepa 1999/468/ES, navedene v navedeni določbi, ne nanašajo na Švico.

Št. 550/2004

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o izvajanju navigacijskih služb zračnega prometa na enotnem evropskem nebu (Uredba o izvajanju služb), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo (ES) št. 1070/2009 |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 1070/2009

Komisija ima v Švici pooblastila po členih 9a, 9b, 15a, 16 in 17.

Za namene Sporazuma določbe Uredbe veljajo z naslednjo prilagoditvijo:

| (a) | Člen 3 se spremeni:
  v odstavku 2 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „in Švici“. |
| --- | --- |

(a)

Člen 3 se spremeni:

v odstavku 2 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „in Švici“.

| (b) | Člen 7 se spremeni:
  v odstavkih 1 in 6 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „in Švici“. |
| --- | --- |

(b)

Člen 7 se spremeni:

v odstavkih 1 in 6 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „in Švici“.

| (c) | Člen 8 se spremeni:
  v odstavku 1 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „in Švici“. |
| --- | --- |

(c)

Člen 8 se spremeni:

v odstavku 1 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „in Švici“.

| (d) | Člen 10 se spremeni:
  v odstavku 1 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „in Švici“. |
| --- | --- |

(d)

Člen 10 se spremeni:

v odstavku 1 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „in Švici“.

| (e) | Člen 16(3) se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Komisija o svoji odločitvi obvesti države članice in izvajalca služb, če ga pravno zadeva.“ |
| --- | --- |

(e)

Člen 16(3) se nadomesti z naslednjim:

„3.   Komisija o svoji odločitvi obvesti države članice in izvajalca služb, če ga pravno zadeva.“

Št. 551/2004

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o organiziranosti in uporabi zračnega prostora na enotnem evropskem nebu (uredba o zračnem prostoru), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo (ES) št. 1070/2009 |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 1070/2009

Komisija ima v Švici pooblastila po členih 3a, 6 in 10.

Št. 552/2004

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o interoperabilnosti evropske mreže za upravljanje zračnega prometa (uredba o interoperabilnosti), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo (ES) št. 1070/2009 |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 1070/2009

Komisija uživa v Švici pooblastila, ki so ji dodeljena v skladu s členoma 4 in 7 ter členom 10(3).

Za namene Sporazuma določbe Uredbe veljajo z naslednjo prilagoditvijo:

| (a) | Člen 5 se spremeni:
  v odstavku 2 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „ali Švici“. |
| --- | --- |

(a)

Člen 5 se spremeni:

v odstavku 2 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „ali Švici“.

| (b) | Člen 7 se spremeni:
  v odstavku 4 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „ali Švici“. |
| --- | --- |

(b)

Člen 7 se spremeni:

v odstavku 4 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „ali Švici“.

| (c) | Priloga III se spremeni:
  v drugi in zadnji alinei oddelka 3 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „ali Švici“. |
| --- | --- |

(c)

Priloga III se spremeni:

v drugi in zadnji alinei oddelka 3 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „ali Švici“.

Št. 2096/2005

Uredba Komisije z dne 20. decembra 2005 o skupnih zahtevah za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa, kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 1315/2007, |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 1315/2007,

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 482/2008, |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 482/2008,

| — | Uredba komisije (ES) št. 668/2008. |
| --- | --- |

—

Uredba komisije (ES) št. 668/2008.

Komisija uživa v Švici pooblastila, ki so ji dodeljena v skladu s členom 9.

Št. 2150/2005

Uredba Komisije z dne 23. decembra 2005 o določitvi skupnih pravil za prilagodljivo uporabo zračnega prostora

Št. 1033/2006

Uredba Komisije z dne 4. julija 2006 o določitvi zahtev glede postopkov za načrte leta v fazi pred letom za enotno evropsko nebo

Št. 1032/2006

Uredba Komisije z dne 6. julija 2006 o zahtevah za avtomatske sisteme za izmenjavo podatkov o letih za namen obveščanja, koordinacije in predaje letov med enotami kontrole letenja, kakor je bila nazadnje spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 30/2009 |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 30/2009

Št. 1794/2006

Uredba Komisije z dne 6. decembra 2006 o določitvi skupne ureditve pristojbin za navigacijske službe zračnega prometa (ki jo bo Švica uporabljala od začetka veljavnosti zadevne švicarske zakonodaje, vendar najpozneje od 1. januarja 2012)

Št. 2006/23

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o licenci kontrolorja zračnega prometa Skupnosti

Št. 730/2006

Uredba Komisije z dne 11. maja 2006 o razvrstitvi zračnega prostora in dostopu letov, upravljanih v skladu s pravili vizualnega letenja, nad nivo letenja 195

Št. 219/2007

Uredba Sveta z dne 27. februarja 2007 o ustanovitvi skupnega podjetja za razvoj nove generacije evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (SESAR), kakor je bila nazadnje spremenjena z:

| — | Uredbo Sveta (ES) št. 1361/2008 |
| --- | --- |

—

Uredbo Sveta (ES) št. 1361/2008

Št. 633/2007

Uredba Komisije z dne 7. junija 2007 o zahtevah za uporabo protokola prenosa sporočila o letu, ki se uporablja za namen obveščanja, koordinacije in predaje letov med enotami kontrole letenja

Št. 1265/2007

Uredba Komisije z dne 26. oktobra 2007 o zahtevah glede razmika med zvočnimi kanali zrak-zemlja za enotno evropsko nebo

Št. 29/2009

Uredba Komisije z dne 16. januarja 2009 o zahtevah glede storitev podatkovnih zvez za enotno evropsko nebo

Št. 262/2009

Uredba Komisije z dne 30. marca 2009 o določitvi zahtev za usklajeno dodelitev in uporabo spraševalnih kod Mode S za enotno evropsko nebo

Št. 73/2010

Uredba Komisije z dne 26. januarja 2010 o zahtevah glede kakovosti letalskih podatkov in letalskih informacij za enotno evropsko nebo

Št. 255/2010

Uredba Komisije z dne 25. marca 2010 o določitvi skupnih pravil za upravljanje pretoka zračnega prometa

6.   Okolje in hrup

Št. 2002/30

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. marca 2002 o oblikovanju pravil in postopkov glede uvedbe s hrupom povezanih omejitev obratovanja na letališčih Skupnosti (členi 1–12 in 14–18)

(Uporabljajo se spremembe Priloge I, ki izhajajo iz točke 2 oddelka G (Zračni promet) poglavja 8 (Prometna politika) Priloge II k Aktu o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvah pogodb, na katerih temelji Evropska unija.)

Št. 89/629

Direktiva Sveta z dne 4. decembra 1989 o omejevanju hrupa civilnih podzvočnih reaktivnih letal

(členi 1–8)

Št. 2006/93/ES

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o reguliranju uporabe letal, ki jo ureja del II poglavja 3 zvezka 1 Priloge 16 h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu, druga izdaja (1988)

7.   Varstvo potrošnikov

Št. 90/314

Direktiva Sveta z dne 13. junija 1990 o paketnem potovanju, organiziranih počitnicah in izletih

(členi 1–10)

Št. 93/13

Direktiva Sveta z dne 5. aprila 1993 o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah

(členi 1–11)

Št. 2027/97

Uredba Sveta z dne 9. oktobra 1997 o odgovornosti letalskih prevoznikov v primeru nesreč (členi 1–8), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo (ES) št. 889/2002 |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 889/2002

Št. 261/2004

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o določitvi skupnih pravil glede odškodnine in pomoči potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude letov ter o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 295/91

(členi 1–18)

Št. 1107/2006

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o pravicah invalidnih oseb in oseb z omejeno mobilnostjo v zračnem prevozu

8.   Razno

Št. 2003/96

Direktiva Sveta z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije

(člen 14(1)(b) in člen 14(2))

9.   Prilogi

| A: | Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije |
| --- | --- |

A:

Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije

| B: | Določbe o finančnem nadzoru s strani Evropske unije v zvezi s švicarskimi udeleženci v dejavnostih Evropske agencije za varnost v letalstvu (EASA) |
| --- | --- |

B:

Določbe o finančnem nadzoru s strani Evropske unije v zvezi s švicarskimi udeleženci v dejavnostih Evropske agencije za varnost v letalstvu (EASA)

---

(1)  UL L 243, 27.9.2003, str. 6.

(2)  Ta uredba se uporablja v Švici, dokler velja v EU.

PRILOGA A

PROTOKOL O PRIVILEGIJIH IN IMUNITETAH EVROPSKE UNIJE

VISOKE POGODBENICE SO SE –

OB UPOŠTEVANJU, da skladno s členom 343 Pogodbe o delovanju Evropske unije in členom 191 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (EAEC – European Atomic Energy Community) Evropska unija in EAEC uživata na ozemljih držav članic tiste privilegije in imunitete, ki so potrebni za opravljanje njunih nalog –

DOGOVORILE o naslednjih določbah, ki se priložijo Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo:

POGLAVJE I

NEPREMIČNINE, SREDSTVA, PREMOŽENJE IN POSLOVANJE EVROPSKE UNIJE

Člen 1

Prostori in stavbe Unije so nedotakljivi. Ne smejo se preiskovati, zaseči, zapleniti ali razlastiti. Nepremičnine in premoženje Unije ne morejo biti predmet upravnega ali sodnega prisilnega ukrepa brez dovoljenja Sodišča.

Člen 2

Arhivi Unije so nedotakljivi.

Člen 3

Unija, njena sredstva, prihodki in drugo premoženje so oproščeni vseh neposrednih davkov.

Vlade držav članic vsakokrat, ko je mogoče, sprejmejo ustrezne ukrepe za odpustitev ali vračilo zneskov posrednih davkov ali davkov na promet, ki so vključeni v ceno nepremičnine ali premičnine, če Unija za svoje službene potrebe izvede večje nakupe, katerih cena vključuje tovrstne davke. Vendar pa uporaba teh ukrepov ne sme povzročiti izkrivljanja konkurence v Uniji.

Ne odobri se oprostitev za davke in dajatve, ki so le plačilo za zagotavljanje javnih storitev.

Člen 4

Unija je oproščena vseh carin, prepovedi in omejitev pri uvozu in izvozu za predmete, namenjene službeni uporabi; tako uvoženih predmetov se na ozemlju države, v katero so bili uvoženi, ne sme odplačno ali neodplačno odstopiti, razen pod pogoji, ki jih je odobrila vlada te države.

Unija je oproščena tudi vseh carin ter prepovedi in omejitev pri uvozu in izvozu za svoje publikacije.

POGLAVJE II

SPORAZUMEVANJE IN PREPUSTNICE

Člen 5

Pri uradnem komuniciranju in prenosu vseh svojih dokumentov uživajo institucije Unije na ozemlju vsake države članice tako obravnavanje, kakršno ta država zagotavlja diplomatskim predstavništvom.

Uradnega dopisovanja in drugega uradnega komuniciranja institucij Unije se ne sme cenzurirati.

Člen 6

Članom in uslužbencem institucij Unije lahko predsedniki teh institucij izdajo prepustnice v obliki, ki jo določi Svet na podlagi navadne večine, in organi držav članic jih priznajo kot veljavne potne dokumente. Te prepustnice se izdajo uradnikom in drugim uslužbencem pod pogoji, določenimi v kadrovskih predpisih za uradnike in pogojih za zaposlitev drugih uslužbencev Unije.

Komisija lahko sklepa sporazume, na podlagi katerih so te prepustnice priznane kot veljavni potni dokumenti na ozemlju tretjih držav.

POGLAVJE III

ČLANI EVROPSKEGA PARLAMENTA

Člen 7

Prosto gibanje članov Evropskega parlamenta, ki potujejo na kraj zasedanja Evropskega parlamenta ali nazaj, se ne sme upravno ali kako drugače omejevati.

Člani Evropskega parlamenta uživajo pri carinskem in deviznem nadzoru:

| (a) | enake olajšave, kot jih njihove vlade priznajo visokim uradnikom, ki potujejo v tujino zaradi začasne uradne naloge; |
| --- | --- |

(a)

enake olajšave, kot jih njihove vlade priznajo visokim uradnikom, ki potujejo v tujino zaradi začasne uradne naloge;

| (b) | enake olajšave, kot jih vlade drugih držav članic podeljujejo predstavnikom tujih vlad na začasni uradni nalogi. |
| --- | --- |

(b)

enake olajšave, kot jih vlade drugih držav članic podeljujejo predstavnikom tujih vlad na začasni uradni nalogi.

Člen 8

Zoper člana Evropskega parlamenta se ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti.

Člen 9

Med zasedanji Evropskega parlamenta njegovi člani uživajo:

| (a) | na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom parlamenta te države; |
| --- | --- |

(a)

na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom parlamenta te države;

| (b) | na ozemlju vseh drugih držav članic imuniteto pred kakršnim koli priporom in sodnim postopkom. |
| --- | --- |

(b)

na ozemlju vseh drugih držav članic imuniteto pred kakršnim koli priporom in sodnim postopkom.

Za člane velja imuniteta tudi, ko potujejo na kraj zasedanja Evropskega parlamenta in nazaj.

Kadar je član zaloten pri kaznivem dejanju, sklicevanje na imuniteto ni mogoče in Evropskemu parlamentu ne preprečuje uresničevanja pravice do odvzema imunitete svojemu članu.

POGLAVJE IV

PREDSTAVNIKI DRŽAV ČLANIC, KI SODELUJEJO PRI DELU INSTITUCIJ EVROPSKE UNIJE

Člen 10

Predstavniki držav članic, ki sodelujejo pri delu institucij Unije, njihovi svetovalci in tehnični strokovnjaki pri opravljanju svojih nalog in medtem, ko potujejo do kraja zasedanja in nazaj, uživajo običajne privilegije, imunitete in olajšave.

Ta člen se uporablja tudi za člane posvetovalnih organov Unije.

POGLAVJE V

URADNIKI IN DRUGI USLUŽBENCI EVROPSKE UNIJE

Člen 11

Na ozemlju vsake države članice in ne glede na njihovo državljanstvo uradniki in drugi uslužbenci Unije:

| (a) | uživajo, ob upoštevanju določb Pogodb, ki se nanašajo na odgovornost uradnikov in drugih uslužbencev do Unije in na pristojnost Sodišča v sporih med Unijo in njenimi uradniki in drugimi uslužbenci, imuniteto pred sodnimi postopki za dejanja, storjena pri opravljanju uradnih dolžnosti, vključno z izgovorjenimi ali zapisanimi besedami. To imuniteto uživajo tudi po prenehanju funkcije; |
| --- | --- |

(a)

uživajo, ob upoštevanju določb Pogodb, ki se nanašajo na odgovornost uradnikov in drugih uslužbencev do Unije in na pristojnost Sodišča v sporih med Unijo in njenimi uradniki in drugimi uslužbenci, imuniteto pred sodnimi postopki za dejanja, storjena pri opravljanju uradnih dolžnosti, vključno z izgovorjenimi ali zapisanimi besedami. To imuniteto uživajo tudi po prenehanju funkcije;

| (b) | zanje ter za njihove zakonce in vzdrževane družinske člane ne veljajo omejitve glede priseljevanja ali formalnosti glede registriranja tujcev; |
| --- | --- |

(b)

zanje ter za njihove zakonce in vzdrževane družinske člane ne veljajo omejitve glede priseljevanja ali formalnosti glede registriranja tujcev;

| (c) | glede monetarnih ali deviznih predpisov uživajo enake olajšave, kot jih imajo običajno uradniki mednarodnih organizacij; |
| --- | --- |

(c)

glede monetarnih ali deviznih predpisov uživajo enake olajšave, kot jih imajo običajno uradniki mednarodnih organizacij;

| (d) | imajo pravico, da brez carine uvozijo pohištvo in druge predmete za osebno uporabo, ko prvič prevzamejo dolžnost v zadevni državi, ter pravico, da jih potem ob prenehanju dolžnosti v tej državi brez carin ponovno izvozijo; v obeh primerih pod pogoji, ki jih vlada države, v kateri uveljavljajo to pravico, šteje za potrebne; |
| --- | --- |

(d)

imajo pravico, da brez carine uvozijo pohištvo in druge predmete za osebno uporabo, ko prvič prevzamejo dolžnost v zadevni državi, ter pravico, da jih potem ob prenehanju dolžnosti v tej državi brez carin ponovno izvozijo; v obeh primerih pod pogoji, ki jih vlada države, v kateri uveljavljajo to pravico, šteje za potrebne;

| (e) | imajo pravico uvoziti brez carine avtomobil za osebno uporabo, pridobljen v državi njihovega zadnjega prebivališča ali državi njihovega državljanstva, pod pogoji, ki veljajo na domačem trgu te države, ter ga ponovno izvoziti brez carine, v obeh primerih pod pogoji, ki jih vlada države, v kateri uresničujejo to pravico, šteje za potrebne. |
| --- | --- |

(e)

imajo pravico uvoziti brez carine avtomobil za osebno uporabo, pridobljen v državi njihovega zadnjega prebivališča ali državi njihovega državljanstva, pod pogoji, ki veljajo na domačem trgu te države, ter ga ponovno izvoziti brez carine, v obeh primerih pod pogoji, ki jih vlada države, v kateri uresničujejo to pravico, šteje za potrebne.

Člen 12

Uradniki in drugi uslužbenci Unije so dolžni plačevati davek v korist Unije na plače, mezde in prejemke, ki jih prejemajo od Unije, v skladu s pogoji in postopkom, ki jih določita Evropski parlament in Svet z uredbami v skladu z rednim zakonodajnim postopkom ter po posvetovanju z zadevnimi institucijami.

Oproščeni so nacionalnih davkov na plače, mezde in prejemke, ki jim jih izplačuje Unija.

Člen 13

Pri izvajanju davka na dohodek, premoženje in dediščino ter pri uporabi konvencij o izogibanju dvojnega obdavčevanja, sklenjenih med državami članicami Skupnosti, se za uradnike in druge uslužbence Skupnosti, ki imajo izključno zaradi opravljanja svojih dolžnosti v službi Skupnosti prebivališče na ozemlju države članice, ki ni država njihovega davčnega domicila v času, ko nastopijo službo pri Skupnosti, šteje tako v državi njihovega dejanskega prebivališča kot v državi njihovega davčnega domicila, da so obdržali domicil v slednji državi, če je ta država članica Unije. Ta določba se uporablja tudi za zakonca, kolikor ta sam ne opravlja pridobitne dejavnosti, in za vzdrževane otroke, za katere skrbijo osebe iz tega člena.

Premičnine oseb iz prejšnjega odstavka, ki so na ozemlju države bivanja, so v tej državi oproščene davka od dediščin; pri odmeri tega davka se ob upoštevanju pravic tretjih držav in ob morebitni uporabi določb mednarodnih konvencij o dvojnem obdavčevanju šteje, da so take premičnine na ozemlju države davčnega domicila.

Pri uporabi določb tega člena se ne upošteva domicil, pridobljen izključno zaradi opravljanja dolžnosti v službi drugih mednarodnih organizacij.

Člen 14

Evropski parlament in Svet z uredbami v skladu z rednim zakonodajnim postopkom in po posvetovanju z zadevnimi institucijami določita sistem socialno-varnostnih dajatev za uradnike in druge uslužbence Unije.

Člen 15

Evropski parlament in Svet z uredbami v skladu z rednim zakonodajnim postopkom in po posvetovanju z drugimi zadevnimi institucijami določita kategorije uradnikov in drugih uslužbencev Unije, za katere se v celoti ali delno uporabljajo določbe člena 11, drugega odstavka člena 12 in člena 13.

Vladam držav članic se redno sporočajo imena, službeni položaji ter naslovi uradnikov in drugih uslužbencev, vključenih v take kategorije.

POGLAVJE VI

PRIVILEGIJI IN IMUNITETE PREDSTAVNIŠTEV TRETJIH DRŽAV PRI EVROPSKI UNIJI

Člen 16

Država članica, na ozemlju katere ima Unija sedež, priznava predstavništvom tretjih držav, ki so akreditirana pri Uniji, običajne diplomatske imunitete in privilegije.

POGLAVJE VII

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 17

Uradnikom in drugim uslužbencem Unije se priznajo privilegiji, imunitete in olajšave izključno v interesu Unije.

Vsaka institucija Unije mora uradniku ali drugemu uslužbencu odvzeti priznano imuniteto, kadar meni, da odvzem imunitete ni v nasprotju z interesi Unije.

Člen 18

Institucije Unije sodelujejo s pristojnimi organi zadevnih držav članic pri uporabi tega protokola.

Člen 19

Členi 11 do 14 in člen 17 se uporabljajo za člane Komisije.

Člen 20

Členi 11 do 14 in člen 17 se uporabljajo za sodnike, generalne pravobranilce, sodne tajnike in pomožne poročevalce Sodišča Evropske unije, ne glede na določbe člena 3 Protokola o statutu Sodišča Evropske unije, ki se nanaša na imuniteto sodnikov in generalnih pravobranilcev pred sodnimi postopki.

Člen 21

Ta protokol se uporablja tudi za Evropsko investicijsko banko, za člane njenih organov, njene zaposlene in za predstavnike držav članic, ki sodelujejo pri njenem delu, ne da bi to posegalo v določbe Protokola o statutu banke.

Poleg tega je Evropska investicijska banka oproščena vseh davkov in podobnih dajatev ob povečanju svojega kapitala ter raznih formalnosti, ki so s tem lahko povezane v državi, v kateri ima banka sedež. Prav tako ob prenehanju njenega delovanja ali likvidaciji ni nikakršnih dajatev. Dejavnosti banke in njenih organov, ki se izvajajo v skladu z njenim statutom, so oproščene plačila vsakega prometnega davka.

Člen 22

Ta protokol se uporablja tudi za Evropsko centralno banko, člane njenih organov in njene uslužbence, brez poseganja v določbe Protokola o Statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke.

Poleg tega je Evropska centralna banka oproščena vseh davkov in podobnih dajatev ob povečanju svojega kapitala in tudi oproščena raznih formalnosti, ki so s tem lahko povezane v državi, v kateri ima banka sedež. Dejavnosti banke in njenih organov, ki se izvajajo v skladu s Statutom Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, so oproščene plačila vsakega prometnega davka.

Dodatek k Prilogi A

POSTOPKI ZA UPORABO PROTOKOLA O PRIVILEGIJIH IN IMUNITETAH EVROPSKE UNIJE V ŠVICI

1.   Razširitev uporabe na Švico

Kadar koli Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Protokol) vsebuje sklicevanja na države članice, se razume, da se ta sklicevanja enako uporabljajo za Švico, razen kadar naslednje določbe določajo drugače:

2.   Izvzetje Agencije iz posredne obdavčitve (vključno z DDV)

Blago in storitve, ki se izvažajo iz Švice, niso zavezani švicarskemu davku na dodano vrednost (DDV). Če gre za blago in storitve, dobavljene Agenciji v Švici za njeno službeno rabo, se oprostitev DDV v skladu z drugim odstavkom člena 3 Protokola izvede z vračilom. Oprostitev plačila DDV se odobri, če dejanska skupna nakupna cena blaga in storitev, navedenih v računu ali enakovrednem dokumentu, znaša vsaj 100 švicarskih frankov (vključno z davkom).

Vračilo DDV se odobri ob predložitvi švicarskih obrazcev, predvidenih za ta namen, Glavnemu oddelku za DDV Zvezne davčne uprave. Zahtevki za vračilo se morajo praviloma obravnavati v treh mesecih po njihovi vložitvi skupaj s potrebnimi dokazili.

3.   Postopki uporabe pravil za osebje Agencije

Kar zadeva drugi odstavek člena 12 Protokola, Švica po načelih svojega nacionalnega prava in v smislu člena 2 Uredbe (Euratom, ESPJ, EGS) št. 549/69 (1) oprosti uradnike in druge uslužbence Agencije zveznih, kantonskih in občinskih davkov na plače, mezde in prejemke, ki jim jih izplačuje Evropska unija in ki so zavezani notranjemu davku v korist slednje.

Za uporabo člena 13 Protokola se Švica ne šteje za državo članico v smislu točke 1 zgoraj.

Uradniki in drugi uslužbenci Agencije ter njihovi družinski člani, ki so vključeni v sistem socialnega zavarovanja za uradnike in druge uslužbence Evropske unije, se niso dolžni vključiti v švicarski sistem socialnega zavarovanja.

Sodišče Evropske unije ima izključno pristojnost za vse zadeve, ki se nanašajo na odnose med Agencijo ali Komisijo in njunim osebjem, v zvezi z uporabo Uredbe Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (2) in drugih določb prava Evropske unije, ki opredeljujejo pogoje dela.

---

(1)  Uredba Sveta (Euratom, ESPJ, EGS) št. 549/69 z dne 25. marca 1969 o določitvi kategorij uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih skupnosti, za katere se uporabljajo določbe člena 12, drugega odstavka člena 13 in člena 14 Protokola o privilegijih in imunitetah Skupnosti (UL L 74, 27.3.1969, str. 1). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1749/2002 (UL L 264, 2.10.2002, str. 13).

1

(2)  Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968 o določitvi kadrovskih predpisov za uradnike in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti ter uvedbi posebnih ukrepov, ki se začasno uporabljajo za uslužbence Komisije (pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev) (UL L 56, 4.3.1968, str. 1). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2104/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 7).

2

PRILOGA B

FINANČNI NADZOR ŠVICARSKIH UDELEŽENCEV PRI DEJAVNOSTIH V OKVIRU EVROPSKEGA SPORAZUMA O ZRAČNEM PROMETU

Člen 1

Neposredno sporazumevanje

Agencija in Komisija neposredno komunicirata z vsemi fizičnimi ali pravnimi osebami s sedežem v Švici, ki sodelujejo pri dejavnostih Agencije kot pogodbeniki, udeleženci programov Agencije, prejemniki plačil iz proračuna Agencije ali Skupnosti ali kot podizvajalci. Te osebe lahko Komisiji in Agenciji neposredno pošljejo vse ustrezne informacije in dokumentacijo, ki jih morajo sporočiti na podlagi predpisov, navedenih v tem sklepu, in na podlagi pogodb ali sporazumov, sklenjenih v skladu z navedenimi predpisi, ter odločitev, sprejetih v skladu z navedenimi predpisi.

Člen 2

Pregledi

1.   V skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), in finančno uredbo, sprejeto na upravnem odboru Agencije 26. marca 2003, v skladu z Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 23. decembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (2) ter z drugimi predpisi, navedenimi v tem sklepu, lahko sklenjene pogodbe ali sporazumi ter odločitve, sprejete z upravičenci s sedežem v Švici, predvidijo možnost znanstvenih, finančnih, tehnoloških ali drugih revizij, ki jih lahko pri njih ali pri njihovih podizvajalcih kadar koli opravijo uradniki Agencije in Komisije ali druge osebe s pooblastilom Agencije in Komisije.

2.   Uradniki Agencije in Komisije ter druge osebe, ki jih pooblastita Agencija in Komisija, morajo imeti ustrezen dostop do lokacij, del in dokumentov ter vseh informacij, tudi v elektronski obliki, ki jih potrebujejo za izvajanje takih revizij. Ta pravica dostopa se izrecno navede v pogodbah ali sporazumih, sklenjenih za izvajanje predpisov, na katere se sklicuje ta sklep.

3.   Evropsko računsko sodišče ima enake pravice kot Komisija.

4.   Revizije se lahko opravijo v petih letih po izteku veljavnosti tega sklepa ali v skladu s pogoji, navedenimi v sklenjenih pogodbah ali sporazumih ter v sprejetih odločitvah.

5.   Švicarska zvezna finančna inšpekcija se vnaprej obvesti o revizijah, opravljenih na švicarskem ozemlju. To obveščanje ni pravni pogoj za izvedbo teh revizij.

Člen 3

Pregledi na kraju samem

1.   Po tem sklepu je Komisija (OLAF) pooblaščena za izvajanje kontrol in inšpekcijskih pregledov na kraju samem na švicarskem ozemlju v skladu s pogoji iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (3).

2.   Preverjanja in preglede na kraju samem pripravlja in izvaja Komisija v tesnem sodelovanju s Švicarsko zvezno finančno inšpekcijo ali drugimi pristojnimi švicarskimi organi, ki jih določi Švicarska zvezna finančna inšpekcija in ki jih je treba pravočasno obvestiti o predmetu, namenu in pravni podlagi preverjanj in pregledov, tako da lahko zagotovijo vso potrebno pomoč. V ta namen lahko uradniki pristojnih švicarskih organov sodelujejo pri preverjanjih in pregledih na kraju samem.

3.   Komisija in pristojni švicarski organi lahko skupaj opravljajo preverjanja in preglede na kraju samem, če to želijo zadevni pristojni švicarski organi.

4.   Če udeleženci programa nasprotujejo preverjanju ali pregledu na kraju samem, švicarski organi v skladu z nacionalnimi pravili zagotovijo inšpektorjem Komisije vso potrebno pomoč, da lahko ti opravijo svojo nalogo preverjanja in pregleda na kraju samem.

5.   Komisija Švicarsko zvezno finančno inšpekcijo v najkrajšem možnem času obvesti o vsakem dejstvu ali sumu v zvezi z nepravilnostjo, ki jo je odkrila med preverjanjem ali pregledom na kraju samem. Komisija mora navedeni organ v vsakem primeru obvestiti o rezultatih takih preverjanj in pregledov.

Člen 4

Obveščanje in posvetovanje

1.   Za pravilno izvajanje te priloge si pristojni švicarski organi in organi Skupnosti redno izmenjujejo informacije in se, na zahtevo ene od pogodbenic, posvetujejo.

2.   Pristojni švicarski organi nemudoma obvestijo Agencijo in Komisijo, če naletijo na kakršno koli dejstvo ali sum glede nepravilnosti v zvezi s sklepanjem in izvajanjem pogodb ali sporazumov, sprejetih pri uporabi predpisov, navedenih v tem sklepu.

Člen 5

Zaupnost

Informacije v kakršni koli obliki, sporočene ali pridobljene v skladu s to prilogo, so poslovna skrivnost in so varovane tako, kot za podobne informacije določajo švicarsko nacionalno pravo in ustrezne določbe, ki se uporabljajo za institucije Skupnosti. Take informacije se ne smejo sporočati drugim osebam kot tistim v institucijah Skupnosti, državah članicah ali v Švici, ki jih morajo poznati zaradi svoje funkcije, niti se ne smejo uporabljati v drug namen kot za zagotavljanje učinkovitega varovanja finančnih interesov pogodbenic.

Člen 6

Upravni ukrepi in kazni

Brez poseganja v izvajanje švicarskega kazenskega prava lahko agencija ali Komisija predpiše upravne ukrepe in sankcije v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 ter z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (4).

Člen 7

Izterjava in izvršba

Odločitve, ki jih Agencija ali Komisija sprejme znotraj področja uporabe tega sklepa in ki vsebujejo finančne obveznosti za tiste osebe, ki niso države, se izvršujejo v Švici.

Nalog za izvršbo mora izdati organ, ki ga imenuje švicarska vlada in ki mora o tem obvestiti Agencijo ali Komisijo, pri čemer ni potrebna nobena druga formalnost razen overitve verodostojnosti akta. Izvršba poteka v skladu s poslovnikom Švice. Zakonitost odločbe o izvršbi nadzira Sodišče Evropske unije.

Sodbe Sodišča Evropske unije na podlagi arbitražne klavzule so izvršljive pod istimi pogoji.

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(2)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

(3)  UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

(4)  UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

---