# Uradni list L 327/2010

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2010.327.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 327 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5311. december 2010 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2010.327.slv

Uradni list

Evropske unije

L 327

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5311. december 2010

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva 2010/73/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o spremembah direktiv 2003/71/ES o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje, in 2004/109/ES o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu (
  1
  ) | 1 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

DIREKTIVE

*

Direktiva 2010/73/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o spremembah direktiv 2003/71/ES o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje, in 2004/109/ES o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu (
  1
  )

1

1

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1169/2010 z dne 10. decembra 2010 o skupni varnostni metodi ocenjevanja skladnosti z zahtevami za pridobitev železniškega varnostnega pooblastila (
  1
  ) | 13 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1170/2010 z dne 10. decembra 2010 o odobritvi večjih sprememb specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Pancetta Piacentina (ZOP)] | 26 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1171/2010 z dne 10. decembra 2010 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Melón de La Mancha (ZGO)] | 28 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1172/2010 z dne 6. decembra 2010 o prepovedi ribolova na trsko v območju VIa ter vodah EU in mednarodnih vodah območja Vb vzhodno od 12° 00′ zahodne zemljepisne dolžine s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije | 30 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1173/2010 z dne 6. decembra 2010 o prepovedi ribolova na morskega menka v vodah EU in mednarodnih vodah območij V, VI in VII s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije | 32 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 1174/2010 z dne 10. decembra 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 34 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 1175/2010 z dne 10. decembra 2010 o prodajnih cenah za žita kot odziv na druge posamične razpise v okviru razpisnih postopkov, odprtih z Uredbo (EU) št. 1017/2010 | 36 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 1176/2010 z dne 10. decembra 2010 o določitvi obsega, v katerem se lahko odobrijo zahtevki za uvozna dovoljenja, predloženi novembra 2010, za nekatere mlečne proizvode v okviru nekaterih tarifnih kvot, odprtih z Uredbo (ES) št. 2535/2001 | 38 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije 2010/91/EU z dne 10. decembra 2010 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS zaradi vključitve metosulama kot aktivne snovi in o spremembi Odločbe 2008/934/ES (
  1
  ) | 40 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta 2010/765/SZVP z dne 2. decembra 2010 o delovanju EU za preprečevanje nedovoljene trgovine z osebnim in lahkim orožjem (SALW) po zraku | 44 |
| | * | Sklep Sveta 2010/766/SZVP z dne 7. decembra 2010 o spremembah Skupnega ukrepa 2008/851/SZVP o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo | 49 |
| | | 2010/767/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 9. decembra 2010 o spremembi Sklepa C(2007) 2286 o sprejetju pravil ERC za predložitev predlogov za posredne ukrepe ter z njimi povezane postopke ocenjevanja, izbire in dodelitve pri posebnem programu Zamisli Sedmega okvirnega programa (2007–2013) (
  1
  ) | 51 |

II   Nezakonodajni akti

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 1169/2010 z dne 10. decembra 2010 o skupni varnostni metodi ocenjevanja skladnosti z zahtevami za pridobitev železniškega varnostnega pooblastila (
  1
  )

1

13

*

Uredba Komisije (EU) št. 1170/2010 z dne 10. decembra 2010 o odobritvi večjih sprememb specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Pancetta Piacentina (ZOP)]

26

*

Uredba Komisije (EU) št. 1171/2010 z dne 10. decembra 2010 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Melón de La Mancha (ZGO)]

28

*

Uredba Komisije (EU) št. 1172/2010 z dne 6. decembra 2010 o prepovedi ribolova na trsko v območju VIa ter vodah EU in mednarodnih vodah območja Vb vzhodno od 12° 00′ zahodne zemljepisne dolžine s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije

30

*

Uredba Komisije (EU) št. 1173/2010 z dne 6. decembra 2010 o prepovedi ribolova na morskega menka v vodah EU in mednarodnih vodah območij V, VI in VII s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije

32

Uredba Komisije (EU) št. 1174/2010 z dne 10. decembra 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

34

Uredba Komisije (EU) št. 1175/2010 z dne 10. decembra 2010 o prodajnih cenah za žita kot odziv na druge posamične razpise v okviru razpisnih postopkov, odprtih z Uredbo (EU) št. 1017/2010

36

Uredba Komisije (EU) št. 1176/2010 z dne 10. decembra 2010 o določitvi obsega, v katerem se lahko odobrijo zahtevki za uvozna dovoljenja, predloženi novembra 2010, za nekatere mlečne proizvode v okviru nekaterih tarifnih kvot, odprtih z Uredbo (ES) št. 2535/2001

38

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije 2010/91/EU z dne 10. decembra 2010 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS zaradi vključitve metosulama kot aktivne snovi in o spremembi Odločbe 2008/934/ES (
  1
  )

1

40

SKLEPI

*

Sklep Sveta 2010/765/SZVP z dne 2. decembra 2010 o delovanju EU za preprečevanje nedovoljene trgovine z osebnim in lahkim orožjem (SALW) po zraku

44

*

Sklep Sveta 2010/766/SZVP z dne 7. decembra 2010 o spremembah Skupnega ukrepa 2008/851/SZVP o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo

49

2010/767/EU

*

Sklep Komisije z dne 9. decembra 2010 o spremembi Sklepa C(2007) 2286 o sprejetju pravil ERC za predložitev predlogov za posredne ukrepe ter z njimi povezane postopke ocenjevanja, izbire in dodelitve pri posebnem programu Zamisli Sedmega okvirnega programa (2007–2013) (
  1
  )

1

51

| | | IV   Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/768/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 26. aprila 2006 o državni pomoči C 39/03 (ex NN 119/02), ki jo je Helenska republika dodelila letalskim prevoznikom zaradi škode, ki so jo utrpeli od 11. do 14. septembra 2001
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 1580)

   (
  1
  ) | 71 |

IV   Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom

2010/768/ES

*

Odločba Komisije z dne 26. aprila 2006 o državni pomoči C 39/03 (ex NN 119/02), ki jo je Helenska republika dodelila letalskim prevoznikom zaradi škode, ki so jo utrpeli od 11. do 14. septembra 2001
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 1580)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 1580)

1

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

DIREKTIVE

| 11.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 327/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 327/1

---

DIREKTIVA 2010/73/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 24. novembra 2010

o spremembah direktiv 2003/71/ES o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje, in 2004/109/ES o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 50 in 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski svet se je na zasedanju dne 8. in 9. marca 2007 strinjal, da je treba administrativne obremenitve družb zmanjšati za 25 % do leta 2012, da bi se izboljšala konkurenčnost družb v Uniji. |
| --- | --- |

(1)

Evropski svet se je na zasedanju dne 8. in 9. marca 2007 strinjal, da je treba administrativne obremenitve družb zmanjšati za 25 % do leta 2012, da bi se izboljšala konkurenčnost družb v Uniji.

| (2) | Komisija je nekatere izmed obveznosti iz Direktive 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) opredelila kot morebiti pretirano obremenjujoče za družbe. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je nekatere izmed obveznosti iz Direktive 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) opredelila kot morebiti pretirano obremenjujoče za družbe.

| (3) | Te obveznosti je treba pregledati, da se obremenitve, ki pritiskajo na gospodarske družbe v Uniji, zmanjšajo na potrebni minimum, ne da bi pri tem ogrozili varstvo vlagateljev in ustrezno delovanje trgov z vrednostnimi papirji v Uniji. |
| --- | --- |

(3)

Te obveznosti je treba pregledati, da se obremenitve, ki pritiskajo na gospodarske družbe v Uniji, zmanjšajo na potrebni minimum, ne da bi pri tem ogrozili varstvo vlagateljev in ustrezno delovanje trgov z vrednostnimi papirji v Uniji.

| (4) | Direktiva 2003/71/ES zahteva, da Komisija pripravi oceno njene uporabe pet let po začetku njene veljavnosti in predstavi predloge sprememb, kadar je to potrebno. Ta ocena je pokazala, da je treba nekatere določbe Direktive 2003/71/ES spremeniti, da bi se poenostavila in izboljšala njena uporaba, povečala njena učinkovitost in okrepila mednarodna konkurenčnost Unije, kar bi prispevalo k zmanjšanju administrativnih obremenitev. |
| --- | --- |

(4)

Direktiva 2003/71/ES zahteva, da Komisija pripravi oceno njene uporabe pet let po začetku njene veljavnosti in predstavi predloge sprememb, kadar je to potrebno. Ta ocena je pokazala, da je treba nekatere določbe Direktive 2003/71/ES spremeniti, da bi se poenostavila in izboljšala njena uporaba, povečala njena učinkovitost in okrepila mednarodna konkurenčnost Unije, kar bi prispevalo k zmanjšanju administrativnih obremenitev.

| (5) | V skladu s priporočili iz poročila visoke skupine za finančni nadzor v EU („poročilo de Larosière“) je Komisija 23. septembra 2009 predstavila konkretne zakonodajne predloge za vzpostavitev evropskega sistema finančnih nadzornih organov, vključujoč mrežo nacionalnih finančnih nadzornih organov, ki delujejo skupaj z novimi evropskimi nadzornimi organi. Eden od teh novih organov, Evropski nadzorni organ (Evropski organ za vrednostne papirje in trge), je nadomestil Odbor evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s priporočili iz poročila visoke skupine za finančni nadzor v EU („poročilo de Larosière“) je Komisija 23. septembra 2009 predstavila konkretne zakonodajne predloge za vzpostavitev evropskega sistema finančnih nadzornih organov, vključujoč mrežo nacionalnih finančnih nadzornih organov, ki delujejo skupaj z novimi evropskimi nadzornimi organi. Eden od teh novih organov, Evropski nadzorni organ (Evropski organ za vrednostne papirje in trge), je nadomestil Odbor evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje.

| (6) | Zaradi pravne varnosti in učinkovitosti je treba pojasniti, kako so v Direktivi 2003/71/ES izračunane meje najvišjih zneskov ponudb. Skupno vrednost nekaterih ponudb iz navedene direktive je treba izračunati za celotno Unijo. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi pravne varnosti in učinkovitosti je treba pojasniti, kako so v Direktivi 2003/71/ES izračunane meje najvišjih zneskov ponudb. Skupno vrednost nekaterih ponudb iz navedene direktive je treba izračunati za celotno Unijo.

| (7) | Investicijske družbe in kreditne institucije morajo biti za namene zasebnih prodaj vrednostnih papirjev upravičene do tega, da kot dobro poučene vlagatelje obravnavajo tiste osebe ali subjekte, navedene v točkah 1 do 4 oddelka I Priloge II Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (5) ter druge osebe ali subjekte, ki se obravnavajo kot poklicne stranke, ali tiste, ki so priznane kot primerne pogodbene stranke v skladu z Direktivo 2004/39/ES. Investicijske družbe, pooblaščene za obravnavanje obstoječih poklicnih strank kot takšnih v skladu s členom 71(6) Direktive 2004/39/ES, bi se morale pooblastiti za obravnavanje teh strank kot dobro poučenih vlagateljev v skladu s to direktivo. S tako uskladitvijo ustreznih določb direktiv 2003/71/ES in 2004/39/ES bi verjetno lahko zmanjšali zapletenost in znižali stroške investicijskih družb v primeru zasebnih prodaj, saj bi družbe lahko opredelile osebe ali subjekte, na katere je prodaja naslovljena, na podlagi svojega seznama poklicnih strank in primernih pogodbenih strank. Izdajatelju je treba omogočiti, da se zanese na seznam poklicnih strank in primernih pogodbenih strank, ki je bil pripravljen v skladu s Prilogo II Direktive 2004/39/ES. Opredelitev dobro poučenih vlagateljev iz Direktive 2003/71/ES je zato treba razširiti tako, da bo vključevala navedene osebe ali subjekte, ločenega režima za registre pa ne bo treba vzdrževati. |
| --- | --- |

(7)

Investicijske družbe in kreditne institucije morajo biti za namene zasebnih prodaj vrednostnih papirjev upravičene do tega, da kot dobro poučene vlagatelje obravnavajo tiste osebe ali subjekte, navedene v točkah 1 do 4 oddelka I Priloge II Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (5) ter druge osebe ali subjekte, ki se obravnavajo kot poklicne stranke, ali tiste, ki so priznane kot primerne pogodbene stranke v skladu z Direktivo 2004/39/ES. Investicijske družbe, pooblaščene za obravnavanje obstoječih poklicnih strank kot takšnih v skladu s členom 71(6) Direktive 2004/39/ES, bi se morale pooblastiti za obravnavanje teh strank kot dobro poučenih vlagateljev v skladu s to direktivo. S tako uskladitvijo ustreznih določb direktiv 2003/71/ES in 2004/39/ES bi verjetno lahko zmanjšali zapletenost in znižali stroške investicijskih družb v primeru zasebnih prodaj, saj bi družbe lahko opredelile osebe ali subjekte, na katere je prodaja naslovljena, na podlagi svojega seznama poklicnih strank in primernih pogodbenih strank. Izdajatelju je treba omogočiti, da se zanese na seznam poklicnih strank in primernih pogodbenih strank, ki je bil pripravljen v skladu s Prilogo II Direktive 2004/39/ES. Opredelitev dobro poučenih vlagateljev iz Direktive 2003/71/ES je zato treba razširiti tako, da bo vključevala navedene osebe ali subjekte, ločenega režima za registre pa ne bo treba vzdrževati.

| (8) | Zagotavljanje pravilne in celovite uporabe prava Unije je osnovni pogoj za celovitost, učinkovitost in pravilno delovanje finančnih trgov. Pričakuje se, da bo ustanovitev Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) prispevala k temu cilju z izdajo enotnih pravil in s spodbujanjem k bolj konvergentnemu pristopu v zvezi s pregledom in odobritvijo prospektov. Komisija bi morala opraviti pregled člena 2(1)(m)(ii) Direktive 2003/71/ES v zvezi z omejitvijo o določitvi matične države članice za izdajo nelastniških vrednostnih papirjev z nominalno vrednostjo manj kot 1 000 EUR. Po tem pregledu bi morala preučiti, ali bi bilo treba to določbo ohraniti ali razveljaviti. |
| --- | --- |

(8)

Zagotavljanje pravilne in celovite uporabe prava Unije je osnovni pogoj za celovitost, učinkovitost in pravilno delovanje finančnih trgov. Pričakuje se, da bo ustanovitev Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) prispevala k temu cilju z izdajo enotnih pravil in s spodbujanjem k bolj konvergentnemu pristopu v zvezi s pregledom in odobritvijo prospektov. Komisija bi morala opraviti pregled člena 2(1)(m)(ii) Direktive 2003/71/ES v zvezi z omejitvijo o določitvi matične države članice za izdajo nelastniških vrednostnih papirjev z nominalno vrednostjo manj kot 1 000 EUR. Po tem pregledu bi morala preučiti, ali bi bilo treba to določbo ohraniti ali razveljaviti.

| (9) | Prag 50 000 EUR v členu 3(2)(c) in (d) Direktive 2003/71/ES ne odraža več razlike med malimi vlagatelji in poklicnimi vlagatelji v smislu sposobnosti vlagatelja, saj se je izkazalo, da so celo mali vlagatelji nedavno z eno samo transakcijo izvedli naložbe v znesku nad 50 000 EUR. Zato je primerno, da se navedena zgornja meja zviša in skladno s tem spremenijo druge določbe, kjer se omenja ta zgornja meja. Ustrezno bi bilo treba prilagoditi Direktivo 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6). Po teh prilagoditvah in ob upoštevanju obdobja veljavnosti dolžniških vrednostnih papirjev bi bilo treba uvesti določbo o prehodnem obdobju v zvezi s členi 8(1)(b), 18(3) in 20(6) Direktive 2004/109/ES za dolžniške vrednostne papirje z nominalno vrednostjo na enoto vsaj 50 000 EUR, ki so že bili sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu v Uniji pred začetkom veljavnosti te direktive. |
| --- | --- |

(9)

Prag 50 000 EUR v členu 3(2)(c) in (d) Direktive 2003/71/ES ne odraža več razlike med malimi vlagatelji in poklicnimi vlagatelji v smislu sposobnosti vlagatelja, saj se je izkazalo, da so celo mali vlagatelji nedavno z eno samo transakcijo izvedli naložbe v znesku nad 50 000 EUR. Zato je primerno, da se navedena zgornja meja zviša in skladno s tem spremenijo druge določbe, kjer se omenja ta zgornja meja. Ustrezno bi bilo treba prilagoditi Direktivo 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6). Po teh prilagoditvah in ob upoštevanju obdobja veljavnosti dolžniških vrednostnih papirjev bi bilo treba uvesti določbo o prehodnem obdobju v zvezi s členi 8(1)(b), 18(3) in 20(6) Direktive 2004/109/ES za dolžniške vrednostne papirje z nominalno vrednostjo na enoto vsaj 50 000 EUR, ki so že bili sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu v Uniji pred začetkom veljavnosti te direktive.

| (10) | V veljavnem prospektu, ki ga pripravi izdajatelj ali oseba, odgovorna za pripravo prospekta in je dostopen javnosti v času končne prodaje vrednostnih papirjev preko finančnih posrednikov ali pri kateri koli kasnejši nadaljnji prodaji vrednostnih papirjev, je vlagateljem zagotovljenih dovolj informacij za sprejetje informiranih naložbenih odločitev. Finančni posredniki, ki prodajajo ali kasneje nadalje prodajajo vrednostne papirje, bi morali biti zato upravičeni do tega, da se zanašajo na prvotni prospekt, ki ga izda izdajatelj ali oseba, odgovorna za pripravo prospekta, dokler je ta prospekt veljaven in ustrezno dopolnjen v skladu s členoma 9 in 16 Direktive 2003/71/ES ter se izdajatelj ali oseba, odgovorna za pripravo takšnega prospekta, strinja z njegovo uporabo. Izdajatelju ali osebi, odgovorni za pripravo prospekta, bi bilo treba omogočiti, da lahko postavi pogoje za svoje soglasje. Soglasje, vključno z vsemi priloženimi pogoji, bi moralo biti dano v obliki pisnega dogovora med vključenimi stranmi in jim omogoča, da ocenijo ali je nadaljnja prodaja ali končna prodaja vrednostnih papirjev v skladu z dogovorom. Če je bilo dano soglasje za uporabo prospekta, bi moral biti izdajatelj ali oseba, odgovorna za pripravo prvotnega prospekta, odgovoren tudi za v njem navedene informacije in v primeru osnovnega prospekta za zagotavljanje in vložitev končnih pogojev in ne bi se smel zahtevati nobenega drugega prospekta. Če se izdajatelj ali oseba, odgovorna za pripravo takšnega prvotnega prospekta, ne strinja z njegovo uporabo, je treba od finančnega posrednika zahtevati objavo novega prospekta. V tem primeru bi moral biti finančni posrednik odgovoren za informacije, navedene v prospektu, kakor tudi za vse informacije, vključene s sklicevanjem in v primeru osnovnega prospekta za končne pogoje. |
| --- | --- |

(10)

V veljavnem prospektu, ki ga pripravi izdajatelj ali oseba, odgovorna za pripravo prospekta in je dostopen javnosti v času končne prodaje vrednostnih papirjev preko finančnih posrednikov ali pri kateri koli kasnejši nadaljnji prodaji vrednostnih papirjev, je vlagateljem zagotovljenih dovolj informacij za sprejetje informiranih naložbenih odločitev. Finančni posredniki, ki prodajajo ali kasneje nadalje prodajajo vrednostne papirje, bi morali biti zato upravičeni do tega, da se zanašajo na prvotni prospekt, ki ga izda izdajatelj ali oseba, odgovorna za pripravo prospekta, dokler je ta prospekt veljaven in ustrezno dopolnjen v skladu s členoma 9 in 16 Direktive 2003/71/ES ter se izdajatelj ali oseba, odgovorna za pripravo takšnega prospekta, strinja z njegovo uporabo. Izdajatelju ali osebi, odgovorni za pripravo prospekta, bi bilo treba omogočiti, da lahko postavi pogoje za svoje soglasje. Soglasje, vključno z vsemi priloženimi pogoji, bi moralo biti dano v obliki pisnega dogovora med vključenimi stranmi in jim omogoča, da ocenijo ali je nadaljnja prodaja ali končna prodaja vrednostnih papirjev v skladu z dogovorom. Če je bilo dano soglasje za uporabo prospekta, bi moral biti izdajatelj ali oseba, odgovorna za pripravo prvotnega prospekta, odgovoren tudi za v njem navedene informacije in v primeru osnovnega prospekta za zagotavljanje in vložitev končnih pogojev in ne bi se smel zahtevati nobenega drugega prospekta. Če se izdajatelj ali oseba, odgovorna za pripravo takšnega prvotnega prospekta, ne strinja z njegovo uporabo, je treba od finančnega posrednika zahtevati objavo novega prospekta. V tem primeru bi moral biti finančni posrednik odgovoren za informacije, navedene v prospektu, kakor tudi za vse informacije, vključene s sklicevanjem in v primeru osnovnega prospekta za končne pogoje.

| (11) | Da se omogoči učinkovita uporaba Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga) (7), Direktive 2003/71/ES in Direktive 2004/109/ES ter razjasnijo temeljne težave v zvezi z razlikovanjem in prekrivanji, bi morala Komisija predložiti opredelitve za vsakega od pojmov „primarni trg“, „sekundarni trg“ in „javna ponudba“. |
| --- | --- |

(11)

Da se omogoči učinkovita uporaba Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga) (7), Direktive 2003/71/ES in Direktive 2004/109/ES ter razjasnijo temeljne težave v zvezi z razlikovanjem in prekrivanji, bi morala Komisija predložiti opredelitve za vsakega od pojmov „primarni trg“, „sekundarni trg“ in „javna ponudba“.

| (12) | Režimi odgovornosti v državah članicah se med seboj pomembno razlikujejo zaradi nacionalnih pristojnosti v okviru civilnega prava. Za opredelitev in spremljanje ureditev v državah članicah bi morala Komisija pripraviti primerjalno tabelo režimov v državah članicah. |
| --- | --- |

(12)

Režimi odgovornosti v državah članicah se med seboj pomembno razlikujejo zaradi nacionalnih pristojnosti v okviru civilnega prava. Za opredelitev in spremljanje ureditev v državah članicah bi morala Komisija pripraviti primerjalno tabelo režimov v državah članicah.

| (13) | Člen 4(1)(d) Direktive 2003/71/ES določa, da obveznost objave prospekta ne velja za delnice, ponujene, dodeljene ali ki bodo dodeljene brezplačno obstoječim delničarjem. V skladu s členom 3(2)(e) navedene direktive je ponudba s celotno vrednostjo, manjšo od 100 000 EUR, v celoti izvzeta iz zahteve po objavi prospekta. Izjema v členu 4(1)(d) je tako odveč, saj brezplačna ponudba sodi v člen 3(2)(e). |
| --- | --- |

(13)

Člen 4(1)(d) Direktive 2003/71/ES določa, da obveznost objave prospekta ne velja za delnice, ponujene, dodeljene ali ki bodo dodeljene brezplačno obstoječim delničarjem. V skladu s členom 3(2)(e) navedene direktive je ponudba s celotno vrednostjo, manjšo od 100 000 EUR, v celoti izvzeta iz zahteve po objavi prospekta. Izjema v členu 4(1)(d) je tako odveč, saj brezplačna ponudba sodi v člen 3(2)(e).

| (14) | Trenutne izjeme za delnice, ki se ponudijo, dodelijo ali bodo dodeljene obstoječim ali nekdanjim zaposlenim ali direktorjem, so preveč omejene, da bi bile koristne za pomembno število delodajalcev, ki upravljajo delniške sheme za zaposlene v Uniji. Udeležba zaposlenih v Uniji je posebej pomembna za mala in srednja podjetja (MSP), kjer bi posamezni zaposleni lahko imeli pomembno vlogo pri uspehu družbe. Zato ne bi smela obstajati zahteva za pripravo prospekta za ponudbe, dane na podlagi delniških shem za zaposlene katerega koli podjetja v Uniji. Kadar vrednostni papirji niso sprejeti v trgovanje, izdajatelju ni treba upoštevati ustreznih veljavnih zahtev po razkritju in pravil o zlorabi trga. Zato bi morali delodajalci ali njihova odvisna podjetja posodobiti dokument iz člena 4(1)(e) Direktive 2003/71/ES, kadar je to potrebno za ustrezno oceno vrednostnih papirjev. Izjemo bi bilo treba razširiti tudi na javne ponudbe in sprejetja v trgovanje podjetij s sedežem zunaj Unije, katerih vrednosti papirji so sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu ali na trgu tretje države. V slednjem primeru je najbrž morala Komisija sprejeti pozitivno odločitev o enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira ustrezne ureditve trgov v tretji državi, da bi se lahko uporabila izjema. To bi moralo omogočiti zaposlenim v Uniji dostop do tekočih informacij o podjetju. |
| --- | --- |

(14)

Trenutne izjeme za delnice, ki se ponudijo, dodelijo ali bodo dodeljene obstoječim ali nekdanjim zaposlenim ali direktorjem, so preveč omejene, da bi bile koristne za pomembno število delodajalcev, ki upravljajo delniške sheme za zaposlene v Uniji. Udeležba zaposlenih v Uniji je posebej pomembna za mala in srednja podjetja (MSP), kjer bi posamezni zaposleni lahko imeli pomembno vlogo pri uspehu družbe. Zato ne bi smela obstajati zahteva za pripravo prospekta za ponudbe, dane na podlagi delniških shem za zaposlene katerega koli podjetja v Uniji. Kadar vrednostni papirji niso sprejeti v trgovanje, izdajatelju ni treba upoštevati ustreznih veljavnih zahtev po razkritju in pravil o zlorabi trga. Zato bi morali delodajalci ali njihova odvisna podjetja posodobiti dokument iz člena 4(1)(e) Direktive 2003/71/ES, kadar je to potrebno za ustrezno oceno vrednostnih papirjev. Izjemo bi bilo treba razširiti tudi na javne ponudbe in sprejetja v trgovanje podjetij s sedežem zunaj Unije, katerih vrednosti papirji so sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu ali na trgu tretje države. V slednjem primeru je najbrž morala Komisija sprejeti pozitivno odločitev o enakovrednosti pravnega in nadzornega okvira ustrezne ureditve trgov v tretji državi, da bi se lahko uporabila izjema. To bi moralo omogočiti zaposlenim v Uniji dostop do tekočih informacij o podjetju.

| (15) | Povzetek prospekta bi moral biti ključni vir informacij za male vlagatelje. Moral bi biti samostojni del prospekta, kratek, jasen, preprost in lahko razumljiv ciljnim vlagateljem. Osredotočiti bi se moral na ključne informacije, ki jih vlagatelji potrebujejo, da bi se lahko odločili, katere ponudbe in sprejetja vrednostnih papirjev bodo nadalje obravnavali. Te ključne informacije bi morale vsebovati bistvene lastnosti in tveganja, povezana z izdajateljem, katerimi koli garanti in vrednostnimi papirji, ponujenimi ali sprejetimi v trgovanje na organiziranem trgu. Vključevati bi morale tudi splošne pogoje ponudbe, vključno z ocenjenimi stroški, ki jih izdajatelj ali ponudnik zaračuna vlagatelju, ter skupni znesek ocenjenih stroškov, ki pa so lahko znatni. Vlagatelj bi moral biti tudi obveščen o vseh pravicah, ki izhajajo iz vrednostnih papirjev, ter tveganjih, povezanih z naložbo v ustrezni vrednostni papir. Oblika povzetka bi morala biti določena tako, da omogoča primerljivost povzetkov podobnih produktov, pri tem pa se zagotovi, da so enakovredne informacije v vseh povzetkih na istem mestu. |
| --- | --- |

(15)

Povzetek prospekta bi moral biti ključni vir informacij za male vlagatelje. Moral bi biti samostojni del prospekta, kratek, jasen, preprost in lahko razumljiv ciljnim vlagateljem. Osredotočiti bi se moral na ključne informacije, ki jih vlagatelji potrebujejo, da bi se lahko odločili, katere ponudbe in sprejetja vrednostnih papirjev bodo nadalje obravnavali. Te ključne informacije bi morale vsebovati bistvene lastnosti in tveganja, povezana z izdajateljem, katerimi koli garanti in vrednostnimi papirji, ponujenimi ali sprejetimi v trgovanje na organiziranem trgu. Vključevati bi morale tudi splošne pogoje ponudbe, vključno z ocenjenimi stroški, ki jih izdajatelj ali ponudnik zaračuna vlagatelju, ter skupni znesek ocenjenih stroškov, ki pa so lahko znatni. Vlagatelj bi moral biti tudi obveščen o vseh pravicah, ki izhajajo iz vrednostnih papirjev, ter tveganjih, povezanih z naložbo v ustrezni vrednostni papir. Oblika povzetka bi morala biti določena tako, da omogoča primerljivost povzetkov podobnih produktov, pri tem pa se zagotovi, da so enakovredne informacije v vseh povzetkih na istem mestu.

| (16) | Države članice bi morale zagotoviti, da ni civilnopravne odgovornosti oseb zgolj na podlagi povzetka ali njegovega prevoda, razen če je zavajajoč, netočen ali neskladen z ustreznimi deli prospekta. Povzetek bi v zvezi s tem moral vsebovati jasno opozorilo. |
| --- | --- |

(16)

Države članice bi morale zagotoviti, da ni civilnopravne odgovornosti oseb zgolj na podlagi povzetka ali njegovega prevoda, razen če je zavajajoč, netočen ali neskladen z ustreznimi deli prospekta. Povzetek bi v zvezi s tem moral vsebovati jasno opozorilo.

| (17) | Primerno je pojasniti, da bi moral končni del osnovnega prospekta vsebovati le informativno pojasnilo o vrednostnih papirjih, specifično za izdajo in ki se lahko določi le v času posamezne izdaje. Ta informacija lahko na primer vključuje mednarodno identifikacijsko številko vrednostnega papirja, ceno ob izdaji, datum dospelosti, kakršen koli kupon, datum izvršitve, izvršilno ceno, odkupno ceno in druge pogoje, ki niso bili znani v času priprave prospekta. Ostale nove informacije, ki bi lahko vplivale na oceno izdajatelja in vrednostnih papirjev, je treba na splošno vključiti v dodatek k prospektu. Poleg tega, da bi izpolnili obveznost zagotavljanja ključnih informacij tudi v osnovnem prospektu, bi morali izdajatelji povezati povzetek z ustreznimi deli končnih pogojev na način, ki je lažje dostopen vlagateljem. V teh primerih se ne sme zahtevati nobena posebna odobritev. |
| --- | --- |

(17)

Primerno je pojasniti, da bi moral končni del osnovnega prospekta vsebovati le informativno pojasnilo o vrednostnih papirjih, specifično za izdajo in ki se lahko določi le v času posamezne izdaje. Ta informacija lahko na primer vključuje mednarodno identifikacijsko številko vrednostnega papirja, ceno ob izdaji, datum dospelosti, kakršen koli kupon, datum izvršitve, izvršilno ceno, odkupno ceno in druge pogoje, ki niso bili znani v času priprave prospekta. Ostale nove informacije, ki bi lahko vplivale na oceno izdajatelja in vrednostnih papirjev, je treba na splošno vključiti v dodatek k prospektu. Poleg tega, da bi izpolnili obveznost zagotavljanja ključnih informacij tudi v osnovnem prospektu, bi morali izdajatelji povezati povzetek z ustreznimi deli končnih pogojev na način, ki je lažje dostopen vlagateljem. V teh primerih se ne sme zahtevati nobena posebna odobritev.

| (18) | Da bi izboljšali učinkovitost prednostnih izdaj lastniških vrednostnih papirjev in ustrezno upoštevali velikost izdajateljev, brez poseganja v zaščito vlagateljev, je treba uvesti sorazmerne obveznosti razkritja za ponudbe delnic obstoječim delničarjem, ki lahko vpišejo te delnice ali prodajo pravico do vpisa delnic, za ponudbe MSP in za izdajatelje z zmanjšano tržno kapitalizacijo (torej male družbe, katerih delnice so sprejete v trgovanje na organiziranem trgu) ter za ponudbe nelastniških vrednostnih papirjev iz člena 1(2)(j) Direktive 2003/71/ES, ki so jih izdale kreditne institucije. Kadar takšne kreditne institucije izdajo vrednostne papirje pod omejitvijo, določeno v navedenem členu, vendar se odločijo za ureditev iz te direktive in zato pripravijo prospekt, bi morale biti upravičene do ugodnosti, ki izhajajo iz ustreznih sorazmernih obveznosti razkritja. Sorazmerne obveznosti razkritja za prednostne izdaje bi se morale uporabljati, kadar so ponujene delnice istega razreda kot delnice izdajatelja, sprejete v trgovanje na organiziranem trgu ali v večstranski sistem trgovanja, kakor je opredeljen v točki 15 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES, če za ta sistem veljajo ustrezne tekoče zahteve po razkritju in pravila o zlorabi trga. Evropski nadzorni organ (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) bi moral izdati smernice v zvezi s temi pogoji, da se zagotovi skladen pristop pristojnih organov. |
| --- | --- |

(18)

Da bi izboljšali učinkovitost prednostnih izdaj lastniških vrednostnih papirjev in ustrezno upoštevali velikost izdajateljev, brez poseganja v zaščito vlagateljev, je treba uvesti sorazmerne obveznosti razkritja za ponudbe delnic obstoječim delničarjem, ki lahko vpišejo te delnice ali prodajo pravico do vpisa delnic, za ponudbe MSP in za izdajatelje z zmanjšano tržno kapitalizacijo (torej male družbe, katerih delnice so sprejete v trgovanje na organiziranem trgu) ter za ponudbe nelastniških vrednostnih papirjev iz člena 1(2)(j) Direktive 2003/71/ES, ki so jih izdale kreditne institucije. Kadar takšne kreditne institucije izdajo vrednostne papirje pod omejitvijo, določeno v navedenem členu, vendar se odločijo za ureditev iz te direktive in zato pripravijo prospekt, bi morale biti upravičene do ugodnosti, ki izhajajo iz ustreznih sorazmernih obveznosti razkritja. Sorazmerne obveznosti razkritja za prednostne izdaje bi se morale uporabljati, kadar so ponujene delnice istega razreda kot delnice izdajatelja, sprejete v trgovanje na organiziranem trgu ali v večstranski sistem trgovanja, kakor je opredeljen v točki 15 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES, če za ta sistem veljajo ustrezne tekoče zahteve po razkritju in pravila o zlorabi trga. Evropski nadzorni organ (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) bi moral izdati smernice v zvezi s temi pogoji, da se zagotovi skladen pristop pristojnih organov.

| (19) | Države članice objavijo veliko informacij o svojem finančnem stanju, ki so na splošno na voljo javnosti. Kadar država članica jamči za ponudbo vrednostnih papirjev, izdajatelj ne bi smel biti obvezan, da v prospektu zagotovi informacije o tej državi članici, ki deluje kot garant. |
| --- | --- |

(19)

Države članice objavijo veliko informacij o svojem finančnem stanju, ki so na splošno na voljo javnosti. Kadar država članica jamči za ponudbo vrednostnih papirjev, izdajatelj ne bi smel biti obvezan, da v prospektu zagotovi informacije o tej državi članici, ki deluje kot garant.

| (20) | Za izboljšanje pravne varnosti bi se morala veljavnost prospekta začeti z njegovo odobritvijo, na datum, ki ga lahko pristojni organ zlahka preveri. Poleg tega bi za povečanje prožnosti izdajatelji morali imeti možnost posodobiti registracijski dokument v skladu s postopkom za dopolnjevanje prospektov. |
| --- | --- |

(20)

Za izboljšanje pravne varnosti bi se morala veljavnost prospekta začeti z njegovo odobritvijo, na datum, ki ga lahko pristojni organ zlahka preveri. Poleg tega bi za povečanje prožnosti izdajatelji morali imeti možnost posodobiti registracijski dokument v skladu s postopkom za dopolnjevanje prospektov.

| (21) | Zaradi začetka veljavnosti Direktive 2004/109/ES je obveznost iz Direktive 2003/71/ES za izdajatelja, da vsako leto zagotovi dokument, ki vsebuje ali se nanaša na vse informacije, objavljene v 12 mesecih pred objavo prospekta, postala podvojena obveznost in bi jo bilo zato treba opustiti. Namesto da se registracijski dokument posodobi v skladu s členom 10 Direktive 2003/71/ES, ga je treba posodobiti z dopolnitvijo ali pojasnilom o vrednostnih papirjih. |
| --- | --- |

(21)

Zaradi začetka veljavnosti Direktive 2004/109/ES je obveznost iz Direktive 2003/71/ES za izdajatelja, da vsako leto zagotovi dokument, ki vsebuje ali se nanaša na vse informacije, objavljene v 12 mesecih pred objavo prospekta, postala podvojena obveznost in bi jo bilo zato treba opustiti. Namesto da se registracijski dokument posodobi v skladu s členom 10 Direktive 2003/71/ES, ga je treba posodobiti z dopolnitvijo ali pojasnilom o vrednostnih papirjih.

| (22) | Internet zagotavlja lahek dostop do informacij. Prospekt bi moral biti vedno objavljen v elektronski obliki na ustrezni spletni strani, da bi zagotovili boljšo dostopnost za vlagatelje. Kadar je oseba, ki ni izdajatelj, odgovorna za pripravo prospekta, bi moralo zadostovati, da ta oseba objavi prospekt na svoji spletni strani. |
| --- | --- |

(22)

Internet zagotavlja lahek dostop do informacij. Prospekt bi moral biti vedno objavljen v elektronski obliki na ustrezni spletni strani, da bi zagotovili boljšo dostopnost za vlagatelje. Kadar je oseba, ki ni izdajatelj, odgovorna za pripravo prospekta, bi moralo zadostovati, da ta oseba objavi prospekt na svoji spletni strani.

| (23) | Za izboljšanje pravne varnosti je treba pojasniti, kdaj preneha zahteva po objavi dodatka k prospektu in kdaj pravica do umika. Te določbe bi bilo treba obravnavati ločeno. Obveznost dopolnitve prospekta je treba omejiti z dokončnim zaključkom obdobja ponudbe ali časom, ko se začne trgovanje s takimi vrednostnimi papirji na organiziranem trgu, odvisno od tega, kateri trenutek nastopi pozneje. Na drugi strani bi morala pravica do umika sprejetja veljati le, če se prospekt nanaša na javno ponudbo vrednostnih papirjev in je prišlo do novega dejavnika, napake ali netočnosti pred končnim zaključkom ponudbe in izročitvijo vrednostnih papirjev. Zato je pravica do umika povezana s časom nastanka novega dejavnika, napake ali netočnosti, ki je razlog za dopolnitev, in se predpostavlja, da je do dogodka, ki je to povzročil, prišlo, ko je bila ponudba še odprta in preden so bili vrednostni papirji izročeni. |
| --- | --- |

(23)

Za izboljšanje pravne varnosti je treba pojasniti, kdaj preneha zahteva po objavi dodatka k prospektu in kdaj pravica do umika. Te določbe bi bilo treba obravnavati ločeno. Obveznost dopolnitve prospekta je treba omejiti z dokončnim zaključkom obdobja ponudbe ali časom, ko se začne trgovanje s takimi vrednostnimi papirji na organiziranem trgu, odvisno od tega, kateri trenutek nastopi pozneje. Na drugi strani bi morala pravica do umika sprejetja veljati le, če se prospekt nanaša na javno ponudbo vrednostnih papirjev in je prišlo do novega dejavnika, napake ali netočnosti pred končnim zaključkom ponudbe in izročitvijo vrednostnih papirjev. Zato je pravica do umika povezana s časom nastanka novega dejavnika, napake ali netočnosti, ki je razlog za dopolnitev, in se predpostavlja, da je do dogodka, ki je to povzročil, prišlo, ko je bila ponudba še odprta in preden so bili vrednostni papirji izročeni.

| (24) | Ko se bo prospekt dopolnjeval, bo uskladitev časovnega okvira na ravni Unije za uresničevanje pravice do umika, ki jo imajo vlagatelji v zvezi s svojimi prejšnjimi sprejetji, zagotovila gotovost izdajateljem, ki čezmejno ponujajo vrednostne papirje. Da bi omogočili prožnost izdajateljem iz držav članic s tradicionalno daljšim časovnim okvirom, bi moral imeti izdajatelj ali ponudnik možnost prostovoljnega podaljšanja roka za uresničevanje navedene pravice. Za izboljšanje pravne varnosti bi moralo biti v dodatku k prospektu navedeno, kdaj preneha veljati pravica do umika. |
| --- | --- |

(24)

Ko se bo prospekt dopolnjeval, bo uskladitev časovnega okvira na ravni Unije za uresničevanje pravice do umika, ki jo imajo vlagatelji v zvezi s svojimi prejšnjimi sprejetji, zagotovila gotovost izdajateljem, ki čezmejno ponujajo vrednostne papirje. Da bi omogočili prožnost izdajateljem iz držav članic s tradicionalno daljšim časovnim okvirom, bi moral imeti izdajatelj ali ponudnik možnost prostovoljnega podaljšanja roka za uresničevanje navedene pravice. Za izboljšanje pravne varnosti bi moralo biti v dodatku k prospektu navedeno, kdaj preneha veljati pravica do umika.

| (25) | Organ, odgovoren za odobritev prospekta, bi moral tudi izdajatelju ali osebi, odgovorni za pripravo prospekta, zagotoviti potrdilo o odobritvi prospekta, ki je v skladu z Direktivo 2003/71/ES naslovljeno na organe države članice gostiteljice, da izdajatelju ali osebi, odgovorni za pripravo prospekta, posreduje zagotovilo v zvezi s tem, ali in kdaj je bilo uradno obvestilo dejansko izvedeno. |
| --- | --- |

(25)

Organ, odgovoren za odobritev prospekta, bi moral tudi izdajatelju ali osebi, odgovorni za pripravo prospekta, zagotoviti potrdilo o odobritvi prospekta, ki je v skladu z Direktivo 2003/71/ES naslovljeno na organe države članice gostiteljice, da izdajatelju ali osebi, odgovorni za pripravo prospekta, posreduje zagotovilo v zvezi s tem, ali in kdaj je bilo uradno obvestilo dejansko izvedeno.

| (26) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti v obliki izvedbenih aktov v skladu s členom 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Še posebej je pomembno, da Evropski parlament prejme osnutke ukrepov in izvedbenih aktov ter vse druge ustrezne informacije, preden Komisija sprejme odločitev o enakovrednosti prospektov, pripravljenih v določeni tretji državi. |
| --- | --- |

(26)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti v obliki izvedbenih aktov v skladu s členom 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Še posebej je pomembno, da Evropski parlament prejme osnutke ukrepov in izvedbenih aktov ter vse druge ustrezne informacije, preden Komisija sprejme odločitev o enakovrednosti prospektov, pripravljenih v določeni tretji državi.

| (27) | Da bi spoštovali načela iz uvodne izjave 41 Direktive 2003/71/ES in upoštevali tehnični razvoj na finančnih trgih ter natančno določili zahteve iz Direktive 2003/71/ES, bi morala biti Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 PDEU. Zlasti bi delegirani akti lahko bili potrebni za posodobitev pragov in opredelitev za zmanjšano tržno kapitalizacijo in MSP, določenih v tej direktivi in v Direktivi 2003/71/ES, ter za določitev podrobne vsebine in specifične oblike povzetka glede na ugotovitve razprave, ki izhaja iz sporočila Komisije o paketnih naložbenih produktih z dne 30. aprila 2009, pri čemer se v čim večji možni meri uskladi vsebina in oblika povzetka za vrednostne papirje s temi ugotovitvami, da se prepreči podvajanje dokumentov in morebitna zmedenost vlagateljev ter minimizirajo stroški. |
| --- | --- |

(27)

Da bi spoštovali načela iz uvodne izjave 41 Direktive 2003/71/ES in upoštevali tehnični razvoj na finančnih trgih ter natančno določili zahteve iz Direktive 2003/71/ES, bi morala biti Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 PDEU. Zlasti bi delegirani akti lahko bili potrebni za posodobitev pragov in opredelitev za zmanjšano tržno kapitalizacijo in MSP, določenih v tej direktivi in v Direktivi 2003/71/ES, ter za določitev podrobne vsebine in specifične oblike povzetka glede na ugotovitve razprave, ki izhaja iz sporočila Komisije o paketnih naložbenih produktih z dne 30. aprila 2009, pri čemer se v čim večji možni meri uskladi vsebina in oblika povzetka za vrednostne papirje s temi ugotovitvami, da se prepreči podvajanje dokumentov in morebitna zmedenost vlagateljev ter minimizirajo stroški.

| (28) | Evropski parlament in Svet bi morala imeti na voljo tri mesece od datuma uradnega obvestila za nasprotovanje delegiranemu aktu. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta bi za pomembna področja moralo biti možno podaljšanje tega obdobja za tri mesece. Evropski parlament in Svet bi morala imeti tudi možnost, da obvestita druge institucije, da ne nameravata nasprotovati. Taka zgodnja odobritev delegiranih aktov je zlasti primerna, kadar je na primer treba spoštovati roke, na primer časovni razpored, določen v temeljnem aktu Komisije za sprejemanje delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(28)

Evropski parlament in Svet bi morala imeti na voljo tri mesece od datuma uradnega obvestila za nasprotovanje delegiranemu aktu. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta bi za pomembna področja moralo biti možno podaljšanje tega obdobja za tri mesece. Evropski parlament in Svet bi morala imeti tudi možnost, da obvestita druge institucije, da ne nameravata nasprotovati. Taka zgodnja odobritev delegiranih aktov je zlasti primerna, kadar je na primer treba spoštovati roke, na primer časovni razpored, določen v temeljnem aktu Komisije za sprejemanje delegiranih aktov.

| (29) | V Izjavi 39 o členu 290 PDEU, priloženi Sklepni listini medvladne konference, na kateri je bila sprejeta Lizbonska pogodba, podpisana dne 13. decembra 2007, se konferenca seznanja z nameni Komisije, da v skladu s svojo ustaljeno prakso pri pripravi osnutkov delegiranih aktov na področju finančnih storitev nadaljuje posvetovanja s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice. |
| --- | --- |

(29)

V Izjavi 39 o členu 290 PDEU, priloženi Sklepni listini medvladne konference, na kateri je bila sprejeta Lizbonska pogodba, podpisana dne 13. decembra 2007, se konferenca seznanja z nameni Komisije, da v skladu s svojo ustaljeno prakso pri pripravi osnutkov delegiranih aktov na področju finančnih storitev nadaljuje posvetovanja s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice.

| (30) | Ker države članice ciljev te direktive, in sicer zmanjšanja administrativnih obremenitev zaradi objave prospekta v primeru javnih ponudb vrednostnih papirjev in sprejema v trgovanje na organiziranih trgih v Uniji, ne morejo zadovoljivo doseči in jih je zato zaradi obsega in učinkov lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz istega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego tega cilja. |
| --- | --- |

(30)

Ker države članice ciljev te direktive, in sicer zmanjšanja administrativnih obremenitev zaradi objave prospekta v primeru javnih ponudb vrednostnih papirjev in sprejema v trgovanje na organiziranih trgih v Uniji, ne morejo zadovoljivo doseči in jih je zato zaradi obsega in učinkov lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz istega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego tega cilja.

| (31) | Direktivi 2003/71/ES in 2004/109/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(31)

Direktivi 2003/71/ES in 2004/109/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Direktive 2003/71/ES

Direktiva 2003/71/ES se spremeni, kakor sledi:

| 1. | člen 1 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se:






  (i) | točka (h) nadomesti z naslednjim:






  „(h) | vrednostni papirji, vključeni v ponudbo, kadar je celotna vrednost za ponudbo v Uniji nižja od 5 000 000 EUR, ki se izračuna za obdobje 12 mesecev;“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

člen 1 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se:

(i)

točka (h) nadomesti z naslednjim:

„(h)

vrednostni papirji, vključeni v ponudbo, kadar je celotna vrednost za ponudbo v Uniji nižja od 5 000 000 EUR, ki se izračuna za obdobje 12 mesecev;“;

| (ii) | točka (j) nadomesti z naslednjim:






  „(j) | nelastniški vrednostni papirji, ki jih kreditne institucije neprestano ali ponavljajoče izdajajo, kadar je celotna vrednost za ponudbo v Uniji nižja od 75 000 000 EUR, ki se izračuna za obdobje 12 mesecev, pod pogojem, da ti vrednostni papirji:






  (i) | niso podrejeni, zamenljivi ali izmenljivi; |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

točka (j) nadomesti z naslednjim:

„(j)

nelastniški vrednostni papirji, ki jih kreditne institucije neprestano ali ponavljajoče izdajajo, kadar je celotna vrednost za ponudbo v Uniji nižja od 75 000 000 EUR, ki se izračuna za obdobje 12 mesecev, pod pogojem, da ti vrednostni papirji:

(i)

niso podrejeni, zamenljivi ali izmenljivi;

| (ii) | ne dajejo pravice vpisati ali kupiti druge vrste vrednostnih papirjev in niso vezani na izvedeni instrument.“; |
| --- | --- |

(ii)

ne dajejo pravice vpisati ali kupiti druge vrste vrednostnih papirjev in niso vezani na izvedeni instrument.“;

| (b) | doda se naslednji odstavek:
  „4.   Da bi se upošteval tehnični razvoj na finančnih trgih, vključno z inflacijo, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 24a in pod pogoji iz členov 24b ter 24c sprejme ukrepe o prilagoditvi mejnih vrednosti iz točk (h) in (j) odstavka 2 tega člena.“; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„4.   Da bi se upošteval tehnični razvoj na finančnih trgih, vključno z inflacijo, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 24a in pod pogoji iz členov 24b ter 24c sprejme ukrepe o prilagoditvi mejnih vrednosti iz točk (h) in (j) odstavka 2 tega člena.“;

| 2. | člen 2 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se:






  (i) | točka (e) nadomesti z naslednjim:






  „(e) | ‚dobro poučeni vlagatelji‘ pomeni osebe ali subjekte, navedene v točkah 1 do 4 oddelka I Priloge II Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (8), ter tiste osebe ali subjekte, ki se na zahtevo obravnavajo kot poklicne stranke v skladu s Prilogo II Direktive 2004/39/ES, ali so priznane kot primerne pogodbene stranke v skladu s členom 24 Direktive 2004/39/ES, razen če so zahtevale, da se jih obravnava kot nepoklicne stranke. Investicijske družbe in kreditne institucije posredujejo svojo razvrstitev na zahtevo izdajatelju brez poseganja v ustrezno zakonodajo o varstvu podatkov. Investicijske družbe, pooblaščene za obravnavanje obstoječih poklicnih strank kot takšnih v skladu s členom 71(6) Direktive 2004/39/ES, se pooblastijo za obravnavanje teh strank kot dobro poučenih vlagateljev v skladu s to direktivo; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

člen 2 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se:

(i)

točka (e) nadomesti z naslednjim:

„(e)

‚dobro poučeni vlagatelji‘ pomeni osebe ali subjekte, navedene v točkah 1 do 4 oddelka I Priloge II Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (8), ter tiste osebe ali subjekte, ki se na zahtevo obravnavajo kot poklicne stranke v skladu s Prilogo II Direktive 2004/39/ES, ali so priznane kot primerne pogodbene stranke v skladu s členom 24 Direktive 2004/39/ES, razen če so zahtevale, da se jih obravnava kot nepoklicne stranke. Investicijske družbe in kreditne institucije posredujejo svojo razvrstitev na zahtevo izdajatelju brez poseganja v ustrezno zakonodajo o varstvu podatkov. Investicijske družbe, pooblaščene za obravnavanje obstoječih poklicnih strank kot takšnih v skladu s členom 71(6) Direktive 2004/39/ES, se pooblastijo za obravnavanje teh strank kot dobro poučenih vlagateljev v skladu s to direktivo;

| (ii) | dodajo naslednje točke:






  „(s) | ‚ključne informacije‘ pomenijo bistvene in ustrezno strukturirane informacije, ki bodo zagotovljene vlagateljem, z namenom, da se jim omogoči razumevanje narave in tveganj izdajatelja, garanta in vrednostnih papirjev, ki so jim ponujeni ali sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu, ter, brez poseganja v člen 5(2)(b), odločanje, katere ponudbe vrednostnih papirjev bodo nadalje obravnavali. Ob upoštevanju ponudbe in ustreznih vrednostnih papirjev, ključne informacije vključujejo naslednje elemente:






  (i) | kratek opis tveganj, povezanih z izdajateljem in vsemi garanti ter njihovih bistvenih lastnosti, vključno s sredstvi, obveznostmi in finančnim položajem; |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

dodajo naslednje točke:

„(s)

‚ključne informacije‘ pomenijo bistvene in ustrezno strukturirane informacije, ki bodo zagotovljene vlagateljem, z namenom, da se jim omogoči razumevanje narave in tveganj izdajatelja, garanta in vrednostnih papirjev, ki so jim ponujeni ali sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu, ter, brez poseganja v člen 5(2)(b), odločanje, katere ponudbe vrednostnih papirjev bodo nadalje obravnavali. Ob upoštevanju ponudbe in ustreznih vrednostnih papirjev, ključne informacije vključujejo naslednje elemente:

(i)

kratek opis tveganj, povezanih z izdajateljem in vsemi garanti ter njihovih bistvenih lastnosti, vključno s sredstvi, obveznostmi in finančnim položajem;

| (ii) | kratek opis tveganja, povezanega z naložbo v ustrezen vrednostni papir in njenih bistvenih značilnosti, vključno z vsemi pravicami, ki izhajajo iz vrednostnih papirjev; |
| --- | --- |

(ii)

kratek opis tveganja, povezanega z naložbo v ustrezen vrednostni papir in njenih bistvenih značilnosti, vključno z vsemi pravicami, ki izhajajo iz vrednostnih papirjev;

| (iii) | splošne pogoje ponudbe, vključno z ocenjenimi stroški, ki jih izdajatelj ali ponudnik zaračuna vlagatelju; |
| --- | --- |

(iii)

splošne pogoje ponudbe, vključno z ocenjenimi stroški, ki jih izdajatelj ali ponudnik zaračuna vlagatelju;

| (iv) | podrobnosti o sprejetju v trgovanje; |
| --- | --- |

(iv)

podrobnosti o sprejetju v trgovanje;

| (v) | razlogi za ponudbo in uporaba iztržka; |
| --- | --- |

(v)

razlogi za ponudbo in uporaba iztržka;

| (t) | ‚družba z zmanjšano tržno kapitalizacijo‘ pomeni družbo, ki kotira na organiziranem trgu, ki je imela povprečno tržno kapitalizacijo manj kot 100 000 000 EUR na podlagi kotacij ob zaključku leta za prejšnja tri koledarska leta.“; |
| --- | --- |

(t)

‚družba z zmanjšano tržno kapitalizacijo‘ pomeni družbo, ki kotira na organiziranem trgu, ki je imela povprečno tržno kapitalizacijo manj kot 100 000 000 EUR na podlagi kotacij ob zaključku leta za prejšnja tri koledarska leta.“;

| (b) | odstavka 2 in 3 se črtata; |
| --- | --- |

(b)

odstavka 2 in 3 se črtata;

| (c) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Da bi se upošteval tehnični razvoj na finančnih trgih in opredelile zahteve iz tega člena, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 24a in pod pogoji iz členov 24b in 24c sprejme opredelitve iz odstavka 1, vključno s prilagoditvijo zneskov za opredelitev MSP, ter pragov zmanjšano tržno kapitalizacijo, ob upoštevanju razmer na različnih nacionalnih trgih, vključno s klasifikacijo, ki jo uporabljajo upravljavci organiziranih trgov, zakonodaje in priporočil Unije ter tudi gospodarskega razvoja.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Da bi se upošteval tehnični razvoj na finančnih trgih in opredelile zahteve iz tega člena, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 24a in pod pogoji iz členov 24b in 24c sprejme opredelitve iz odstavka 1, vključno s prilagoditvijo zneskov za opredelitev MSP, ter pragov zmanjšano tržno kapitalizacijo, ob upoštevanju razmer na različnih nacionalnih trgih, vključno s klasifikacijo, ki jo uporabljajo upravljavci organiziranih trgov, zakonodaje in priporočil Unije ter tudi gospodarskega razvoja.“;

| 3. | člen 3 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se:






  (i) | prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „2.   Dolžnost objave prospekta ne velja za naslednje vrste ponudb:






  (a) | ponudbo vrednostnih papirjev, naslovljeno samo na dobro poučene vlagatelje; in/ali |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

člen 3 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se:

(i)

prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„2.   Dolžnost objave prospekta ne velja za naslednje vrste ponudb:

(a)

ponudbo vrednostnih papirjev, naslovljeno samo na dobro poučene vlagatelje; in/ali

| (b) | ponudbo vrednostnih papirjev, naslovljeno na manj kot 150 fizičnih ali pravnih oseb na državo članico, razen dobro poučenih vlagateljev; in/ali |
| --- | --- |

(b)

ponudbo vrednostnih papirjev, naslovljeno na manj kot 150 fizičnih ali pravnih oseb na državo članico, razen dobro poučenih vlagateljev; in/ali

| (c) | ponudbo vrednostnih papirjev, naslovljeno na vlagatelje, ki kupijo vrednostne papirje za najmanjši znesek 100 000 EUR na investitorja, za vsako ločeno ponudbo; in/ali |
| --- | --- |

(c)

ponudbo vrednostnih papirjev, naslovljeno na vlagatelje, ki kupijo vrednostne papirje za najmanjši znesek 100 000 EUR na investitorja, za vsako ločeno ponudbo; in/ali

| (d) | ponudbo vrednostnih papirjev, katerih nominalna vrednost na enoto je najmanj 100 000 EUR; in/ali |
| --- | --- |

(d)

ponudbo vrednostnih papirjev, katerih nominalna vrednost na enoto je najmanj 100 000 EUR; in/ali

| (e) | ponudbo vrednostnih papirjev s celotno vrednostjo v Uniji manj kot 100 000 EUR, ki se izračuna za obdobje 12 mesecev.“; |
| --- | --- |

(e)

ponudbo vrednostnih papirjev s celotno vrednostjo v Uniji manj kot 100 000 EUR, ki se izračuna za obdobje 12 mesecev.“;

| (ii) | doda naslednji pododstavek:
  „Države članice pri vsaki taki nadaljnji prodaji vrednostnih papirjev ali končni prodaji vrednostnih papirjev prek finančnih posrednikov ne zahtevajo še enega prospekta, dokler je na voljo veljavni prospekt v skladu s členom 9 in se izdajatelj ali oseba, odgovorna za pripravo takega prospekta, strinja z njegovo uporabo s pisnim soglasjem.“; |
| --- | --- |

(ii)

doda naslednji pododstavek:

„Države članice pri vsaki taki nadaljnji prodaji vrednostnih papirjev ali končni prodaji vrednostnih papirjev prek finančnih posrednikov ne zahtevajo še enega prospekta, dokler je na voljo veljavni prospekt v skladu s členom 9 in se izdajatelj ali oseba, odgovorna za pripravo takega prospekta, strinja z njegovo uporabo s pisnim soglasjem.“;

| (b) | doda se naslednji odstavek:
  „4.   Da bi se upošteval tehnični razvoj finančnih trgov, vključno z inflacijo, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 24a in pod pogoji iz členov 24b in 24c sprejme ukrepe, ki zadevajo pragove iz točk (c) do (e) odstavka 2 tega člena.“; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„4.   Da bi se upošteval tehnični razvoj finančnih trgov, vključno z inflacijo, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 24a in pod pogoji iz členov 24b in 24c sprejme ukrepe, ki zadevajo pragove iz točk (c) do (e) odstavka 2 tega člena.“;

| 4. | člen 4 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se:






  (i) | točke (c) do (e) nadomestijo z naslednjim:






  „(c) | vrednostni papirji, dodeljeni ali ki bodo dodeljeni v zvezi z združitvijo ali delitvijo pod pogojem, da je na voljo dokument, ki vsebuje informacije, za katere pristojni organ meni, da so enakovredne informacijam prospekta, ob upoštevanju zahtev zakonodaje Unije; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4.

člen 4 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se:

(i)

točke (c) do (e) nadomestijo z naslednjim:

„(c)

vrednostni papirji, dodeljeni ali ki bodo dodeljeni v zvezi z združitvijo ali delitvijo pod pogojem, da je na voljo dokument, ki vsebuje informacije, za katere pristojni organ meni, da so enakovredne informacijam prospekta, ob upoštevanju zahtev zakonodaje Unije;

| (d) | dividende, izplačane obstoječim delničarjem v obliki delnic istega razreda kot delnice, v zvezi s katerimi se take dividende plačujejo, pod pogojem, da je na voljo dokument, ki vsebuje informacije o številu in lastnostih delnic ter razlogih in podrobnostih ponudbe; |
| --- | --- |

(d)

dividende, izplačane obstoječim delničarjem v obliki delnic istega razreda kot delnice, v zvezi s katerimi se take dividende plačujejo, pod pogojem, da je na voljo dokument, ki vsebuje informacije o številu in lastnostih delnic ter razlogih in podrobnostih ponudbe;

| (e) | delnice, ki jih obstoječim ali nekdanjim direktorjem ali zaposlenim ponudi, dodeli ali jih bo dodelil delodajalec ali odvisno podjetje, pod pogojem, da ima družba svoj glavni sedež ali registrirani sedež v Uniji ter da je na voljo dokument, ki vsebuje informacije o številu in lastnostih delnic ter vzrokih in podrobnostih ponudbe.“; |
| --- | --- |

(e)

delnice, ki jih obstoječim ali nekdanjim direktorjem ali zaposlenim ponudi, dodeli ali jih bo dodelil delodajalec ali odvisno podjetje, pod pogojem, da ima družba svoj glavni sedež ali registrirani sedež v Uniji ter da je na voljo dokument, ki vsebuje informacije o številu in lastnostih delnic ter vzrokih in podrobnostih ponudbe.“;

| (ii) | dodajo naslednji pododstavki:
  „Točka (e) se uporablja tudi za podjetja s sedežem zunaj Unije, katerih vrednosti papirji so sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu ali na trgu tretje države. V slednjem primeru velja oprostitev, če so ustrezne informacije, vključno z v točki (e) navedenim dokumentom, na voljo v jeziku, ki je običajen na področju mednarodnih financ, in da je Komisija za zadevni trg tretje države sprejela odločitev o enakovrednosti.
  Na zahtevo pristojnega organa države članice Komisija sprejme odločitve o enakovrednosti v skladu s postopkom iz člena 24(2), ki navaja, ali pravni in nadzorni okvir tretje države zagotavlja, da organizirani trg, pooblaščen v tej tretji državi, izpolnjuje pravno zavezujoče zahteve, ki so za namene izvajanja oprostitve iz točke (e), enakovredne zahtevam iz Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga) (9), iz naslova III Direktive 2004/39/ES in iz Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu (10) in ki so v tej državi podvržene učinkovitemu nadzoru in izvrševanju. Ta pristojni organ navede, zakaj meni, da se mora pravni in nadzorni okvir zadevne tretje države obravnavati kot enakovreden, in zagotovi ustrezne informacije o tem.
  Takšen pravni in nadzorni okvir tretje države se lahko obravnava kot enakovreden, kadar izpolnjuje vsaj naslednje pogoje:






  (i) | trgi so podvrženi odobritvam in učinkovitemu nadzoru ter nenehnemu izvrševanju; |
| --- | --- | --- |

(ii)

dodajo naslednji pododstavki:

„Točka (e) se uporablja tudi za podjetja s sedežem zunaj Unije, katerih vrednosti papirji so sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu ali na trgu tretje države. V slednjem primeru velja oprostitev, če so ustrezne informacije, vključno z v točki (e) navedenim dokumentom, na voljo v jeziku, ki je običajen na področju mednarodnih financ, in da je Komisija za zadevni trg tretje države sprejela odločitev o enakovrednosti.

Na zahtevo pristojnega organa države članice Komisija sprejme odločitve o enakovrednosti v skladu s postopkom iz člena 24(2), ki navaja, ali pravni in nadzorni okvir tretje države zagotavlja, da organizirani trg, pooblaščen v tej tretji državi, izpolnjuje pravno zavezujoče zahteve, ki so za namene izvajanja oprostitve iz točke (e), enakovredne zahtevam iz Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga) (9), iz naslova III Direktive 2004/39/ES in iz Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu (10) in ki so v tej državi podvržene učinkovitemu nadzoru in izvrševanju. Ta pristojni organ navede, zakaj meni, da se mora pravni in nadzorni okvir zadevne tretje države obravnavati kot enakovreden, in zagotovi ustrezne informacije o tem.

Takšen pravni in nadzorni okvir tretje države se lahko obravnava kot enakovreden, kadar izpolnjuje vsaj naslednje pogoje:

(i)

trgi so podvrženi odobritvam in učinkovitemu nadzoru ter nenehnemu izvrševanju;

| (ii) | trgi imajo jasna in pregledna pravila glede sprejema vrednostnih papirjev v trgovanje, tako da se lahko s temi vrednostnimi papirji trguje na pošten, pravilen in učinkovit način in se je o njih mogoče prosto pogajati; |
| --- | --- |

(ii)

trgi imajo jasna in pregledna pravila glede sprejema vrednostnih papirjev v trgovanje, tako da se lahko s temi vrednostnimi papirji trguje na pošten, pravilen in učinkovit način in se je o njih mogoče prosto pogajati;

| (iii) | od izdajateljev vrednostnih papirjev se redno in nenehno zahtevajo informacije, s čimer se zagotavlja visoka raven varstva vlagateljev; ter |
| --- | --- |

(iii)

od izdajateljev vrednostnih papirjev se redno in nenehno zahtevajo informacije, s čimer se zagotavlja visoka raven varstva vlagateljev; ter

| (iv) | preglednost in poštenost trga se zagotavljata s preprečevanjem tržne zlorabe v obliki trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije. |
| --- | --- |

(iv)

preglednost in poštenost trga se zagotavljata s preprečevanjem tržne zlorabe v obliki trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije.

Da bi se glede točke (e) upošteval razvoj finančnih trgov, lahko Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 24a in pod pogoji iz členov 24b in 24c sprejme ukrepe, s katerimi določi zgornja merila ali doda nova, ki se bodo uporabljala pri ocenjevanju enakovrednosti.

| (b) | v odstavku 2 se točka (d) nadomesti z naslednjim:






  „(d) | vrednostni papirji, dodeljeni ali ki bodo dodeljeni v zvezi z združitvijo ali delitvijo pod pogojem, da je na voljo dokument, ki vsebuje informacije, za katere pristojni organ meni, da so enakovredne informacijam prospekta, ob upoštevanju zahtev zakonodaje Unije;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se točka (d) nadomesti z naslednjim:

„(d)

vrednostni papirji, dodeljeni ali ki bodo dodeljeni v zvezi z združitvijo ali delitvijo pod pogojem, da je na voljo dokument, ki vsebuje informacije, za katere pristojni organ meni, da so enakovredne informacijam prospekta, ob upoštevanju zahtev zakonodaje Unije;“;

| 5. | člen 5 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se:






  (i) | v prvem pododstavku uvodni del nadomesti z naslednjim:
  „2.   Prospekt vsebuje informacije o izdajatelju in vrednostnih papirjih, ki bodo ponujeni javnosti ali sprejeti v trgovanje na organizirani trg. Vključuje tudi povzetek, ki na strnjen način in v jeziku, ki ni tehničen, podaja ključne informacije v jeziku, v katerem je bil izdelan izvirni prospekt. Oblika in vsebina povzetka prospekta skupaj s prospektom zagotavljata ustrezne informacije o bistvenih značilnostih zadevnih vrednostnih papirjev, z namenom olajšati vlagateljem sprejetje odločitve, ko se odločajo o morebitnem vlaganju v te vrednostne papirje.
  Povzetek je sestavljen v enotni obliki, da se olajša primerljivost povzetkov podobnih vrednostnih papirjev, njegova vsebina pa sporoča ključne informacije o zadevnih vrednostnih papirjih, z namenom olajšati vlagateljem sprejetje odločitve, ko se odločajo o morebitnem vlaganju v te vrednostne papirje. Povzetek vsebuje tudi opozorilo, da:“; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

člen 5 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se:

(i)

v prvem pododstavku uvodni del nadomesti z naslednjim:

„2.   Prospekt vsebuje informacije o izdajatelju in vrednostnih papirjih, ki bodo ponujeni javnosti ali sprejeti v trgovanje na organizirani trg. Vključuje tudi povzetek, ki na strnjen način in v jeziku, ki ni tehničen, podaja ključne informacije v jeziku, v katerem je bil izdelan izvirni prospekt. Oblika in vsebina povzetka prospekta skupaj s prospektom zagotavljata ustrezne informacije o bistvenih značilnostih zadevnih vrednostnih papirjev, z namenom olajšati vlagateljem sprejetje odločitve, ko se odločajo o morebitnem vlaganju v te vrednostne papirje.

Povzetek je sestavljen v enotni obliki, da se olajša primerljivost povzetkov podobnih vrednostnih papirjev, njegova vsebina pa sporoča ključne informacije o zadevnih vrednostnih papirjih, z namenom olajšati vlagateljem sprejetje odločitve, ko se odločajo o morebitnem vlaganju v te vrednostne papirje. Povzetek vsebuje tudi opozorilo, da:“;

| (ii) | drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Kadar se prospekt nanaša na sprejem nelastniških vrednostnih papirjev z nominalno vrednostjo najmanj 100 000 EUR v trgovanje na organiziranem trgu, ni treba zagotoviti povzetka, razen kadar ga zahteva država članica v skladu s členom 19(4).“; |
| --- | --- |

(ii)

drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Kadar se prospekt nanaša na sprejem nelastniških vrednostnih papirjev z nominalno vrednostjo najmanj 100 000 EUR v trgovanje na organiziranem trgu, ni treba zagotoviti povzetka, razen kadar ga zahteva država članica v skladu s členom 19(4).“;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Izdajatelj, ponudnik ali oseba, ki prosi za sprejem v trgovanje na organiziranem trgu, lahko prospekt pripravi kot enoten dokument ali pa v obliki več ločenih dokumentov. V prospektu, ki je sestavljen iz ločenih dokumentov, so zahtevane informacije razdeljene na registracijski dokument, opis vrednostnih papirjev in povzetek. Registracijski dokument vsebuje informacije v zvezi z izdajateljem. Pojasnilo o vrednostnih papirjih vsebuje informacije o vrednostnih papirjih, ki bodo ponujeni javnosti ali sprejeti v trgovanje na organizirani trg.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Izdajatelj, ponudnik ali oseba, ki prosi za sprejem v trgovanje na organiziranem trgu, lahko prospekt pripravi kot enoten dokument ali pa v obliki več ločenih dokumentov. V prospektu, ki je sestavljen iz ločenih dokumentov, so zahtevane informacije razdeljene na registracijski dokument, opis vrednostnih papirjev in povzetek. Registracijski dokument vsebuje informacije v zvezi z izdajateljem. Pojasnilo o vrednostnih papirjih vsebuje informacije o vrednostnih papirjih, ki bodo ponujeni javnosti ali sprejeti v trgovanje na organizirani trg.“;

| (c) | v odstavku 4 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Če končni pogoji ponudbe niso vključeni niti v osnovni prospekt niti v dodatek, se končni pogoji dajo na razpolago vlagateljem, vložijo pri pristojnem organu matične države članice, izdajatelj pa jih sporoči pristojnemu organu države članice gostiteljice ob vsaki javni ponudbi takoj, ko je to izvedljivo, in če je mogoče, še pred začetkom javne ponudbe ali sprejema v trgovanje. Končni pogoji vsebujejo samo informacije, ki se nanašajo na pojasnilo o vrednostnih papirjih in se ne uporabljajo kot dodatek k osnovnemu prospektu. V teh primerih se uporablja člen 8(1)(a).“; |
| --- | --- |

(c)

v odstavku 4 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Če končni pogoji ponudbe niso vključeni niti v osnovni prospekt niti v dodatek, se končni pogoji dajo na razpolago vlagateljem, vložijo pri pristojnem organu matične države članice, izdajatelj pa jih sporoči pristojnemu organu države članice gostiteljice ob vsaki javni ponudbi takoj, ko je to izvedljivo, in če je mogoče, še pred začetkom javne ponudbe ali sprejema v trgovanje. Končni pogoji vsebujejo samo informacije, ki se nanašajo na pojasnilo o vrednostnih papirjih in se ne uporabljajo kot dodatek k osnovnemu prospektu. V teh primerih se uporablja člen 8(1)(a).“;

| (d) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:
  „5.   Da se upošteva tehnični razvoj na finančnih trgih in podajo zahteve iz tega člena, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 24a in pod pogoji iz členov 24b in 24c sprejme ukrepe, ki se nanašajo na:






  (a) | obliko prospekta ali osnovnega prospekta, povzetek, končne pogoje in dodatke; ter |
| --- | --- | --- |

(d)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Da se upošteva tehnični razvoj na finančnih trgih in podajo zahteve iz tega člena, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 24a in pod pogoji iz členov 24b in 24c sprejme ukrepe, ki se nanašajo na:

(a)

obliko prospekta ali osnovnega prospekta, povzetek, končne pogoje in dodatke; ter

| (b) | natančno vsebino in posebno obliko ključnih informacij, ki bodo vključene v povzetek. |
| --- | --- |

(b)

natančno vsebino in posebno obliko ključnih informacij, ki bodo vključene v povzetek.

Delegirani akti se sprejmejo do 1. julija 2012.“;

| 6. | v členu 6(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Vendar države članice zagotovijo, da nobena oseba nima civilnopravne odgovornosti izključno na podlagi povzetka, vključno s prevodom povzetka, razen če je povzetek zavajajoč, netočen ali neskladen, kadar se ga bere skupaj z drugimi deli prospekta ali, kadar se ga bere skupaj z drugimi deli prospekta, ne daje ključnih informacij, ki bi vlagateljem nudile pomoč, ko se odločajo o morebitnem vlaganju v takšne vrednostne papirje. Povzetek vsebuje jasno opozorilo v zvezi s tem.“; |
| --- | --- |

6.

v členu 6(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Vendar države članice zagotovijo, da nobena oseba nima civilnopravne odgovornosti izključno na podlagi povzetka, vključno s prevodom povzetka, razen če je povzetek zavajajoč, netočen ali neskladen, kadar se ga bere skupaj z drugimi deli prospekta ali, kadar se ga bere skupaj z drugimi deli prospekta, ne daje ključnih informacij, ki bi vlagateljem nudile pomoč, ko se odločajo o morebitnem vlaganju v takšne vrednostne papirje. Povzetek vsebuje jasno opozorilo v zvezi s tem.“;

| 7. | člen 7 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Komisija v skladu s členom 24a in pod pogoji iz členov 24b in 24c sprejme podrobne delegirane akte v zvezi s posebnimi informacijami, ki morajo biti vključene v prospekt, da se prepreči podvajanje informacij, kadar je prospekt sestavljen iz več ločenih dokumentov.“; |
| --- | --- | --- |

7.

člen 7 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Komisija v skladu s členom 24a in pod pogoji iz členov 24b in 24c sprejme podrobne delegirane akte v zvezi s posebnimi informacijami, ki morajo biti vključene v prospekt, da se prepreči podvajanje informacij, kadar je prospekt sestavljen iz več ločenih dokumentov.“;

| (b) | v odstavku 2 se:






  (i) | točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | različne vrste in lastnosti ponudb in sprejemov nelastniških vrednostnih papirjev v trgovanje na organiziranem trgu. Informacije, ki so obvezne v prospektu, so ustrezne z vidika zadevnih vlagateljev za nelastniške vrednostne papirje, katerih nominalna vrednost na enoto je najmanj 100 000 EUR;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se:

(i)

točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

različne vrste in lastnosti ponudb in sprejemov nelastniških vrednostnih papirjev v trgovanje na organiziranem trgu. Informacije, ki so obvezne v prospektu, so ustrezne z vidika zadevnih vlagateljev za nelastniške vrednostne papirje, katerih nominalna vrednost na enoto je najmanj 100 000 EUR;“;

| (ii) | točka (e) nadomesti z naslednjim:






  „(e) | različne dejavnosti in velikost izdajatelja, zlasti kreditnih institucij, ki izdajajo nelastniške vrednostne papirje iz člena 1(2)(j), gospodarskih družb z zmanjšano tržno kapitalizacijo in MSP. Za take gospodarske družbe se informacije prilagodijo njihovi velikosti, in kjer je to primerno, krajšemu zapisu o uspehih in neuspehih;“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

točka (e) nadomesti z naslednjim:

„(e)

različne dejavnosti in velikost izdajatelja, zlasti kreditnih institucij, ki izdajajo nelastniške vrednostne papirje iz člena 1(2)(j), gospodarskih družb z zmanjšano tržno kapitalizacijo in MSP. Za take gospodarske družbe se informacije prilagodijo njihovi velikosti, in kjer je to primerno, krajšemu zapisu o uspehih in neuspehih;“;

| (iii) | doda naslednja točka:






  „(g) | za ponudbe delnic gospodarskih družb, katerih delnice istega razreda se sprejmejo v trgovanje na organiziranem trgu ali v večstranski sistem trgovanja, kakor je opredeljen v točki 15 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES, za katere veljajo ustrezne veljavne zahteve po razkritju in pravila o tržni zlorabi, če se izdajatelj ni odpovedal prednostni pravici vpisa, se uporabljajo sorazmerne obveznosti javnega razkritja informacij.“; |
| --- | --- | --- |

(iii)

doda naslednja točka:

„(g)

za ponudbe delnic gospodarskih družb, katerih delnice istega razreda se sprejmejo v trgovanje na organiziranem trgu ali v večstranski sistem trgovanja, kakor je opredeljen v točki 15 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES, za katere veljajo ustrezne veljavne zahteve po razkritju in pravila o tržni zlorabi, če se izdajatelj ni odpovedal prednostni pravici vpisa, se uporabljajo sorazmerne obveznosti javnega razkritja informacij.“;

| (c) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Delegirani akti iz odstavka 1 temeljijo na standardih na področju finančnih in nefinančnih informacij, ki so jih določila mednarodna združenja s področja trga vrednostnih papirjev, še zlasti IOSCO, in na okvirnih prilogah k tej direktivi.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Delegirani akti iz odstavka 1 temeljijo na standardih na področju finančnih in nefinančnih informacij, ki so jih določila mednarodna združenja s področja trga vrednostnih papirjev, še zlasti IOSCO, in na okvirnih prilogah k tej direktivi.“;

| 8. | člen 8 se spremeni:






  (a) | v uvodnem delu odstavka 2 se besede „v izvedbenih ukrepih“ nadomestijo z besedami „v delegiranih aktih“ in v odstavku 3 se besede „z izvedbenimi ukrepi“ nadomestijo z besedami „z delegiranimi akti“; |
| --- | --- | --- |

8.

člen 8 se spremeni:

(a)

v uvodnem delu odstavka 2 se besede „v izvedbenih ukrepih“ nadomestijo z besedami „v delegiranih aktih“ in v odstavku 3 se besede „z izvedbenimi ukrepi“ nadomestijo z besedami „z delegiranimi akti“;

| (b) | vstavi se naslednji odstavek:
  „3a.   Kadar za vrednostne papirje jamči država članica, so izdajatelj, ponudnik ali oseba, ki prosi za sprejem vrednostnih papirjev v trgovanje na organizirani trg, pri pripravljanju prospekta v skladu s členom 1(3) upravičeni do izpusta informacij o takem jamstvu.“; |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek:

„3a.   Kadar za vrednostne papirje jamči država članica, so izdajatelj, ponudnik ali oseba, ki prosi za sprejem vrednostnih papirjev v trgovanje na organizirani trg, pri pripravljanju prospekta v skladu s členom 1(3) upravičeni do izpusta informacij o takem jamstvu.“;

| (c) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Da se upošteva tehnični razvoj na finančnih trgih in podajo zahteve iz tega člena, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 24a in pod pogoji iz členov 24b in 24c sprejme ukrepe v zvezi z odstavkom 2.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Da se upošteva tehnični razvoj na finančnih trgih in podajo zahteve iz tega člena, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 24a in pod pogoji iz členov 24b in 24c sprejme ukrepe v zvezi z odstavkom 2.“;

| 9. | člen 9 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Prospekt velja 12 mesecev po njegovi odobritvi za javne ponudbe ali sprejemu v trgovanje na organiziranem trgu, pod pogojem, da se prospekt dopolni z dodatki, potrebnimi v skladu s členom 16.“; |
| --- | --- | --- |

9.

člen 9 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Prospekt velja 12 mesecev po njegovi odobritvi za javne ponudbe ali sprejemu v trgovanje na organiziranem trgu, pod pogojem, da se prospekt dopolni z dodatki, potrebnimi v skladu s členom 16.“;

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Registracijski dokument iz člena 5(3), ki je bil že vložen in odobren, velja za obdobje do 12 mesecev. Registracijski dokument, posodobljen v skladu s členom 12(2) ali členom 16 in ki sta mu priložena pojasnilo o vrednostnih papirjih in sklepna beležka, se šteje za veljavni prospekt.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Registracijski dokument iz člena 5(3), ki je bil že vložen in odobren, velja za obdobje do 12 mesecev. Registracijski dokument, posodobljen v skladu s členom 12(2) ali členom 16 in ki sta mu priložena pojasnilo o vrednostnih papirjih in sklepna beležka, se šteje za veljavni prospekt.“;

| 10. | člen 10 se črta; |
| --- | --- |

10.

člen 10 se črta;

| 11. | člen 11 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Države članice omogočijo, da se informacije vključijo v prospekt s sklicevanjem na enega ali več dokumentov, ki so bili objavljeni prehodno ali hkrati in ki jih je odobril pristojni organ matične države članice ali so bili vloženi pri pristojnem organu v skladu s to direktivo ali v skladu z Direktivo 2004/109/ES. Te informacije so najnovejše informacije, ki so na voljo izdajatelju. Povzetek ne vključuje informacij s sklicevanjem.“; |
| --- | --- | --- |

11.

člen 11 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice omogočijo, da se informacije vključijo v prospekt s sklicevanjem na enega ali več dokumentov, ki so bili objavljeni prehodno ali hkrati in ki jih je odobril pristojni organ matične države članice ali so bili vloženi pri pristojnem organu v skladu s to direktivo ali v skladu z Direktivo 2004/109/ES. Te informacije so najnovejše informacije, ki so na voljo izdajatelju. Povzetek ne vključuje informacij s sklicevanjem.“;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Da se upošteva tehnični razvoj na finančnih trgih in podajo zahteve iz tega člena, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 24a in pod pogoji iz členov 24b in 24c sprejme ukrepe v zvezi z informacijami, ki bodo vključene s sklicevanjem.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Da se upošteva tehnični razvoj na finančnih trgih in podajo zahteve iz tega člena, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 24a in pod pogoji iz členov 24b in 24c sprejme ukrepe v zvezi z informacijami, ki bodo vključene s sklicevanjem.“;

| 12. | v členu 12 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   V tem primeru pojasnilo o vrednostnih papirjih posreduje informacije, ki bi bile običajno posredovane v registracijskem dokumentu, kadar je prišlo do bistvene spremembe ali novih okoliščin, ki bi lahko vplivale na oceno vlagateljev od takrat, ko je bil odobren zadnji posodobljeni registracijski dokument ali dodatek, v skladu s členom 16. Za pojasnilo o vrednostnih papirjih in sklepne beležke je potrebna ločena odobritev.“; |
| --- | --- |

12.

v členu 12 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   V tem primeru pojasnilo o vrednostnih papirjih posreduje informacije, ki bi bile običajno posredovane v registracijskem dokumentu, kadar je prišlo do bistvene spremembe ali novih okoliščin, ki bi lahko vplivale na oceno vlagateljev od takrat, ko je bil odobren zadnji posodobljeni registracijski dokument ali dodatek, v skladu s členom 16. Za pojasnilo o vrednostnih papirjih in sklepne beležke je potrebna ločena odobritev.“;

| 13. | v členu 13 se odstavek 7 nadomesti z naslednjim:
  „7.   Da se upošteva tehnični razvoj na finančnih trgih in podajo zahteve iz tega člena, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 24a in pod pogoji iz členov 24b in 24c sprejme ukrepe v zvezi s pogoji, v skladu s katerimi je mogoče prilagoditi časovne omejitve.“; |
| --- | --- |

13.

v členu 13 se odstavek 7 nadomesti z naslednjim:

„7.   Da se upošteva tehnični razvoj na finančnih trgih in podajo zahteve iz tega člena, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 24a in pod pogoji iz členov 24b in 24c sprejme ukrepe v zvezi s pogoji, v skladu s katerimi je mogoče prilagoditi časovne omejitve.“;

| 14. | člen 14 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se:






  (i) | točka (c) prvega pododstavka nadomesti z naslednjim:






  „(c) | v elektronski obliki na spletni strani izdajatelja ali, če je primerno, na spletni strani finančnih posrednikov, ki prodajajo vrednostne papirje, vključno s plačilnimi posredniki; ali“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

14.

člen 14 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se:

(i)

točka (c) prvega pododstavka nadomesti z naslednjim:

„(c)

v elektronski obliki na spletni strani izdajatelja ali, če je primerno, na spletni strani finančnih posrednikov, ki prodajajo vrednostne papirje, vključno s plačilnimi posredniki; ali“;

| (ii) | drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Države članice zahtevajo, da izdajatelji ali osebe, odgovorne za pripravo prospekta, ki objavijo prospekt v skladu s točko (a) ali (b), svoje prospekte objavijo tudi v elektronski obliki v skladu s točko (c).“; |
| --- | --- |

(ii)

drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Države članice zahtevajo, da izdajatelji ali osebe, odgovorne za pripravo prospekta, ki objavijo prospekt v skladu s točko (a) ali (b), svoje prospekte objavijo tudi v elektronski obliki v skladu s točko (c).“;

| (b) | odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:
  „8.   Da se upošteva tehnični razvoj na finančnih trgih in podajo zahteve iz tega člena, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 24a in pod pogoji iz členov 24b in 24c sprejme ukrepe v zvezi z odstavki 1 do 4 tega člena.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:

„8.   Da se upošteva tehnični razvoj na finančnih trgih in podajo zahteve iz tega člena, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 24a in pod pogoji iz členov 24b in 24c sprejme ukrepe v zvezi z odstavki 1 do 4 tega člena.“;

| 15. | v členu 15 se odstavek 7 nadomesti z naslednjim:
  „7.   Da se upošteva tehnični razvoj na finančnih trgih in podajo zahteve iz tega člena, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 24a in pod pogoji iz členov 24b in 24c sprejme ukrepe v zvezi z razširjanjem oglasov, ki napovedujejo namen javne ponudbe vrednostnih papirjev ali sprejetja v trgovanje na organiziranem trgu, zlasti preden se da prospekt na voljo javnosti ali pred odprtjem vpisa in v zvezi odstavkom 4 tega člena.“; |
| --- | --- |

15.

v členu 15 se odstavek 7 nadomesti z naslednjim:

„7.   Da se upošteva tehnični razvoj na finančnih trgih in podajo zahteve iz tega člena, Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 24a in pod pogoji iz členov 24b in 24c sprejme ukrepe v zvezi z razširjanjem oglasov, ki napovedujejo namen javne ponudbe vrednostnih papirjev ali sprejetja v trgovanje na organiziranem trgu, zlasti preden se da prospekt na voljo javnosti ali pred odprtjem vpisa in v zvezi odstavkom 4 tega člena.“;

| 16. | člen 16 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 16
  Dodatki k prospektu
  1.   Vsak pomemben nov dejavnik, bistvena napaka ali netočnost v zvezi z informacijami, vsebovanimi v prospektu, ki bi lahko vplival na oceno vrednostnih papirjev, in ki se pojavi ali ugotovi v času od odobritve prospekta do dokončnega zaključka javne ponudbe oziroma časa, ko se začne trgovanje na organiziranem trgu, kar od tega nastopi pozneje, je naveden v dodatku k prospektu. Tak dodatek se odobri na isti način v največ sedmih delovnih dneh in se objavi v skladu z najmanj enako ureditvijo, kot je bila uporabljena za objavo izvirnega prospekta. Po potrebi se dopolnijo tudi povzetek in prevodi povzetka, da se upoštevajo nove informacije, vključene v dodatku.
  2.   Kadar se prospekt nanaša na ponudbo vrednostnih papirjev javnosti, imajo vlagatelji, ki so se sporazumeli, da kupijo ali vpišejo vrednostne papirje pred objavo dodatka, pravico, ki jo lahko uresničijo v dveh delovnih dneh po objavi dodatka, umakniti sprejetje, če se je pred dokončnim zaključkom javne ponudbe in izročitvijo vrednostnih papirjev pojavil nov dejavnik, napaka ali netočnost iz odstavka 1. Ta rok lahko podaljša izdajatelj ali ponudnik. Končni datum pravice do umika se navede v dodatku.“; |
| --- | --- |

16.

člen 16 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 16

Dodatki k prospektu

1.   Vsak pomemben nov dejavnik, bistvena napaka ali netočnost v zvezi z informacijami, vsebovanimi v prospektu, ki bi lahko vplival na oceno vrednostnih papirjev, in ki se pojavi ali ugotovi v času od odobritve prospekta do dokončnega zaključka javne ponudbe oziroma časa, ko se začne trgovanje na organiziranem trgu, kar od tega nastopi pozneje, je naveden v dodatku k prospektu. Tak dodatek se odobri na isti način v največ sedmih delovnih dneh in se objavi v skladu z najmanj enako ureditvijo, kot je bila uporabljena za objavo izvirnega prospekta. Po potrebi se dopolnijo tudi povzetek in prevodi povzetka, da se upoštevajo nove informacije, vključene v dodatku.

2.   Kadar se prospekt nanaša na ponudbo vrednostnih papirjev javnosti, imajo vlagatelji, ki so se sporazumeli, da kupijo ali vpišejo vrednostne papirje pred objavo dodatka, pravico, ki jo lahko uresničijo v dveh delovnih dneh po objavi dodatka, umakniti sprejetje, če se je pred dokončnim zaključkom javne ponudbe in izročitvijo vrednostnih papirjev pojavil nov dejavnik, napaka ali netočnost iz odstavka 1. Ta rok lahko podaljša izdajatelj ali ponudnik. Končni datum pravice do umika se navede v dodatku.“;

| 17. | v členu 18 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Pristojni organ matične države članice na zahtevo izdajatelja ali osebe, ki je odgovorna za pripravo prospekta, v treh delovnih dneh po prejetju navedene zahteve, ali kadar se zahteva predloži skupaj z osnutkom prospekta, v enem delovnem dnevu po odobritvi prospekta zagotovi pristojnemu organu države članice gostiteljice potrdilo o odobritvi, ki potrjuje, da je prospekt sestavljen v skladu s to direktivo, in izvod navedenega prospekta. Če je primerno, se temu uradnemu obvestilu priloži prevod povzetka, za katerega je odgovoren izdajatelj ali oseba, odgovorna za pripravo prospekta. Isti postopek se upošteva za vse dodatke k prospektu. Hkrati kot pristojnemu organu države članice gostiteljice se potrdilo o odobritvi zagotovi tudi izdajatelju ali osebi, odgovorni za pripravo prospekta.“; |
| --- | --- |

17.

v členu 18 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Pristojni organ matične države članice na zahtevo izdajatelja ali osebe, ki je odgovorna za pripravo prospekta, v treh delovnih dneh po prejetju navedene zahteve, ali kadar se zahteva predloži skupaj z osnutkom prospekta, v enem delovnem dnevu po odobritvi prospekta zagotovi pristojnemu organu države članice gostiteljice potrdilo o odobritvi, ki potrjuje, da je prospekt sestavljen v skladu s to direktivo, in izvod navedenega prospekta. Če je primerno, se temu uradnemu obvestilu priloži prevod povzetka, za katerega je odgovoren izdajatelj ali oseba, odgovorna za pripravo prospekta. Isti postopek se upošteva za vse dodatke k prospektu. Hkrati kot pristojnemu organu države članice gostiteljice se potrdilo o odobritvi zagotovi tudi izdajatelju ali osebi, odgovorni za pripravo prospekta.“;

| 18. | v členu 19 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:
  „4.   Kadar se prosi za sprejem nelastniških vrednostnih papirjev, katerih nominalna vrednost je najmanj 100 000 EUR v trgovanje na organiziranem trgu v eni ali več državah članicah, se prospekt pripravi v jeziku, ki ga sprejmejo pristojni organi matične države članice in držav članic gostiteljic ali v jeziku, ki je običajen na področju mednarodnih financ, po izbiri izdajatelja, ponudnika oziroma osebe, ki prosi za sprejem v trgovanje. Države članice lahko v svoji nacionalni zakonodaji zahtevajo, da se povzetki pripravljajo v njihovem uradnem jeziku (jezikih).“; |
| --- | --- |

18.

v členu 19 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   Kadar se prosi za sprejem nelastniških vrednostnih papirjev, katerih nominalna vrednost je najmanj 100 000 EUR v trgovanje na organiziranem trgu v eni ali več državah članicah, se prospekt pripravi v jeziku, ki ga sprejmejo pristojni organi matične države članice in držav članic gostiteljic ali v jeziku, ki je običajen na področju mednarodnih financ, po izbiri izdajatelja, ponudnika oziroma osebe, ki prosi za sprejem v trgovanje. Države članice lahko v svoji nacionalni zakonodaji zahtevajo, da se povzetki pripravljajo v njihovem uradnem jeziku (jezikih).“;

| 19. | v členu 20 se prvi pododstavek odstavka 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 24a in pod pogoji iz členov 24b in 24c sprejme ukrepe za vzpostavitev splošnih meril enakovrednosti, ki temeljijo na zahtevah iz členov 5 in 7.“; |
| --- | --- |

19.

v členu 20 se prvi pododstavek odstavka 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 24a in pod pogoji iz členov 24b in 24c sprejme ukrepe za vzpostavitev splošnih meril enakovrednosti, ki temeljijo na zahtevah iz členov 5 in 7.“;

| 20. | v členu 21(4)(d) se besede „njenih izvedbenih ukrepov“ nadomestijo z besedami „delegiranih aktov, na katere se nanaša“; |
| --- | --- |

20.

v členu 21(4)(d) se besede „njenih izvedbenih ukrepov“ nadomestijo z besedami „delegiranih aktov, na katere se nanaša“;

| 21. | vstavijo se naslednji členi:
  „Člen 24a
  Izvajanje pooblastila
  1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 1(4), 2(4), 3(4), petega pododstavka člena 4(1), členov 5(5), 7(1), 8(4), 11(3), 13(7), 14(8), 15(7) ter prvega pododstavka člena 20(3) se dodeli Komisiji za obdobje štirih let od 31. decembra 2010. Komisija najpozneje šest mesecev pred iztekom štiriletnega obdobja pripravi poročilo o prenesenih pooblastilih. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako dolgo obdobje, razen če ga Evropski parlament ali Svet ne prekliče v skladu s členom 24b.
  2.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem hkrati uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
  3.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se Komisiji podeli pod pogoji iz členov 24b in 24c.
  Člen 24b
  Preklic pooblastila
  1.   Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekličeta prenos pooblastila iz členov 1(4), 2(4), 3(4), petega pododstavka člena 4(1), členov 5(5), 7(1), 8(4), 11(3), 13(7), 14(8), 15(7) ali prvega pododstavka člena 20(3).
  2.   Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu prenosa pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve ter pri tem navede prenos pooblastila, ki je lahko predmet preklica.
  3.   Prenos pooblastila, ki je predmet preklica, preneha veljati z odločitvijo o preklicu. Odločitev začne veljati takoj ali na poznejši v njej navedeni datum in ne vpliva na veljavnost delegiranih že veljavnih aktov. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.
  Člen 24c
  Ugovori na delegirane akte
  1.   Evropski parlament ali Svet lahko v treh mesecih od datuma uradnega obvestila ugovarjata na delegirani akt.
  Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje podaljša za tri mesece.
  2.   Če do izteka obdobja iz odstavka 1 niti Evropski parlament niti Svet ne ugovarjata na delegirani akt, se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na dan, ki je v njem naveden.
  Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred potekom navedenega obdobja, če sta oba, Evropski parlament in Svet obvestila Komisijo, da ne nameravata ugovarjati.
  3.   Če Evropski parlament ali Svet v roku iz prvega odstavka vložita ugovor na delegirani akt, ta ne začne veljati. V skladu s členom 296 Pogodbe o delovanju Evropske unije institucija, ki ugovarja, navede razloge za ugovarjanje na delegirani akt.“; |
| --- | --- |

21.

vstavijo se naslednji členi:

„Člen 24a

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 1(4), 2(4), 3(4), petega pododstavka člena 4(1), členov 5(5), 7(1), 8(4), 11(3), 13(7), 14(8), 15(7) ter prvega pododstavka člena 20(3) se dodeli Komisiji za obdobje štirih let od 31. decembra 2010. Komisija najpozneje šest mesecev pred iztekom štiriletnega obdobja pripravi poročilo o prenesenih pooblastilih. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako dolgo obdobje, razen če ga Evropski parlament ali Svet ne prekliče v skladu s členom 24b.

2.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem hkrati uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

3.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se Komisiji podeli pod pogoji iz členov 24b in 24c.

Člen 24b

Preklic pooblastila

1.   Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekličeta prenos pooblastila iz členov 1(4), 2(4), 3(4), petega pododstavka člena 4(1), členov 5(5), 7(1), 8(4), 11(3), 13(7), 14(8), 15(7) ali prvega pododstavka člena 20(3).

2.   Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu prenosa pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve ter pri tem navede prenos pooblastila, ki je lahko predmet preklica.

3.   Prenos pooblastila, ki je predmet preklica, preneha veljati z odločitvijo o preklicu. Odločitev začne veljati takoj ali na poznejši v njej navedeni datum in ne vpliva na veljavnost delegiranih že veljavnih aktov. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 24c

Ugovori na delegirane akte

1.   Evropski parlament ali Svet lahko v treh mesecih od datuma uradnega obvestila ugovarjata na delegirani akt.

Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje podaljša za tri mesece.

2.   Če do izteka obdobja iz odstavka 1 niti Evropski parlament niti Svet ne ugovarjata na delegirani akt, se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na dan, ki je v njem naveden.

Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred potekom navedenega obdobja, če sta oba, Evropski parlament in Svet obvestila Komisijo, da ne nameravata ugovarjati.

3.   Če Evropski parlament ali Svet v roku iz prvega odstavka vložita ugovor na delegirani akt, ta ne začne veljati. V skladu s členom 296 Pogodbe o delovanju Evropske unije institucija, ki ugovarja, navede razloge za ugovarjanje na delegirani akt.“;

| 22. | v oddelkih I(C), III in IV Priloge I, oddelku II Priloge II, oddelkih II in III Priloge III in tretji alineji Priloge IV se besedi „ključne informacije“ nadomestita z besedama „bistvene informacije“ v ustreznem sklonu in številu. |
| --- | --- |

22.

v oddelkih I(C), III in IV Priloge I, oddelku II Priloge II, oddelkih II in III Priloge III in tretji alineji Priloge IV se besedi „ključne informacije“ nadomestita z besedama „bistvene informacije“ v ustreznem sklonu in številu.

Člen 2

Spremembe Direktive 2004/109/ES

Direktiva 2004/109/ES se spremeni:

| 1. | v členu 2(1)(i) se točka (i) nadomesti z naslednjim:






  „(i) | v primeru izdajatelja dolžniških vrednostnih papirjev, katerih nominalna vrednost na enoto je manjša od 1 000 EUR, ali izdajatelja delnic:






  — | če je izdajatelj ustanovljen v Uniji, državo članico, v kateri ima svoj sedež, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

v členu 2(1)(i) se točka (i) nadomesti z naslednjim:

„(i)

v primeru izdajatelja dolžniških vrednostnih papirjev, katerih nominalna vrednost na enoto je manjša od 1 000 EUR, ali izdajatelja delnic:

—

če je izdajatelj ustanovljen v Uniji, državo članico, v kateri ima svoj sedež,

| — | če je izdajatelj ustanovljen v tretji državi, državo članico iz točke (iii) člena 2(1)(m) Direktive 2003/71/ES. |
| --- | --- |

—

če je izdajatelj ustanovljen v tretji državi, državo članico iz točke (iii) člena 2(1)(m) Direktive 2003/71/ES.

Opredelitev pojma „matična“ država članica se uporablja za dolžniške vrednostne papirje v valuti, ki ni euro, pod pogojem, da je vrednost take nominalne vrednosti na enoto na dan izdaje manjša od 1 000 EUR, razen če je skoraj enakovredna 1 000 EUR;‘;

| 2. | člen 8 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | izdajatelje izključno dolžniških vrednostnih papirjev, ki so bili sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu in katerih nominalna vrednost na enoto znaša vsaj 100 000 EUR, ali za dolžniške vrednostne papirje, denominirane v valuti, ki ni euro, in katerih nominalna vrednost na enoto na dan izdaje je enakovredna vsaj 100 000 EUR.“; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

člen 8 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

izdajatelje izključno dolžniških vrednostnih papirjev, ki so bili sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu in katerih nominalna vrednost na enoto znaša vsaj 100 000 EUR, ali za dolžniške vrednostne papirje, denominirane v valuti, ki ni euro, in katerih nominalna vrednost na enoto na dan izdaje je enakovredna vsaj 100 000 EUR.“;

| (b) | doda se naslednji odstavek:
  „4.   Z odstopanjem od odstavka 1(b) členi 4, 5 in 6 ne veljajo za izdajatelje izključno dolžniških vrednostnih papirjev, katerih nominalna vrednost na enoto znaša vsaj 50 000 EUR, ali za dolžniške vrednostne papirje, denominirane v valuti, ki ni euro, katerih nominalna vrednost na enoto na dan izdaje je enakovredna vsaj 50 000 EUR, ki so že bili sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu v Uniji pred 31. decembrom 2010, do preteka obdobja veljavnosti dolžniških vrednostnih papirjev.“; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„4.   Z odstopanjem od odstavka 1(b) členi 4, 5 in 6 ne veljajo za izdajatelje izključno dolžniških vrednostnih papirjev, katerih nominalna vrednost na enoto znaša vsaj 50 000 EUR, ali za dolžniške vrednostne papirje, denominirane v valuti, ki ni euro, katerih nominalna vrednost na enoto na dan izdaje je enakovredna vsaj 50 000 EUR, ki so že bili sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu v Uniji pred 31. decembrom 2010, do preteka obdobja veljavnosti dolžniških vrednostnih papirjev.“;

| 3. | v členu 18 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   Kadar so na sejo povabljeni samo imetniki dolžniških vrednostnih papirjev, katerih nominalna vrednost na enoto znaša vsaj 100 000 EUR, ali če so dolžniški vrednostni papirji denominirani v valuti, ki ni euro, in katerih nominalna vrednost na enoto na dan izdaje je enakovredna vsaj 100 000 EUR, lahko izdajatelj izbere za kraj seje katero koli državo članico, pod pogojem, da so v izbrani državi članici imetnikom na razpolago vsa potrebna sredstva in informacije za uveljavljanje njihovih pravic.
  Možnost iz prvega pododstavka velja tudi za imetnike dolžniških vrednostnih papirjev, katerih nominalna vrednost na enoto znaša vsaj 50 000 EUR, ali če so dolžniški vrednostni papirji denominirani v valuti, ki ni euro, in je njihova nominalna vrednost na enoto na dan izdaje enakovredna vsaj 50 000 EUR, ki so že bili sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu v Uniji pred 31. decembrom 2010, do preteka obdobja veljavnosti dolžniških vrednostnih papirjev, pod pogojem, da so v državi članici, ki jo je izbral izdajatelj, imetnikom na razpolago vsa potrebna sredstva in informacije za uveljavljanje njihovih pravic.“; |
| --- | --- |

3.

v členu 18 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Kadar so na sejo povabljeni samo imetniki dolžniških vrednostnih papirjev, katerih nominalna vrednost na enoto znaša vsaj 100 000 EUR, ali če so dolžniški vrednostni papirji denominirani v valuti, ki ni euro, in katerih nominalna vrednost na enoto na dan izdaje je enakovredna vsaj 100 000 EUR, lahko izdajatelj izbere za kraj seje katero koli državo članico, pod pogojem, da so v izbrani državi članici imetnikom na razpolago vsa potrebna sredstva in informacije za uveljavljanje njihovih pravic.

Možnost iz prvega pododstavka velja tudi za imetnike dolžniških vrednostnih papirjev, katerih nominalna vrednost na enoto znaša vsaj 50 000 EUR, ali če so dolžniški vrednostni papirji denominirani v valuti, ki ni euro, in je njihova nominalna vrednost na enoto na dan izdaje enakovredna vsaj 50 000 EUR, ki so že bili sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu v Uniji pred 31. decembrom 2010, do preteka obdobja veljavnosti dolžniških vrednostnih papirjev, pod pogojem, da so v državi članici, ki jo je izbral izdajatelj, imetnikom na razpolago vsa potrebna sredstva in informacije za uveljavljanje njihovih pravic.“;

| 4. | v členu 20 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:
  „6.   Z odstopanjem od odstavkov 1 do 4 se, kadar so vrednostni papirji, katerih nominalna vrednost na enoto znaša vsaj 100 000 EUR, ali dolžniški vrednostni papirji, ki so denominirani v valuti, ki ni euro, in je njihova vrednost na dan izdaje enakovredna vsaj 100 000 EUR, sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu v eni ali več državah članicah, predpisane informacije razkrijejo javnosti bodisi v jeziku, sprejemljivem za pristojne organe matične države članice ali države članice gostiteljice, bodisi v jeziku, ki se običajno uporablja na področju mednarodnih financ, po izbiri izdajatelja ali osebe, ki je zaprosila za ta sprejem brez soglasja izdajatelja.
  Odstopanje iz prvega pododstavka velja tudi za dolžniške vrednostne papirje, katerih nominalna vrednost na enoto znaša vsaj 50 000 EUR, ali dolžniške vrednostne papirje, ki so denominirani v valuti, ki ni euro, in katerih nominalna vrednost na enoto je na dan izdaje enakovredna vsaj 50 000 EUR, ki so že sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu v eni ali več državah članicah pred 31. decembrom 2010, do preteka veljavnosti dolžniških vrednostnih papirjev.“. |
| --- | --- |

4.

v členu 20 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:

„6.   Z odstopanjem od odstavkov 1 do 4 se, kadar so vrednostni papirji, katerih nominalna vrednost na enoto znaša vsaj 100 000 EUR, ali dolžniški vrednostni papirji, ki so denominirani v valuti, ki ni euro, in je njihova vrednost na dan izdaje enakovredna vsaj 100 000 EUR, sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu v eni ali več državah članicah, predpisane informacije razkrijejo javnosti bodisi v jeziku, sprejemljivem za pristojne organe matične države članice ali države članice gostiteljice, bodisi v jeziku, ki se običajno uporablja na področju mednarodnih financ, po izbiri izdajatelja ali osebe, ki je zaprosila za ta sprejem brez soglasja izdajatelja.

Odstopanje iz prvega pododstavka velja tudi za dolžniške vrednostne papirje, katerih nominalna vrednost na enoto znaša vsaj 50 000 EUR, ali dolžniške vrednostne papirje, ki so denominirani v valuti, ki ni euro, in katerih nominalna vrednost na enoto je na dan izdaje enakovredna vsaj 50 000 EUR, ki so že sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu v eni ali več državah članicah pred 31. decembrom 2010, do preteka veljavnosti dolžniških vrednostnih papirjev.“.

Člen 3

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 1. julija 2012. Komisiji takoj sporočijo besedila navedenih predpisov in korelacijsko tabelo s primerjavo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Države članice se v sprejetih ukrepih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedila temeljnih ukrepov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 4

Pregled

Komisija do 1. januarja 2016 oceni uporabo Direktive 2003/71/ES, kakor je bila spremenjena s to direktivo, zlasti glede uporabe in učinkov pravil, tudi odgovornosti, v zvezi z povzetkom s ključnimi informacijami, vplivom izvzetja iz točke (e) člena 4(1) na varstvo zaposlenih ter sorazmerno obveznostjo razkritja iz točk (e) in (g) člena 7(2) ter elektronsko objavo prospekta v skladu s členom 14 in pregleda tudi točko (ii) točke (m) člena 2(1) v zvezi z omejitvijo o določitvi matične države članice za izdajo nelastniških vrednostnih papirjev z nominalno vrednostjo manj kot 1 000 EUR, da preuči, ali se ta določba ohrani ali odpravi. Komisija prav tako oceni potrebo po pregledu opredelitve pojmov „javna ponudba“ ter potrebo po opredelitvi pojmov „primarni trg“ in „sekundarni trg“ ter v zvezi s tem natančno pojasni povezavo med Direktivo 2003/71/ES ter direktivama 2003/6/ES in 2004/109/ES. Po opravljeni oceni Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo skupaj s predlogi za spremembo Direktive 2003/71/ES, kjer je to ustrezno.

Člen 5

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 6

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 24. novembra 2010

Za Evropski parlament

Predsednik

J. BUZEK

Za Svet

Predsednik

O. CHASTEL

---

(1)  Mnenje z dne 18. februarja 2010 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  UL C 19, 26.1.2010, str. 1.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 11. oktobra 2010.

3

(4)  UL L 345, 31.12.2003, str. 64.

4

(5)  UL L 145, 30.4.2004, str. 1.

5

(6)  UL L 390, 31.12.2004, str. 38.

6

(7)  UL L 96, 12.4.2003, str. 16.

7

(8)  UL L 145, 30.4.2004, str. 1.“;

8

(9)  UL L 96, 12.4.2003, str. 16.

9

(10)  UL L 390, 31.12.2004, str. 38.“;

10

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 11.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 327/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 327/13

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1169/2010

z dne 10. decembra 2010

o skupni varnostni metodi ocenjevanja skladnosti z zahtevami za pridobitev železniškega varnostnega pooblastila

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varnosti na železnicah Skupnosti ter o spremembi Direktive Sveta 95/18/ES o izdaji licence prevoznikom v železniškem prometu in Direktive 2001/14/ES o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in podeljevanju varnostnega spričevala (Direktiva o varnosti na železnici) (1), in zlasti njenega člena 6(1),

ob upoštevanju Priporočila ERA/REC/SAF/09-2009 Evropske agencije za železniški promet, ki jih je Komisija prejela 18. septembra 2009, o skupni varnostni metodi (SVM) za oceno skladnosti,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Namen vzpostavitve skupne varnostne metode (SVM) je zagotoviti okvir za nacionalne varnostne organe, da bodo lahko uskladili merila za odločanje po vsej Uniji v skladu s členom 17(4) Direktive 2004/49/EC. Nacionalnim varnostnim organom naj omogoči enotno ocenjevanje skladnosti z vsemi zahtevami. |
| --- | --- |

(1)

Namen vzpostavitve skupne varnostne metode (SVM) je zagotoviti okvir za nacionalne varnostne organe, da bodo lahko uskladili merila za odločanje po vsej Uniji v skladu s členom 17(4) Direktive 2004/49/EC. Nacionalnim varnostnim organom naj omogoči enotno ocenjevanje skladnosti z vsemi zahtevami.

| (2) | SVM mora vsebovati vse usklajene zahteve in metode ocenjevanja, da lahko nacionalni varnostni organi upravljavcu infrastrukture izdajo varnostno pooblastilo, ki pokriva ustreznost sistema varnega upravljanja na splošno in vsa posebna pooblastila za posamezno omrežje. Poleg tega je verjetno, da bo upravljavec infrastrukture na podlagi svojega sistema varnega upravljanja zaprosil za posebni del pooblastila za omrežje v istem času kot za splošno pooblastilo. |
| --- | --- |

(2)

SVM mora vsebovati vse usklajene zahteve in metode ocenjevanja, da lahko nacionalni varnostni organi upravljavcu infrastrukture izdajo varnostno pooblastilo, ki pokriva ustreznost sistema varnega upravljanja na splošno in vsa posebna pooblastila za posamezno omrežje. Poleg tega je verjetno, da bo upravljavec infrastrukture na podlagi svojega sistema varnega upravljanja zaprosil za posebni del pooblastila za omrežje v istem času kot za splošno pooblastilo.

| (3) | Nacionalni varnostni organi ocenijo sposobnost upravljavca infrastrukture za upoštevanje vseh zahtev, potrebnih za delovanje na splošnem in določenem omrežju, za katerega želi dobiti pooblastilo, na podlagi ocene njegovega sistema varnega upravljanja na globalni ravni. |
| --- | --- |

(3)

Nacionalni varnostni organi ocenijo sposobnost upravljavca infrastrukture za upoštevanje vseh zahtev, potrebnih za delovanje na splošnem in določenem omrežju, za katerega želi dobiti pooblastilo, na podlagi ocene njegovega sistema varnega upravljanja na globalni ravni.

| (4) | Vsak nacionalni varnostni organ mora zagotoviti ukrepe za preverjanje, ali se pri delovanju po dodelitvi pooblastila dosegajo rezultati, navedeni v vlogi za varnostno pooblastilo, in ali se stalno upoštevajo vse potrebne zahteve v skladu s členom 16(2)(f) in členom 17(2) Direktive 2004/49/EC. V ta namen je treba razviti režim nadzora po dodelitvi pooblastila, ki temelji na ključnih temeljnih načelih, da se zagotovi usklajen pristop nacionalnih varnostnih organov v vsaki državi članici. |
| --- | --- |

(4)

Vsak nacionalni varnostni organ mora zagotoviti ukrepe za preverjanje, ali se pri delovanju po dodelitvi pooblastila dosegajo rezultati, navedeni v vlogi za varnostno pooblastilo, in ali se stalno upoštevajo vse potrebne zahteve v skladu s členom 16(2)(f) in členom 17(2) Direktive 2004/49/EC. V ta namen je treba razviti režim nadzora po dodelitvi pooblastila, ki temelji na ključnih temeljnih načelih, da se zagotovi usklajen pristop nacionalnih varnostnih organov v vsaki državi članici.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora iz člena 27(1) Direktive 2004/49/EC – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora iz člena 27(1) Direktive 2004/49/EC –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet

Ta uredba vzpostavlja skupno varnostno metodo (SVM) ocenjevanja skladnosti z zahtevami za pridobitev železniškega varnostnega pooblastila iz člena 6(3)(b) Direktive 2004/49/EC.

SVM zajema:

| (a) | postopek in merila ocenjevanja vlog upravljavcev infrastrukture za varnostna pooblastila iz člena 11(1)(a) in (b) Direktive 2004/49/EC, kot je določeno v Prilogah I in II k tej uredbi, |
| --- | --- |

(a)

postopek in merila ocenjevanja vlog upravljavcev infrastrukture za varnostna pooblastila iz člena 11(1)(a) in (b) Direktive 2004/49/EC, kot je določeno v Prilogah I in II k tej uredbi,

| (b) | načela za nadziranje skladnosti z zahtevami Direktive 2004/49/EC po tem, ko nacionalni varnostni organ odobri pooblastilo, kot je določeno v Prilogi III k tej uredbi. |
| --- | --- |

(b)

načela za nadziranje skladnosti z zahtevami Direktive 2004/49/EC po tem, ko nacionalni varnostni organ odobri pooblastilo, kot je določeno v Prilogi III k tej uredbi.

Člen 2

Opredelitve

Za namene te uredbe se uporablja naslednja opredelitev:

„nadzor“ so dogovori, ki jih določi nacionalni varnostni organ za nadzor varnega delovanja potem, ko je dodelil varnostno pooblastilo.

Člen 3

Postopki ocenjevanja vlog

1.   Nacionalni varnostni organi pri pregledu vlog za varnostna pooblastila, predloženih po začetku veljavnosti te uredbe, za ocenjevanje njihove skladnosti z zahtevami Direktive 2004/49/EC uporabljajo postopek iz Priloge I k tej uredbi. Nacionalni varnostni organi uporabijo tudi merila ocenjevanja, določena v Prilogi II k tej uredbi.

2.   Med ocenjevanjem lahko nacionalni varnostni organi sprejemajo zaveze vlagateljev, da bodo obvladovali tveganja z uporabo pogodb s tretjimi osebami. V pogodbah se določi tudi izmenjava informacij, potrebnih za zagotavljanje varnega delovanja vozil, posebej še na področjih, povezanih z upravljanjem vzdrževanja.

3.   Izdelki ali storitve, ki jih nudijo pogodbeniki ali dobavitelji upravljavcem infrastrukture, se štejejo kot skladni z varnostnimi zahtevami, če so pogodbeniki, dobavitelji ali izdelki potrjeni v skladu z ustreznimi shemami potrjevanja, določenimi v skladu z zakonodajo Unije, za nudenje takšnih izdelkov in storitev.

Člen 4

Nadzor

Nacionalni varnostni organi po dodelitvi pooblastila nadzirajo stalno uporabo sistema varnega upravljanja pri upravljavcih infrastrukture in uporabljajo načela za nadzor, določena v Prilogi III.

Člen 5

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati na dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. decembra 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 164, 30.4.2004, str. 44.

1

---

PRILOGA I

Postopek ocenjevanja skladnosti z zahtevami za pridobitev varnostnih pooblastil, ki se izdajo v skladu s členom 11(1)(a) in (b) Direktive 2004/49/EC

1.   Postopki, ki jih določi nacionalni varnostni organ za sprejemanje in ocenjevanje vlog ter za dodeljevanje varnostnih pooblastil, temelji na naslednjih okvirnih načelih.

(a)   Vzpostavitev in pregledovanje postopka ocenjevanja

Nacionalni varnostni organi razvijejo strukturirane in pregledne postopke, ki jih izvajajo osebe z ustreznimi sposobnostmi. Natančno pregledajo vloge glede na merila ocenjevanja za sisteme varnega upravljanja, določena v Prilogi II. Zabeležijo in navedejo razloge za vse odločitve. Celotni postopek ocenjevanja nacionalnega varnostnega organa se redno interno pregleduje in nenehno izboljšuje, da se zagotovi njegova trajna učinkovitost in uspešnost.

(b)   Kakovost postopka ocenjevanja

Nacionalni varnostni organi spremljajo kakovost lastnega delovanja na ključnih stopnjah obdelave vlog za varnostna pooblastila.

(c)   Področje uporabe ocene

Ocena se izvaja na ravni sistema upravljanja in temelji na postopku. Če natančni pregled razkrije pomanjkljivosti, lahko nacionalni varnostni organ uveljavi pooblastilo in, odvisno od narave in obsega neskladnosti, navede točke, ki jih je treba izboljšati. V skrajnem primeru lahko nacionalni varnostni organ s svojimi pooblastili zavrne vlogo.

Ocena:

| — | ustreza tveganjem, lastnosti in obsegu delovanja vlagatelja; |
| --- | --- |

—

ustreza tveganjem, lastnosti in obsegu delovanja vlagatelja;

| — | temelji na presoji splošne sposobnosti upravljavca infrastrukture za varno delovanje, kot je opisano v njegovem sistemu upravljanja varnosti. |
| --- | --- |

—

temelji na presoji splošne sposobnosti upravljavca infrastrukture za varno delovanje, kot je opisano v njegovem sistemu upravljanja varnosti.

(d)   Časovni okvir ocene

Nacionalni varnostni organi končajo oceno v času, kot ga zahteva člen 12 Direktive 2004/49/EC, pri čemer morajo zagotoviti, da so dokazi, ki jih je predložil vlagatelj, dovolj dobro preučeni. Nacionalni varnostni organ obvesti upravljavce infrastrukture o večjih težavah med fazo ocenjevanja takoj, ko je mogoče.

(e)   Sprejemanje odločitev med ocenjevanjem

Odločitev o sprejemu ali zavrnitvi vloge za varnostno pooblastilo temelji na dokazih, ki jih predloži vlagatelj, in na ugotovitvi, ali je izkazana skladnost z ustreznimi zahtevami.

2.   Nacionalni varnostni organ oceni, ali priloženi povzetek priročnika za sistem upravljanja varnosti omogoča začetno presojo kakovosti in ustreznosti sistema varnega upravljanja, in se odloči, na katerih področjih so potrebne dodatne informacije. Nacionalni varnostni organ lahko v okviru te zahteve za več informacij zahteva tako podrobne informacije, kakor se mu zdijo smiselno potrebne za pomoč pri oceni vloge.

3.   Pri dodelitvi varnostnega pooblastila se skladnost vlagateljevega sistema varnega upravljanja z merili ocenjevanja dokumentira v povezavi z vsakim merilom ocenjevanja.

4.   Pri ugotavljanju vprašljive točke ali morebitne neskladnosti je nacionalni varnostni organ natančen in vlagatelju razloži raven podrobnosti odgovora, ki jo pričakuje. V ta namen mora:

| (a) | natančno navede ustrezna merila in poskrbi, da vlagatelj jasno razume ugotovljena področja neskladnosti; |
| --- | --- |

(a)

natančno navede ustrezna merila in poskrbi, da vlagatelj jasno razume ugotovljena področja neskladnosti;

| (b) | določi ustrezni del povezanih uredb, pravil in standardov; |
| --- | --- |

(b)

določi ustrezni del povezanih uredb, pravil in standardov;

| (c) | navede, zakaj merilo ocenjevanja ni izpolnjeno; |
| --- | --- |

(c)

navede, zakaj merilo ocenjevanja ni izpolnjeno;

| (d) | se dogovori o dodatnih obveznostih, informacijah in morebitnih dopolnilnih dokazilih, ki jih je treba predložiti, kakor zahteva raven podrobnosti merila, določi dejanje, ki ga mora opraviti vlagatelj za odpravo pomanjkljivosti, ter časovni okvir za izpolnitev skladnosti; |
| --- | --- |

(d)

se dogovori o dodatnih obveznostih, informacijah in morebitnih dopolnilnih dokazilih, ki jih je treba predložiti, kakor zahteva raven podrobnosti merila, določi dejanje, ki ga mora opraviti vlagatelj za odpravo pomanjkljivosti, ter časovni okvir za izpolnitev skladnosti;

| (e) | navede področja, ki se lahko dodatno pregledujejo z nadzorom po dodelitvi spričevala. |
| --- | --- |

(e)

navede področja, ki se lahko dodatno pregledujejo z nadzorom po dodelitvi spričevala.

---

PRILOGA II

Merila ocenjevanja skladnosti z zahtevami za pridobitev varnostnih pooblastil, ki se izdajo v skladu s členom 11(1)(a) in (b) Direktive 2004/49/EC

A.   UKREPI ZA NADZOR VSEH TVEGANJ, POVEZANIH Z DEJAVNOSTJO UPRAVLJAVCA INFRASTRUKTURE (1)

| A.1 | Obstajajo postopki za ugotavljanje tveganj, povezanih z delovanjem železnice, vključno s tistimi, ki izhajajo neposredno iz delovnih aktivnosti, sestave dela ali delovne obremenitve ter dejavnosti drugih organizacij/oseb. |
| --- | --- |

A.1

Obstajajo postopki za ugotavljanje tveganj, povezanih z delovanjem železnice, vključno s tistimi, ki izhajajo neposredno iz delovnih aktivnosti, sestave dela ali delovne obremenitve ter dejavnosti drugih organizacij/oseb.

| A.2 | Obstajajo postopki za razvoj in postavljanje ukrepov za nadzor tveganja. |
| --- | --- |

A.2

Obstajajo postopki za razvoj in postavljanje ukrepov za nadzor tveganja.

| A.3 | Ostajajo postopki za spremljanje učinkovitosti ukrepov za nadzor tveganja in izvajanje potrebnih sprememb. |
| --- | --- |

A.3

Ostajajo postopki za spremljanje učinkovitosti ukrepov za nadzor tveganja in izvajanje potrebnih sprememb.

| A.4 | Obstajajo postopki za prepoznavanje potrebe po sodelovanju z drugimi subjekti (kot so železniška podjetja, proizvajalec, vzdrževalec, subjekt, zadolžen za vzdrževanje, imetnik železniškega vozila, izvajalec storitev in naročnik), če je ustrezno, pri vprašanjih, v katerih so uporabljali iste vmesnike, ki lahko vplivajo na uvajanje ustreznih ukrepov za nadzor tveganja v skladu s členom 4(3) Direktive 2004/49/ES. |
| --- | --- |

A.4

Obstajajo postopki za prepoznavanje potrebe po sodelovanju z drugimi subjekti (kot so železniška podjetja, proizvajalec, vzdrževalec, subjekt, zadolžen za vzdrževanje, imetnik železniškega vozila, izvajalec storitev in naročnik), če je ustrezno, pri vprašanjih, v katerih so uporabljali iste vmesnike, ki lahko vplivajo na uvajanje ustreznih ukrepov za nadzor tveganja v skladu s členom 4(3) Direktive 2004/49/ES.

| A.5 | Obstajajo postopki za dogovorjeno dokumentacijo in komunikacijo z ustreznimi subjekti, vključno z opredelitvijo vlog in odgovornosti vsake udeležene organizacije in določili za izmenjavo informacij. |
| --- | --- |

A.5

Obstajajo postopki za dogovorjeno dokumentacijo in komunikacijo z ustreznimi subjekti, vključno z opredelitvijo vlog in odgovornosti vsake udeležene organizacije in določili za izmenjavo informacij.

| A.6 | Ostajajo postopki za spremljanje učinkovitosti teh dogovorov in za izvajanje potrebnih sprememb. |
| --- | --- |

A.6

Ostajajo postopki za spremljanje učinkovitosti teh dogovorov in za izvajanje potrebnih sprememb.

B.   NADZOR TVEGANJA, POVEZANEGA Z VZDRŽEVANJEM IN DOBAVO MATERIALA (2)

| B.1 | Obstajajo postopki za izpeljevanje zahtev/standardov/postopkov vzdrževanja iz varnostnih podatkov. |
| --- | --- |

B.1

Obstajajo postopki za izpeljevanje zahtev/standardov/postopkov vzdrževanja iz varnostnih podatkov.

| B.2 | Obstajajo postopki za prilagoditev intervalov vzdrževanja glede na vrsto in obseg opravljene storitve. |
| --- | --- |

B.2

Obstajajo postopki za prilagoditev intervalov vzdrževanja glede na vrsto in obseg opravljene storitve.

| B.3 | Obstajajo postopki za zagotovitev, da je odgovornost vzdrževanja jasno opredeljena, da se določijo sposobnosti, potrebne za položaje vzdrževanja in za dodeljevanje ustreznih ravni odgovornosti. |
| --- | --- |

B.3

Obstajajo postopki za zagotovitev, da je odgovornost vzdrževanja jasno opredeljena, da se določijo sposobnosti, potrebne za položaje vzdrževanja in za dodeljevanje ustreznih ravni odgovornosti.

| B.4 | Obstajajo postopki za zbiranje informacij o napakah in okvarah, ki se pojavljajo pri rednem delovanju, in za poročanje o njih odgovornim za vzdrževanje. |
| --- | --- |

B.4

Obstajajo postopki za zbiranje informacij o napakah in okvarah, ki se pojavljajo pri rednem delovanju, in za poročanje o njih odgovornim za vzdrževanje.

| B.5 | Obstajajo postopki za ugotavljanje in sporočanje tveganj, ki se pojavljajo zaradi okvar in neskladnosti konstrukcije ali motenj v celotnem življenjskem ciklu, interesnim skupinam. |
| --- | --- |

B.5

Obstajajo postopki za ugotavljanje in sporočanje tveganj, ki se pojavljajo zaradi okvar in neskladnosti konstrukcije ali motenj v celotnem življenjskem ciklu, interesnim skupinam.

| B.6 | Obstajajo postopki za preverjanje in nadziranje uspešnosti ter rezultatov vzdrževanja, da se zagotovi njihova skladnost s korporativnimi standardi. |
| --- | --- |

B.6

Obstajajo postopki za preverjanje in nadziranje uspešnosti ter rezultatov vzdrževanja, da se zagotovi njihova skladnost s korporativnimi standardi.

C.   NADZOR TVEGANJA, POVEZANEGA Z UPORABO POGODBENIKOV, IN NADZOR DOBAVITELJEV (3)

| C.1 | Obstajajo postopki za preverjanje usposobljenosti pogodbenikov (vključno s podpogodbeniki) in dobaviteljev. |
| --- | --- |

C.1

Obstajajo postopki za preverjanje usposobljenosti pogodbenikov (vključno s podpogodbeniki) in dobaviteljev.

| C.2 | Obstajajo postopki za preverjanje in nadzor varnostne uspešnosti in rezultatov vseh pogodbenih storitev in izdelkov, ki jih nudita pogodbenik ali dobavitelj, da se zagotovi skladnost z zahtevami, določenimi v pogodbi. |
| --- | --- |

C.2

Obstajajo postopki za preverjanje in nadzor varnostne uspešnosti in rezultatov vseh pogodbenih storitev in izdelkov, ki jih nudita pogodbenik ali dobavitelj, da se zagotovi skladnost z zahtevami, določenimi v pogodbi.

| C.3 | Odgovornosti in naloge, povezane z vprašanji varnosti na železnici, so jasno opredeljene, znane in razporejene med pogodbene partnerje in vse druge interesne skupine. |
| --- | --- |

C.3

Odgovornosti in naloge, povezane z vprašanji varnosti na železnici, so jasno opredeljene, znane in razporejene med pogodbene partnerje in vse druge interesne skupine.

| C.4 | Obstajajo postopki za zagotavljanje sledljivosti dokumentov in pogodb, povezanih z varnostjo. |
| --- | --- |

C.4

Obstajajo postopki za zagotavljanje sledljivosti dokumentov in pogodb, povezanih z varnostjo.

| C.5 | Obstajajo postopki, ki zagotavljajo, da pogodbeniki ali dobavitelji izvajajo varnostne naloge, vključno z izmenjavo informacij, povezanih z varnostjo, v skladu z ustreznimi zahtevami, določenimi v pogodbi. |
| --- | --- |

C.5

Obstajajo postopki, ki zagotavljajo, da pogodbeniki ali dobavitelji izvajajo varnostne naloge, vključno z izmenjavo informacij, povezanih z varnostjo, v skladu z ustreznimi zahtevami, določenimi v pogodbi.

D.   TVEGANJA, KI NASTANEJO ZARADI DEJAVNOSTI DRUGIH STRANK ZUNAJ ŽELEZNIŠKEGA SISTEMA (4)

| D.1 | Obstajajo postopki za prepoznavanje morebitnih tveganj, ki nastanejo zaradi strank zunaj železniškega sistema, če je ustrezno in smiselno. |
| --- | --- |

D.1

Obstajajo postopki za prepoznavanje morebitnih tveganj, ki nastanejo zaradi strank zunaj železniškega sistema, če je ustrezno in smiselno.

| D.2 | Obstajajo postopki za določanje nadzornih ukrepov za zmanjševanje tveganj pod točko D1, v zvezi z odgovornostmi vlagatelja. |
| --- | --- |

D.2

Obstajajo postopki za določanje nadzornih ukrepov za zmanjševanje tveganj pod točko D1, v zvezi z odgovornostmi vlagatelja.

| D.3 | Obstajajo postopki za spremljanje učinkovitosti ukrepov, opredeljenih pod točko D2, in izvajanje sprememb, če je ustrezno. |
| --- | --- |

D.3

Obstajajo postopki za spremljanje učinkovitosti ukrepov, opredeljenih pod točko D2, in izvajanje sprememb, če je ustrezno.

E.   DOKUMENTIRANJE SISTEMA VARNEGA UPRAVLJANJA

| E.1 | Obstaja opis dejavnosti, v katerem so jasno opredeljeni vrsta, obseg in tveganje delovanja. |
| --- | --- |

E.1

Obstaja opis dejavnosti, v katerem so jasno opredeljeni vrsta, obseg in tveganje delovanja.

| E.2 | Obstaja opis strukture sistema varnega upravljanja, vključno z razdelitvijo vlog in odgovornosti. |
| --- | --- |

E.2

Obstaja opis strukture sistema varnega upravljanja, vključno z razdelitvijo vlog in odgovornosti.

| E.3 | Obstaja opis postopkov sistema varnega upravljanja, zahtevanih v členu 9 in Prilogi III k Direktivi 2004/49/ES, ki so skladni z vrsto in obsegom storitev, ki se izvajajo. |
| --- | --- |

E.3

Obstaja opis postopkov sistema varnega upravljanja, zahtevanih v členu 9 in Prilogi III k Direktivi 2004/49/ES, ki so skladni z vrsto in obsegom storitev, ki se izvajajo.

| E.4 | Našteti in na kratko opisani so za varnost kritični postopki in naloge, povezane z vrsto dejavnosti/storitve. |
| --- | --- |

E.4

Našteti in na kratko opisani so za varnost kritični postopki in naloge, povezane z vrsto dejavnosti/storitve.

F.   DELITEV ODGOVORNOSTI (5)

| F.1 | Obstaja opis načina zagotavljanja koordinacije dejavnosti sistema varnega upravljanja v organizaciji, ki temelji na dokazanem znanju in glavni odgovornosti na ravni upravljanja. |
| --- | --- |

F.1

Obstaja opis načina zagotavljanja koordinacije dejavnosti sistema varnega upravljanja v organizaciji, ki temelji na dokazanem znanju in glavni odgovornosti na ravni upravljanja.

| F.2 | Obstajajo postopki, ki zagotavljajo, da ima osebje z dodeljenimi odgovornostmi v organizaciji avtoriteto, sposobnost in ustrezna sredstva za izpolnjevanje svojih dolžnosti. |
| --- | --- |

F.2

Obstajajo postopki, ki zagotavljajo, da ima osebje z dodeljenimi odgovornostmi v organizaciji avtoriteto, sposobnost in ustrezna sredstva za izpolnjevanje svojih dolžnosti.

| F.3 | Varnostna področja odgovornosti in razdelitev odgovornosti določenim funkcijam, ki so povezane z njimi, ter njihovi vmesniki so jasno opredeljeni. |
| --- | --- |

F.3

Varnostna področja odgovornosti in razdelitev odgovornosti določenim funkcijam, ki so povezane z njimi, ter njihovi vmesniki so jasno opredeljeni.

| F.4 | Obstaja postopek za zagotavljanje, da so varnostne naloge jasno opredeljene in dodeljene osebju z ustrezno usposobljenostjo. |
| --- | --- |

F.4

Obstaja postopek za zagotavljanje, da so varnostne naloge jasno opredeljene in dodeljene osebju z ustrezno usposobljenostjo.

G.   ZAGOTAVLJANJE NADZORA, KI GA IZVAJA VODSTVO NA RAZLIČNIH RAVNEH (6)

| G.1 | Obstaja opis načina dodelitve odgovornosti za vsak z varnostjo povezan postopek v celotni organizaciji. |
| --- | --- |

G.1

Obstaja opis načina dodelitve odgovornosti za vsak z varnostjo povezan postopek v celotni organizaciji.

| G.2 | Obstaja postopek za redno spremljanje izvajanja nalog, ki ga zagotavlja pristojna upravna hierarhija, ki mora posredovati, če se naloge ne izvajajo pravilno. |
| --- | --- |

G.2

Obstaja postopek za redno spremljanje izvajanja nalog, ki ga zagotavlja pristojna upravna hierarhija, ki mora posredovati, če se naloge ne izvajajo pravilno.

| G.3 | Obstajajo postopki za prepoznavanje in obvladovanje vpliva drugih dejavnosti vodstva na sistem varnega upravljanja. |
| --- | --- |

G.3

Obstajajo postopki za prepoznavanje in obvladovanje vpliva drugih dejavnosti vodstva na sistem varnega upravljanja.

| G.4 | Obstajajo postopki, ki zagotavljajo odgovornost tistih, ki imajo vlogo v upravljanju varnosti, za svoja dejanja. |
| --- | --- |

G.4

Obstajajo postopki, ki zagotavljajo odgovornost tistih, ki imajo vlogo v upravljanju varnosti, za svoja dejanja.

| G.5 | Obstajajo postopki za določanje virov za opravljanje nalog v okviru sistema varnega upravljanja. |
| --- | --- |

G.5

Obstajajo postopki za določanje virov za opravljanje nalog v okviru sistema varnega upravljanja.

H.   VKLJUČEVANJE OSEBJA IN NJIHOVIH PREDSTAVNIKOV NA VSEH RAVNEH (7)

| H.1 | Obstajajo postopki za zagotavljanje ustrezne zastopanosti osebja in predstavnikov osebja ter posvetovanje z njimi pri opredeljevanju, predlaganju, pregledovanju in razvijanju varnostnih vidikov delovnih postopkov, ki lahko vključujejo osebje. |
| --- | --- |

H.1

Obstajajo postopki za zagotavljanje ustrezne zastopanosti osebja in predstavnikov osebja ter posvetovanje z njimi pri opredeljevanju, predlaganju, pregledovanju in razvijanju varnostnih vidikov delovnih postopkov, ki lahko vključujejo osebje.

| H.2 | Vključevanje osebja in posvetovalni dogovori se dokumentirajo. |
| --- | --- |

H.2

Vključevanje osebja in posvetovalni dogovori se dokumentirajo.

I.   ZAGOTAVLJANJE STALNIH IZBOLJŠAV (8)

Obstajajo postopki za zagotavljanje stalnih izboljšav sistema upravljanja varnosti, če je to smiselno izvedljivo, ki vključujejo:

| (a) | postopke za redno pregledovanje sistema varnega upravljanja, kot se zdi potrebno; |
| --- | --- |

(a)

postopke za redno pregledovanje sistema varnega upravljanja, kot se zdi potrebno;

| (b) | postopke za opis ukrepov za spremljanje in analiziranje ustreznih varnostnih podatkov; |
| --- | --- |

(b)

postopke za opis ukrepov za spremljanje in analiziranje ustreznih varnostnih podatkov;

| (c) | postopke za opis načina odpravljanja odkritih pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

(c)

postopke za opis načina odpravljanja odkritih pomanjkljivosti;

| (d) | postopke za opisovanje izvajanja novih pravil varnega upravljanja, ki temeljijo na razvoju in pridobljenih izkušnjah; |
| --- | --- |

(d)

postopke za opisovanje izvajanja novih pravil varnega upravljanja, ki temeljijo na razvoju in pridobljenih izkušnjah;

| (e) | postopke za opisovanje, kako se uporabljajo ugotovitve notranje revizije za prispevek k izboljšanju sistema varnega upravljanja. |
| --- | --- |

(e)

postopke za opisovanje, kako se uporabljajo ugotovitve notranje revizije za prispevek k izboljšanju sistema varnega upravljanja.

J.   VARNOSTNA POLITIKA, KI JO JE ODOBRIL IZVRŠILNI DIREKTOR ORGANIZACIJE IN JO SPOROČIL VSEMU OSEBJU (9)

Obstaja dokument, ki opisuje varnostno politiko organizacije in je:

| (a) | posredovan in dan na voljo vsemu osebju, npr. preko intraneta organizacije; |
| --- | --- |

(a)

posredovan in dan na voljo vsemu osebju, npr. preko intraneta organizacije;

| (b) | ustrezen glede na vrsto in obseg storitve; |
| --- | --- |

(b)

ustrezen glede na vrsto in obseg storitve;

| (c) | odobren s strani izvršilnega direktorja organizacije. |
| --- | --- |

(c)

odobren s strani izvršilnega direktorja organizacije.

K.   KAKOVOSTNI IN KOLIČINSKI CILJI ORGANIZACIJE ZA OHRANJANJE IN POVEČANJE VARNOSTI TER NAČRTI IN POSTOPKI ZA DOSEGANJE TEH CILJEV (10)

| K.1 | Obstajajo postopki za določanje ustreznih varnostnih ciljev v skladu s pravnim okvirom in obstaja tudi dokument, ki navaja te cilje. |
| --- | --- |

K.1

Obstajajo postopki za določanje ustreznih varnostnih ciljev v skladu s pravnim okvirom in obstaja tudi dokument, ki navaja te cilje.

| K.2 | Obstajajo postopki za določanje ustreznih varnostnih ciljev, usklajenih z vrsto in obsegom obratovanja železnice in ustreznimi tveganji. |
| --- | --- |

K.2

Obstajajo postopki za določanje ustreznih varnostnih ciljev, usklajenih z vrsto in obsegom obratovanja železnice in ustreznimi tveganji.

| K.3 | Obstajajo postopki za redno oceno splošne varnostne uspešnosti v zvezi s skupnimi varnostnimi cilji organizacije in cilji, določenimi na ravni države članice. |
| --- | --- |

K.3

Obstajajo postopki za redno oceno splošne varnostne uspešnosti v zvezi s skupnimi varnostnimi cilji organizacije in cilji, določenimi na ravni države članice.

| K.4 | Obstajajo postopki, namenjeni rednemu spremljanju in pregledu delovnih dogovorov:






  (a) | zbiranjem ustreznih varnostnih podatkov za oblikovanje trendov varnostne uspešnosti in oceno skladnosti s cilji; |
| --- | --- | --- |

K.4

Obstajajo postopki, namenjeni rednemu spremljanju in pregledu delovnih dogovorov:

(a)

zbiranjem ustreznih varnostnih podatkov za oblikovanje trendov varnostne uspešnosti in oceno skladnosti s cilji;

| (b) | razlago ustreznih podatkov in izvajanjem potrebnih sprememb. |
| --- | --- |

(b)

razlago ustreznih podatkov in izvajanjem potrebnih sprememb.

| K.5 | Obstajajo postopki upravljavca infrastrukture za razvijanje načrtov in postopkov za doseganje njegovih ciljev. |
| --- | --- |

K.5

Obstajajo postopki upravljavca infrastrukture za razvijanje načrtov in postopkov za doseganje njegovih ciljev.

L.   POSTOPKI ZA IZPOLNJEVANJE OBSTOJEČIH, NOVIH IN SPREMENJENIH TEHNIČNIH TER OPERATIVNIH STANDARDOV ALI DRUGIH PREDPISANIH POGOJEV (11)

| L.1. | Za varnostne zahteve, pomembne za vrsto in obseg delovanja, obstajajo postopki za:






  (a) | prepoznavanje teh zahtev in posodabljanje ustreznih postopkov, da odražajo njihove spremembe (sprememba upravljanja nadzora); |
| --- | --- | --- |

L.1.

Za varnostne zahteve, pomembne za vrsto in obseg delovanja, obstajajo postopki za:

(a)

prepoznavanje teh zahtev in posodabljanje ustreznih postopkov, da odražajo njihove spremembe (sprememba upravljanja nadzora);

| (b) | njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

(b)

njihovo izvajanje;

| (c) | spremljanje njihovega upoštevanja; |
| --- | --- |

(c)

spremljanje njihovega upoštevanja;

| (d) | ukrepanje pri ugotovljenem neupoštevanju. |
| --- | --- |

(d)

ukrepanje pri ugotovljenem neupoštevanju.

| L.2 | Obstajajo postopki za zagotavljanje uporabe pravega osebja, postopkov, določenih dokumentov, opreme in voznega parka za želeni namen. |
| --- | --- |

L.2

Obstajajo postopki za zagotavljanje uporabe pravega osebja, postopkov, določenih dokumentov, opreme in voznega parka za želeni namen.

| L.3 | Sistem varnega upravljanja ima postopke za zagotavljanje izvajanja vzdrževanja v skladu z ustreznimi zahtevami. |
| --- | --- |

L.3

Sistem varnega upravljanja ima postopke za zagotavljanje izvajanja vzdrževanja v skladu z ustreznimi zahtevami.

M.   POSTOPKI IN METODE ZA OCENO TVEGANJA IN IZVEDBO UKREPOV ZA NADZOR TVEGANJA, KADAR KOLI SPREMEMBA DELOVNIH POGOJEV ALI NOVI MATERIAL PREDSTAVLJATA NOVO TVEGANJE ZA INFRASTRUKTURO ALI DELOVANJE (12)

| M.1 | Obstajajo postopki upravljanja za spremembe opreme, postopkov, organizacije, nameščanja osebja ali vmesnikov. |
| --- | --- |

M.1

Obstajajo postopki upravljanja za spremembe opreme, postopkov, organizacije, nameščanja osebja ali vmesnikov.

| M.2 | Obstajajo postopki ocenjevanja tveganja za upravljanje sprememb in za uporabo SVM pri ovrednotenju in oceni tveganja, kot je določeno v Uredbi Komisije (ES) št. 352/2009 (13), kadar je to potrebno. |
| --- | --- |

M.2

Obstajajo postopki ocenjevanja tveganja za upravljanje sprememb in za uporabo SVM pri ovrednotenju in oceni tveganja, kot je določeno v Uredbi Komisije (ES) št. 352/2009 (13), kadar je to potrebno.

| M.3 | Obstajajo postopki za prenašanje rezultatov ocene tveganja v druge postopke v organizaciji in za njihovo predstavitev ustreznemu osebju. |
| --- | --- |

M.3

Obstajajo postopki za prenašanje rezultatov ocene tveganja v druge postopke v organizaciji in za njihovo predstavitev ustreznemu osebju.

N.   ZAGOTAVLJANJE PROGRAMOV ZA USPOSABLJANJE OSEBJA IN SISTEMOV ZA OHRANJANJE NJEGOVE USPOSOBLJENOSTI TER OPRAVLJANJE NALOG SKLADNO S TEM (14)

| N.1 | Obstaja sistem za upravljanje usposobljenosti, ki vključuje vsaj:






  (a) | opredelitev znanja in sposobnosti, zahtevanih za varnostne naloge; |
| --- | --- | --- |

N.1

Obstaja sistem za upravljanje usposobljenosti, ki vključuje vsaj:

(a)

opredelitev znanja in sposobnosti, zahtevanih za varnostne naloge;

| (b) | načela za izbor (zahtevana osnovna izobrazba, mentalne sposobnosti in fizična pripravljenost); |
| --- | --- |

(b)

načela za izbor (zahtevana osnovna izobrazba, mentalne sposobnosti in fizična pripravljenost);

| (c) | začetno usposabljanje in potrjevanje pridobljenih sposobnosti in znanja; |
| --- | --- |

(c)

začetno usposabljanje in potrjevanje pridobljenih sposobnosti in znanja;

| (d) | stalno usposabljanje in redno posodabljanje obstoječega znanja in sposobnosti; |
| --- | --- |

(d)

stalno usposabljanje in redno posodabljanje obstoječega znanja in sposobnosti;

| (e) | redno preverjanje usposobljenosti, če je ustrezno; |
| --- | --- |

(e)

redno preverjanje usposobljenosti, če je ustrezno;

| (f) | posebne ukrepe za primere nesreč/nezgod ali dolge odsotnosti z dela, kot je potrebno/če je ustrezno; |
| --- | --- |

(f)

posebne ukrepe za primere nesreč/nezgod ali dolge odsotnosti z dela, kot je potrebno/če je ustrezno;

| (g) | določeno usposabljanje na področju sistema varnega upravljanja za osebje, ki je neposredno vključeno v zagotavljanje delovanja sistema varnega upravljanja. |
| --- | --- |

(g)

določeno usposabljanje na področju sistema varnega upravljanja za osebje, ki je neposredno vključeno v zagotavljanje delovanja sistema varnega upravljanja.

| N.2 | Obstajajo postopki v sistemu za upravljanje usposobljenosti, ki zagotavljajo:






  (a) | določanje delovnih mest, kjer se izvajajo varnostne naloge; |
| --- | --- | --- |

N.2

Obstajajo postopki v sistemu za upravljanje usposobljenosti, ki zagotavljajo:

(a)

določanje delovnih mest, kjer se izvajajo varnostne naloge;

| (b) | določanje delovnih mest, ki zahtevajo odgovornosti za sprejemanje odločitev v zvezi z delovanjem v sistemu varnega upravljanja; |
| --- | --- |

(b)

določanje delovnih mest, ki zahtevajo odgovornosti za sprejemanje odločitev v zvezi z delovanjem v sistemu varnega upravljanja;

| (c) | da ima osebje potrebno znanje, sposobnosti in zmožnosti (medicinske in psihološke), ki ustrezajo njegovim nalogam in se redno izobražuje; |
| --- | --- |

(c)

da ima osebje potrebno znanje, sposobnosti in zmožnosti (medicinske in psihološke), ki ustrezajo njegovim nalogam in se redno izobražuje;

| (d) | določanje s primerno usposobljenostjo za ustrezne naloge; |
| --- | --- |

(d)

določanje s primerno usposobljenostjo za ustrezne naloge;

| (e) | spremljanje načina izvajanja nalog in po potrebi izvajanje korektivnih ukrepov. |
| --- | --- |

(e)

spremljanje načina izvajanja nalog in po potrebi izvajanje korektivnih ukrepov.

O.   UKREPI ZA ZAGOTAVLJANJE ZADOSTNEGA PRETOKA INFORMACIJ V ORGANIZACIJI IN, KADAR JE TO PRIMERNO, MED ORGANIZACIJAMI, KI OPRAVLJAJO DEJAVNOSTI NA ISTI INFRASTRUKTURI (15)

| O.1 | Obstajajo postopki, ki zagotavljajo:






  (a) | da ima osebje ustrezno znanje in razume sistem varnega upravljanja in da so informacije lahko dostopne; ter |
| --- | --- | --- |

O.1

Obstajajo postopki, ki zagotavljajo:

(a)

da ima osebje ustrezno znanje in razume sistem varnega upravljanja in da so informacije lahko dostopne; ter

| (b) | da je ustrezna dokumentacija o sistemu varnega upravljanja na voljo ustreznemu varnostnemu osebju. |
| --- | --- |

(b)

da je ustrezna dokumentacija o sistemu varnega upravljanja na voljo ustreznemu varnostnemu osebju.

| O.2 | Obstajajo postopki, ki zagotavljajo:






  (a) | ustreznost in veljavnost ključnih operativnih informacij; |
| --- | --- | --- |

O.2

Obstajajo postopki, ki zagotavljajo:

(a)

ustreznost in veljavnost ključnih operativnih informacij;

| (b) | da osebje pozna te informacije, preden se uporabijo; |
| --- | --- |

(b)

da osebje pozna te informacije, preden se uporabijo;

| (c) | da so na voljo osebju in osebje po potrebi uradno prejme njihove kopije. |
| --- | --- |

(c)

da so na voljo osebju in osebje po potrebi uradno prejme njihove kopije.

| O.3 | Obstajajo dogovori za izmenjavo informacij med upravljavcem infrastrukture in drugimi železniškimi podjetji. |
| --- | --- |

O.3

Obstajajo dogovori za izmenjavo informacij med upravljavcem infrastrukture in drugimi železniškimi podjetji.

P.   POSTOPKI IN OBLIKE ZA DOKUMENTIRANJE VARNOSTNIH INFORMACIJ TER DOLOČITEV POSTOPKA ZA NADZOR KONFIGURACIJE KLJUČNIH VARNOSTNIH INFORMACIJ (16)

| P.1 | Obstajajo postopki za zagotavljanje točnosti, popolnosti, usklajenosti, lahke razumljivosti, ustrezne posodobljenosti in pravilne dokumentiranosti vseh ustreznih varnostnih informacij. |
| --- | --- |

P.1

Obstajajo postopki za zagotavljanje točnosti, popolnosti, usklajenosti, lahke razumljivosti, ustrezne posodobljenosti in pravilne dokumentiranosti vseh ustreznih varnostnih informacij.

| P.2 | Obstajajo postopki za:






  (a) | oblikovanje, izdelovanje, razdeljevanje in upravljanje nadzora sprememb za vso ustrezno varnostno dokumentacijo; |
| --- | --- | --- |

P.2

Obstajajo postopki za:

(a)

oblikovanje, izdelovanje, razdeljevanje in upravljanje nadzora sprememb za vso ustrezno varnostno dokumentacijo;

| (b) | prejemanje, zbiranje in shranjevanje vse ustrezne dokumentacije/informacij na papirju ali z drugimi sistemi zapisovanja. |
| --- | --- |

(b)

prejemanje, zbiranje in shranjevanje vse ustrezne dokumentacije/informacij na papirju ali z drugimi sistemi zapisovanja.

| P.3 | Obstaja postopek za nadzor konfiguracije ključnih varnostnih informacij. |
| --- | --- |

P.3

Obstaja postopek za nadzor konfiguracije ključnih varnostnih informacij.

Q.   POSTOPKI ZA ZAGOTAVLJANJE PRIJAVLJANJA, PREISKAV IN ANALIZ NESREČ, NEZGOD, SKORAJŠNJIH NESREČ IN DRUGIH NEVARNIH DOGODKOV TER SPREJEMANJA POTREBNIH PREVENTIVNIH UKREPOV (17)

| Q.1 | Obstajajo postopki za zagotavljanje, da se nesreče, nezgode, skorajšnje nesreče in drugi nevarni dogodki:






  (a) | sporočijo, zabeležijo, preiščejo in analizirajo; |
| --- | --- | --- |

Q.1

Obstajajo postopki za zagotavljanje, da se nesreče, nezgode, skorajšnje nesreče in drugi nevarni dogodki:

(a)

sporočijo, zabeležijo, preiščejo in analizirajo;

| (b) | sporočijo nacionalnim organom, kot zahteva ustrezna zakonodaja. |
| --- | --- |

(b)

sporočijo nacionalnim organom, kot zahteva ustrezna zakonodaja.

| Q.2 | Obstajajo postopki, ki zagotavljajo:






  (a) | da se priporočila nacionalnega varnostnega organa, nacionalnega preiskovalnega organa in preiskav industrije/internih preiskav ocenijo in izvajajo, če je ustrezno ali obvezno; |
| --- | --- | --- |

Q.2

Obstajajo postopki, ki zagotavljajo:

(a)

da se priporočila nacionalnega varnostnega organa, nacionalnega preiskovalnega organa in preiskav industrije/internih preiskav ocenijo in izvajajo, če je ustrezno ali obvezno;

| (b) | da se ustrezna poročila/informacije drugih železniških podjetij, upravljavcev infrastrukture, subjektov, odgovornih za vzdrževanje, in imetnikov pretehtajo in upoštevajo. |
| --- | --- |

(b)

da se ustrezna poročila/informacije drugih železniških podjetij, upravljavcev infrastrukture, subjektov, odgovornih za vzdrževanje, in imetnikov pretehtajo in upoštevajo.

| Q.3 | Obstajajo postopki za ustrezne informacije v zvezi s preiskavo in vzroki nesreč, nezgod, skorajšnjih nesreč in drugih nevarnih dogodkov, ki se uporabijo za izkušnjo in po potrebi za sprejetje preventivnih ukrepov. |
| --- | --- |

Q.3

Obstajajo postopki za ustrezne informacije v zvezi s preiskavo in vzroki nesreč, nezgod, skorajšnjih nesreč in drugih nevarnih dogodkov, ki se uporabijo za izkušnjo in po potrebi za sprejetje preventivnih ukrepov.

R.   PRIPRAVA NAČRTOV ZA UKREPANJE IN PRIPRAVLJENOST TER INFORMIRANJE V IZREDNIH RAZMERAH, KI SO DOGOVORJENI Z USTREZNIMI ORGANI OBLASTI (18)

| R.1 | Dokument opredeljuje vse vrste izrednih razmer, vključno z obratovanjem v poslabšanih razmerah, obenem pa obstajajo postopki za prepoznavanje novih. |
| --- | --- |

R.1

Dokument opredeljuje vse vrste izrednih razmer, vključno z obratovanjem v poslabšanih razmerah, obenem pa obstajajo postopki za prepoznavanje novih.

| R.2 | Obstajajo postopki, ki zagotavljajo, da se za vsako vrsto izrednih razmer:






  (a) | hitro obvesti službe za ukrepanje v izrednih razmerah; |
| --- | --- | --- |

R.2

Obstajajo postopki, ki zagotavljajo, da se za vsako vrsto izrednih razmer:

(a)

hitro obvesti službe za ukrepanje v izrednih razmerah;

| (b) | imajo službe za ukrepanje v izrednih razmerah vnaprej in v času izrednih razmer na voljo vse ustrezne informacije, da se pripravijo na odziv. |
| --- | --- |

(b)

imajo službe za ukrepanje v izrednih razmerah vnaprej in v času izrednih razmer na voljo vse ustrezne informacije, da se pripravijo na odziv.

| R.3 | Vloge in odgovornosti vseh strani so opredeljene in določene v dokumentu. |
| --- | --- |

R.3

Vloge in odgovornosti vseh strani so opredeljene in določene v dokumentu.

| R.4 | Na voljo so načrti za ukrepanje, pripravljenost in informiranje, ki obsegajo:






  (a) | postopke za opozarjanje celotnega osebja, ki je odgovorno za obvladovanje izrednih razmer; |
| --- | --- | --- |

R.4

Na voljo so načrti za ukrepanje, pripravljenost in informiranje, ki obsegajo:

(a)

postopke za opozarjanje celotnega osebja, ki je odgovorno za obvladovanje izrednih razmer;

| (b) | ukrepe za sporočanje izrednih razmer vsem strankam, vključno z navodili v sili za potnike; |
| --- | --- |

(b)

ukrepe za sporočanje izrednih razmer vsem strankam, vključno z navodili v sili za potnike;

| (c) | ukrepe za takojšnje obveščanje pristojnega osebja, da lahko sprejme vse potrebne odločitve. |
| --- | --- |

(c)

ukrepe za takojšnje obveščanje pristojnega osebja, da lahko sprejme vse potrebne odločitve.

| R.5 | Obstaja dokument, ki opisuje, kako so razporejeni viri in sredstva in kako so opredeljene zahteve po usposabljanju. |
| --- | --- |

R.5

Obstaja dokument, ki opisuje, kako so razporejeni viri in sredstva in kako so opredeljene zahteve po usposabljanju.

| R.6 | Obstajajo postopki za čim hitrejšo ponovno vzpostavitev normalnih delovnih pogojev. |
| --- | --- |

R.6

Obstajajo postopki za čim hitrejšo ponovno vzpostavitev normalnih delovnih pogojev.

| R.7 | Obstajajo postopki za preskušanje načrtov za izredne razmere v sodelovanju z drugimi strankami za usposabljanje osebja, preskušanje postopkov, prepoznavanje šibkih točk in preverjanje, kako se obvladujejo morebitne izredne razmere. |
| --- | --- |

R.7

Obstajajo postopki za preskušanje načrtov za izredne razmere v sodelovanju z drugimi strankami za usposabljanje osebja, preskušanje postopkov, prepoznavanje šibkih točk in preverjanje, kako se obvladujejo morebitne izredne razmere.

| R.8 | Obstajajo postopki za koordinacijo načrtov za izredne razmere z železniškimi podjetji, ki delujejo na infrastrukturi organizacije in kateri koli drugi infrastrukturi, s katero si deli vmesnik. |
| --- | --- |

R.8

Obstajajo postopki za koordinacijo načrtov za izredne razmere z železniškimi podjetji, ki delujejo na infrastrukturi organizacije in kateri koli drugi infrastrukturi, s katero si deli vmesnik.

| R.9 | Obstajajo ukrepi za hitro zaustavitev delovanja in železniškega prometa, če je potrebno, in obveščanje vseh interesnih skupin o sprejetih ukrepih. |
| --- | --- |

R.9

Obstajajo ukrepi za hitro zaustavitev delovanja in železniškega prometa, če je potrebno, in obveščanje vseh interesnih skupin o sprejetih ukrepih.

S.   DOLOČBE O PERIODIČNIH NOTRANJIH REVIZIJAH SISTEMA VARNEGA UPRAVLJANJA (19)

| S.1 | Obstaja sistem notranje revizije, ki je neodvisen in nepristranski ter deluje na pregledni način. |
| --- | --- |

S.1

Obstaja sistem notranje revizije, ki je neodvisen in nepristranski ter deluje na pregledni način.

| S.2 | Obstaja urnik načrtovanih notranjih revizij, ki se lahko spremeni glede na rezultate prejšnjih revizij in spremljanja uspešnosti. |
| --- | --- |

S.2

Obstaja urnik načrtovanih notranjih revizij, ki se lahko spremeni glede na rezultate prejšnjih revizij in spremljanja uspešnosti.

| S.3 | Obstajajo postopki za določanje in izbiranje ustrezno usposobljenih revizorjev. |
| --- | --- |

S.3

Obstajajo postopki za določanje in izbiranje ustrezno usposobljenih revizorjev.

| S.4 | Obstajajo postopki za:






  (a) | analizo in oceno rezultatov revizij; |
| --- | --- | --- |

S.4

Obstajajo postopki za:

(a)

analizo in oceno rezultatov revizij;

| (b) | priporočanje nadaljnjih ukrepov; |
| --- | --- |

(b)

priporočanje nadaljnjih ukrepov;

| (c) | spremljanje učinkovitosti ukrepov; |
| --- | --- |

(c)

spremljanje učinkovitosti ukrepov;

| (d) | dokumentiranje izvajanja revizij in rezultatov revizij. |
| --- | --- |

(d)

dokumentiranje izvajanja revizij in rezultatov revizij.

| S.5 | Obstajajo postopki, ki zagotavljajo, da višje ravni upravne hierarhije poznajo rezultate revizij in prevzemajo popolno odgovornost za izvajanje sprememb sistema varnega upravljanja. |
| --- | --- |

S.5

Obstajajo postopki, ki zagotavljajo, da višje ravni upravne hierarhije poznajo rezultate revizij in prevzemajo popolno odgovornost za izvajanje sprememb sistema varnega upravljanja.

| S.6 | Obstaja dokument, ki prikazuje, kako se načrtujejo revizije v zvezi z rutinskimi ukrepi spremljanja za zagotavljanje skladnosti z notranjimi postopki in standardi. |
| --- | --- |

S.6

Obstaja dokument, ki prikazuje, kako se načrtujejo revizije v zvezi z rutinskimi ukrepi spremljanja za zagotavljanje skladnosti z notranjimi postopki in standardi.

T.   VARNA OBLIKA ŽELEZNIŠKE INFRASTRUKTURE (20)

| T.1 | Obstajajo postopki za zagotavljanje varne oblike infrastrukture v celotni življenjski dobi infrastrukture, ki obsegajo projektiranje in namestitev. |
| --- | --- |

T.1

Obstajajo postopki za zagotavljanje varne oblike infrastrukture v celotni življenjski dobi infrastrukture, ki obsegajo projektiranje in namestitev.

| T.2 | Obstajajo postopki, ki upoštevajo tehnične spremembe infrastrukture in upravljanje te spremembe. |
| --- | --- |

T.2

Obstajajo postopki, ki upoštevajo tehnične spremembe infrastrukture in upravljanje te spremembe.

| T.3 | Obstajajo postopki, ki prikazujejo, da so opredeljena ustrezna pravila, ki obsegajo obliko infrastrukture in katere koli nacionalne varnostne metode, in da jih vlagatelj lahko upošteva. |
| --- | --- |

T.3

Obstajajo postopki, ki prikazujejo, da so opredeljena ustrezna pravila, ki obsegajo obliko infrastrukture in katere koli nacionalne varnostne metode, in da jih vlagatelj lahko upošteva.

U.   VARNO DELOVANJE INFRASTRUKTURE (21)

| U.1 | Obstajajo postopki za zagotavljanje varnega upravljanja in delovanja infrastrukture, ob upoštevanju števila, vrste in obsega upravljavcev, ki opravljajo storitve na omrežju, vključno z vsemi potrebnimi interakcijami, ki so odvisne od zapletenosti delovanja. |
| --- | --- |

U.1

Obstajajo postopki za zagotavljanje varnega upravljanja in delovanja infrastrukture, ob upoštevanju števila, vrste in obsega upravljavcev, ki opravljajo storitve na omrežju, vključno z vsemi potrebnimi interakcijami, ki so odvisne od zapletenosti delovanja.

| U.2 | Obstajajo postopki, ki prikazujejo, kako se upravlja varnost na fizičnih in/ali delovnih mejah infrastrukture. |
| --- | --- |

U.2

Obstajajo postopki, ki prikazujejo, kako se upravlja varnost na fizičnih in/ali delovnih mejah infrastrukture.

| U.3 | Obstajajo postopki, ki prikazujejo, kako se upravlja učinkovito sodelovanje in koordinacija v običajnih in izrednih razmerah. |
| --- | --- |

U.3

Obstajajo postopki, ki prikazujejo, kako se upravlja učinkovito sodelovanje in koordinacija v običajnih in izrednih razmerah.

| U.4 | Obstajajo postopki, ki prikazujejo, da so prepoznana pravila, ki obsegajo varno delovanje in upravljanje vmesnikov infrastrukture/vozil, in da jih vlagatelj lahko upošteva. |
| --- | --- |

U.4

Obstajajo postopki, ki prikazujejo, da so prepoznana pravila, ki obsegajo varno delovanje in upravljanje vmesnikov infrastrukture/vozil, in da jih vlagatelj lahko upošteva.

V.   VZDRŽEVANJE IN DOBAVA MATERIALA (22)

| V.1 | Obstajajo postopki, ki zagotavljajo varno izvajanje vzdrževanja infrastrukture, vključno z jasnim nadzorom upravljanja in dokumentirano revizijo ter pregledi. |
| --- | --- |

V.1

Obstajajo postopki, ki zagotavljajo varno izvajanje vzdrževanja infrastrukture, vključno z jasnim nadzorom upravljanja in dokumentirano revizijo ter pregledi.

| V.2 | Obstajajo postopki, ki zagotavljajo, da je vzdrževanje infrastrukture v skladu s posebnimi potrebami omrežja. |
| --- | --- |

V.2

Obstajajo postopki, ki zagotavljajo, da je vzdrževanje infrastrukture v skladu s posebnimi potrebami omrežja.

| V.3 | Obstajajo postopki, ki prikazujejo, da so prepoznana pravila, ki obsegajo izvajanje vzdrževanja in dobavo materiala, in da jih vlagatelj lahko upošteva. |
| --- | --- |

V.3

Obstajajo postopki, ki prikazujejo, da so prepoznana pravila, ki obsegajo izvajanje vzdrževanja in dobavo materiala, in da jih vlagatelj lahko upošteva.

W.   VZDRŽEVANJE IN DELOVANJE SISTEMA ZA UREJANJE PROMETA IN SIGNALIZACIJO (23)

| W.1 | Obstajajo postopki, ki zagotavljajo, da sistem za urejanja prometa in prometno signalizacijo deluje in je vzdrževan tako, da zagotavlja varno delovanje železnice. |
| --- | --- |

W.1

Obstajajo postopki, ki zagotavljajo, da sistem za urejanja prometa in prometno signalizacijo deluje in je vzdrževan tako, da zagotavlja varno delovanje železnice.

| W.2 | Obstajajo postopki za skladnost z obstoječimi, novimi in spremenjenimi tehničnimi in operativnimi standardi. |
| --- | --- |

W.2

Obstajajo postopki za skladnost z obstoječimi, novimi in spremenjenimi tehničnimi in operativnimi standardi.

| W.3 | Obstajajo postopki, ki določajo, kako se upravlja varnost na fizičnih in/ali delovnih mejah sistema za urejanje prometa in signalizacijo, vključno z načinom upravljanja koordinacije, če je potrebna. |
| --- | --- |

W.3

Obstajajo postopki, ki določajo, kako se upravlja varnost na fizičnih in/ali delovnih mejah sistema za urejanje prometa in signalizacijo, vključno z načinom upravljanja koordinacije, če je potrebna.

| W.4 | Obstajajo postopki, ki prikazujejo, da so prepoznana pravila, ki obsegajo varno delovanje in vzdrževanje sistema za urejanje prometa in signalizacijo, in jih vlagatelj lahko upošteva. |
| --- | --- |

W.4

Obstajajo postopki, ki prikazujejo, da so prepoznana pravila, ki obsegajo varno delovanje in vzdrževanje sistema za urejanje prometa in signalizacijo, in jih vlagatelj lahko upošteva.

---

(1)  Člen 9(2) Direktive 2004/49/ES.

(2)  Člen 9(2) Direktive 2004/49/ES.

(3)  Člen 9(2) Direktive 2004/49/ES.

(4)  Člen 9(2) Direktive 2004/49/ES.

(5)  Priloga III k Direktivi 2004/49/ES, točka 1.

(6)  Priloga III k Direktivi 2004/49/ES, točka 1.

(7)  Priloga III k Direktivi 2004/49/ES, točka 1.

(8)  Priloga III k Direktivi 2004/49/ES, točka 1.

(9)  Priloga III k Direktivi 2004/49/ES, točka 2(a).

(10)  Priloga III k Direktivi 2004/49/ES, točka 2(b).

(11)  Priloga III k Direktivi 2004/49/ES, točka 2(c).

(12)  Priloga III k Direktivi 2004/49/ES, točka 2(d).

(13)  UL L 108, 29.4.2009, str. 4.

(14)  Priloga III k Direktivi 2004/49/ES, točka 2(e).

(15)  Priloga III k Direktivi 2004/49/ES, točka 2(f).

(16)  Priloga III k Direktivi 2004/49/ES, točka 2(g).

(17)  Priloga III k Direktivi 2004/49/ES, točka 2(h).

(18)  Priloga III k Direktivi 2004/49/ES, točka 2(i).

(19)  Priloga III k Direktivi 2004/49/ES, točka 2(j).

(20)  Člen 11(1)(b) Direktive 2004/49/ES.

(21)  Člen 11(1)(b) Direktive 2004/49/ES.

(22)  Člen 11(1)(b) Direktive 2004/49/ES.

(23)  Člen 11(1)(b) Direktive 2004/49/ES.

---

PRILOGA III

Načela za nadzor po dodelitvi pooblastila

| 1. | Pristop nacionalnih varnostnih organov k nadzoru skladnosti iz členov 4(1) in 16(2)(e) Direktive 2004/49/ES temelji na naslednjih načelih. Ta načela veljajo za celotni okvir nadzornih dejavnosti in za posamezne primere v tem okviru. |
| --- | --- |

1.

Pristop nacionalnih varnostnih organov k nadzoru skladnosti iz členov 4(1) in 16(2)(e) Direktive 2004/49/ES temelji na naslednjih načelih. Ta načela veljajo za celotni okvir nadzornih dejavnosti in za posamezne primere v tem okviru.

| 2. | Nacionalni varnostni organi uporabljajo načelo sorazmernosti med izvrševanjem in tveganjem. Ukrepi, ki jih sprejme nacionalni varnostni organ za doseganje skladnosti ali terjanje odgovornosti od upravljavcev infrastrukture zaradi neizpolnjevanja zakonskih obveznosti, so sorazmerni vsem tveganjem glede varnosti ali morebitnemu obsegu neskladnosti, vključno z vsako dejansko ali potencialno škodo. |
| --- | --- |

2.

Nacionalni varnostni organi uporabljajo načelo sorazmernosti med izvrševanjem in tveganjem. Ukrepi, ki jih sprejme nacionalni varnostni organ za doseganje skladnosti ali terjanje odgovornosti od upravljavcev infrastrukture zaradi neizpolnjevanja zakonskih obveznosti, so sorazmerni vsem tveganjem glede varnosti ali morebitnemu obsegu neskladnosti, vključno z vsako dejansko ali potencialno škodo.

| 3. | Nacionalni varnostni organi z uporabo načela skladnosti pristopa zagotovijo, da nacionalni varnostni organ v podobnih okoliščinah uporabi podoben pristop za doseganje podobnih rezultatov. |
| --- | --- |

3.

Nacionalni varnostni organi z uporabo načela skladnosti pristopa zagotovijo, da nacionalni varnostni organ v podobnih okoliščinah uporabi podoben pristop za doseganje podobnih rezultatov.

| 4. | Nadzorna dejavnost nacionalnih varnostnih organov je namenjena predvsem tistim dejavnostim, ki po mnenju nacionalnih varnostnih organov povzročajo največja tveganja ali nevarnosti, ki jih je najtežje nadzirati. V ta namen ima nacionalni varnostni organ na voljo metode in pooblastila za ocenjevanje rednega delovanja upravljavca infrastrukture. |
| --- | --- |

4.

Nadzorna dejavnost nacionalnih varnostnih organov je namenjena predvsem tistim dejavnostim, ki po mnenju nacionalnih varnostnih organov povzročajo največja tveganja ali nevarnosti, ki jih je najtežje nadzirati. V ta namen ima nacionalni varnostni organ na voljo metode in pooblastila za ocenjevanje rednega delovanja upravljavca infrastrukture.

| 5. | Nacionalni varnostni organi določijo prednostne naloge, da učinkovito uporabljajo svoje vire, odločitev o najboljšem načinu za to pa je prepuščena posameznemu nacionalnemu varnostnemu organu. Delovanje je osredotočeno na tiste, ki so odgovorni za tveganje in so v najboljšem položaju za njegov nadzor. |
| --- | --- |

5.

Nacionalni varnostni organi določijo prednostne naloge, da učinkovito uporabljajo svoje vire, odločitev o najboljšem načinu za to pa je prepuščena posameznemu nacionalnemu varnostnemu organu. Delovanje je osredotočeno na tiste, ki so odgovorni za tveganje in so v najboljšem položaju za njegov nadzor.

| 6. | Nacionalni varnostni organi uporabljajo načelo preglednosti, da upravljavcu infrastrukture pomagajo razumeti, kaj od njih pričakujejo (vključno s tem, kaj morajo in česa ne smejo narediti) in kaj naj upravljavci pričakujejo od nacionalnega varnostnega organa. |
| --- | --- |

6.

Nacionalni varnostni organi uporabljajo načelo preglednosti, da upravljavcu infrastrukture pomagajo razumeti, kaj od njih pričakujejo (vključno s tem, kaj morajo in česa ne smejo narediti) in kaj naj upravljavci pričakujejo od nacionalnega varnostnega organa.

| 7. | Nacionalni varnostni organi so odgovorni za svoje odločitve v skladu s členom 17(3) Direktive 2004/49/ES. Nacionalni varnostni organi morajo zato imeti politike in načela, na podlagi katerih se jih lahko ocenjuje. Poleg tega morajo imeti nacionalni varnostni organi pritožbeni postopek. |
| --- | --- |

7.

Nacionalni varnostni organi so odgovorni za svoje odločitve v skladu s členom 17(3) Direktive 2004/49/ES. Nacionalni varnostni organi morajo zato imeti politike in načela, na podlagi katerih se jih lahko ocenjuje. Poleg tega morajo imeti nacionalni varnostni organi pritožbeni postopek.

| 8. | Nacionalni varnostni organi pripravijo dogovore o medsebojnem sodelovanju za medsebojno izmenjavo informacij in usklajevanje njihovih ukrepov zoper kakršne koli varnostne kršitve. Poleg tega morajo nacionalni varnostni organi pripraviti dogovore o sodelovanju z drugimi pristojnimi organi za izmenjavo informacij in razvoj enotnih pristopov k vprašanjem kršitve varnosti železniškega prometa. |
| --- | --- |

8.

Nacionalni varnostni organi pripravijo dogovore o medsebojnem sodelovanju za medsebojno izmenjavo informacij in usklajevanje njihovih ukrepov zoper kakršne koli varnostne kršitve. Poleg tega morajo nacionalni varnostni organi pripraviti dogovore o sodelovanju z drugimi pristojnimi organi za izmenjavo informacij in razvoj enotnih pristopov k vprašanjem kršitve varnosti železniškega prometa.

---

| 11.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 327/26 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 327/26

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1170/2010

z dne 10. decembra 2010

o odobritvi večjih sprememb specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Pancetta Piacentina (ZOP)]

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 7(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 9(1) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je Komisija proučila vlogo Italije za odobritev spremembe specifikacije zaščitene označbe porekla „Pancetta Piacentina“, registrirane v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1107/96 (2), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1263/96 (3). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 9(1) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je Komisija proučila vlogo Italije za odobritev spremembe specifikacije zaščitene označbe porekla „Pancetta Piacentina“, registrirane v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1107/96 (2), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1263/96 (3).

| (2) | Ker zadevne spremembe niso manjše v smislu člena 9 Uredbe (ES) št. 510/2006, je Komisija v skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) navedene uredbe vlogo za spremembe objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (4). Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba spremembe odobriti – |
| --- | --- |

(2)

Ker zadevne spremembe niso manjše v smislu člena 9 Uredbe (ES) št. 510/2006, je Komisija v skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) navedene uredbe vlogo za spremembe objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (4). Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba spremembe odobriti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe specifikacije, objavljene v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom iz Priloge k tej uredbi, se odobrijo.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. decembra 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

1

(2)  UL L 148, 21.6.1996, str. 1.

2

(3)  UL L 163, 2.7.1996, str. 19.

3

(4)  UL C 64, 16.3.2010, str. 32.

4

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.2   Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

ITALIJA

Pancetta Piacentina (ZOP)

---

| 11.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 327/28 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 327/28

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1171/2010

z dne 10. decembra 2010

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Melón de La Mancha (ZGO)]

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 7(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Španije za registracijo imena „Melón de La Mancha“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Španije za registracijo imena „Melón de La Mancha“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. decembra 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

1

(2)  UL C 121, 8.5.2010, str. 7.

2

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.6.   Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ŠPANIJA

Melón de La Mancha (ZGO)

---

| 11.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 327/30 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 327/30

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1172/2010

z dne 6. decembra 2010

o prepovedi ribolova na trsko v območju VIa ter vodah EU in mednarodnih vodah območja Vb vzhodno od 12° 00′ zahodne zemljepisne dolžine s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 53/2010 z dne 14. januarja 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2010 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah EU, in za plovila EU v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (2), določa kvote za leto 2010. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 53/2010 z dne 14. januarja 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2010 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah EU, in za plovila EU v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (2), določa kvote za leto 2010.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2010. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2010.

| (3) | Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2010 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti za stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so prepovedane od datuma iz navedene priloge. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. decembra 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 21, 26.1.2010, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Št. | 21/T&Q |
| --- | --- |
| Država članica | Francija |
| Stalež | COD/5B6A-C |
| Vrsta | Trska (Gadus morhua) |
| Cona | VIa; vode EU in mednarodne vode cone Vb vzhodno od 12° 00′ zahodne zemljepisne dolžine |
| Datum | 18.6.2010 |

Št.

21/T&Q

Država članica

Francija

Stalež

COD/5B6A-C

Vrsta

Trska (Gadus morhua)

Cona

VIa; vode EU in mednarodne vode cone Vb vzhodno od 12° 00′ zahodne zemljepisne dolžine

Datum

18.6.2010

---

| 11.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 327/32 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 327/32

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1173/2010

z dne 6. decembra 2010

o prepovedi ribolova na morskega menka v vodah EU in mednarodnih vodah območij V, VI in VII s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 53/2010 z dne 14. januarja 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2010 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah EU, in za plovila EU v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (2), določa kvote za leto 2010. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 53/2010 z dne 14. januarja 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2010 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah EU, in za plovila EU v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (2), določa kvote za leto 2010.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2010. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2010.

| (3) | Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2010 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti za stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so prepovedane od datuma iz navedene priloge. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. decembra 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 21, 26.1.2010, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Št. | 20/T&Q |
| --- | --- |
| Država članica | Francija |
| Stalež | USK/567EI. |
| Vrsta | Morski menek (Brosme brosme) |
| Cona | Vode EU in mednarodne vode con V, VI in VII |
| Datum | 18.6.2010 |

Št.

20/T&Q

Država članica

Francija

Stalež

USK/567EI.

Vrsta

Morski menek (Brosme brosme)

Cona

Vode EU in mednarodne vode con V, VI in VII

Datum

18.6.2010

---

| 11.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 327/34 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 327/34

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1174/2010

z dne 10. decembra 2010

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 11. decembra 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. decembra 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 64,0 |
| MA | 73,3 |
| TR | 100,3 |
| ZZ | 79,2 |
| 0707 00 05 | EG | 150,8 |
| TR | 78,4 |
| ZZ | 114,6 |
| 0709 90 70 | MA | 97,0 |
| TR | 105,1 |
| ZZ | 101,1 |
| 0805 10 20 | AR | 43,0 |
| BR | 50,0 |
| CL | 87,6 |
| MA | 63,6 |
| PE | 58,9 |
| SZ | 46,6 |
| TR | 48,9 |
| ZA | 43,5 |
| ZW | 48,4 |
| ZZ | 54,5 |
| 0805 20 10 | MA | 71,4 |
| TR | 57,6 |
| ZZ | 64,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 72,6 |
| TR | 70,1 |
| ZZ | 71,4 |
| 0805 50 10 | TR | 54,4 |
| ZZ | 54,4 |
| 0808 10 80 | AR | 74,9 |
| AU | 187,9 |
| CA | 105,7 |
| CL | 84,2 |
| CN | 95,3 |
| MK | 26,7 |
| NZ | 98,3 |
| US | 106,2 |
| ZA | 121,6 |
| ZZ | 100,1 |
| 0808 20 50 | CN | 65,0 |
| US | 112,9 |
| ZA | 141,4 |
| ZZ | 106,4 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

64,0

MA

73,3

TR

100,3

ZZ

79,2

0707 00 05

EG

150,8

TR

78,4

ZZ

114,6

0709 90 70

MA

97,0

TR

105,1

ZZ

101,1

0805 10 20

AR

43,0

BR

50,0

CL

87,6

MA

63,6

PE

58,9

SZ

46,6

TR

48,9

ZA

43,5

ZW

48,4

ZZ

54,5

0805 20 10

MA

71,4

TR

57,6

ZZ

64,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

72,6

TR

70,1

ZZ

71,4

0805 50 10

TR

54,4

ZZ

54,4

0808 10 80

AR

74,9

AU

187,9

CA

105,7

CL

84,2

CN

95,3

MK

26,7

NZ

98,3

US

106,2

ZA

121,6

ZZ

100,1

0808 20 50

CN

65,0

US

112,9

ZA

141,4

ZZ

106,4

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 11.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 327/36 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 327/36

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1175/2010

z dne 10. decembra 2010

o prodajnih cenah za žita kot odziv na druge posamične razpise v okviru razpisnih postopkov, odprtih z Uredbo (EU) št. 1017/2010

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti člena 43(f) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (EU) št. 1017/2010 (2) je odprla razpisne postopke za prodajo žit v skladu s pogoji iz Uredbe Komisije (EU) št. 1272/2009 z dne 11. decembra 2009 o določitvi skupnih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 glede odkupa in prodaje kmetijskih proizvodov z javno intervencijo (3). |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (EU) št. 1017/2010 (2) je odprla razpisne postopke za prodajo žit v skladu s pogoji iz Uredbe Komisije (EU) št. 1272/2009 z dne 11. decembra 2009 o določitvi skupnih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 glede odkupa in prodaje kmetijskih proizvodov z javno intervencijo (3).

| (2) | V skladu s členom 46(1) Uredbe (EU) št. 1272/2009 in členom 4 Uredbe (EU) št. 1017/2010 Komisija glede na ponudbe, prejete v okviru posamičnih razpisov, za vsako žito in državo članico določi minimalno prodajno ceno oziroma se odloči, da minimalne prodajne cene ne bo določila. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 46(1) Uredbe (EU) št. 1272/2009 in členom 4 Uredbe (EU) št. 1017/2010 Komisija glede na ponudbe, prejete v okviru posamičnih razpisov, za vsako žito in državo članico določi minimalno prodajno ceno oziroma se odloči, da minimalne prodajne cene ne bo določila.

| (3) | Na podlagi ponudb, prejetih v okviru drugih posamičnih razpisov, je bilo odločeno, da je treba določiti minimalno prodajno ceno za nekatera žita in nekatere države članice ter da za ostala žita in ostale države članice ni treba določiti minimalne prodajne cene. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi ponudb, prejetih v okviru drugih posamičnih razpisov, je bilo odločeno, da je treba določiti minimalno prodajno ceno za nekatera žita in nekatere države članice ter da za ostala žita in ostale države članice ni treba določiti minimalne prodajne cene.

| (4) | Da se trg hitro obvesti in zagotovi učinkovito upravljanje ukrepa, mora ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(4)

Da se trg hitro obvesti in zagotovi učinkovito upravljanje ukrepa, mora ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za druge posamične razpise za prodajo žit v okviru razpisnega postopka, odprtega z Uredbo (EU) št. 1017/2010, v skladu s katero se je rok za oddajo ponudb iztekel 8. decembra 2010, so odločitve o prodajni ceni za posamezno žito in državo članico navedene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. decembra 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 293, 11.11.2010, str. 41.

2

(3)  UL L 349, 29.12.2009, str. 1.

3

---

PRILOGA

Odločitve o prodaji

| (EUR/tono) |
| --- |
| Država članica | Minimalna prodajna cena |
| Navadna pšenica | Ječmen | Koruza |
| Oznaka KN 1001 90 | Oznaka KN 1003 00 | Oznaka KN 1005 90 00 |
| Belgique/België | X | X | X |
| България | X | X | X |
| Česká republika | 214 | 175,01 | X |
| Danmark | X | 191,01 | X |
| Deutschland | X | 185 | X |
| Eesti | X | 175 | X |
| Eire/Ireland | X | X | X |
| Elláda | X | X | X |
| España | X | X | X |
| France | X | — | X |
| Italia | X | X | X |
| Kypros | X | X | X |
| Latvija | X | X | X |
| Lietuva | X | 176,2 | X |
| Luxembourg | X | X | X |
| Magyarország | X | 174 | X |
| Malta | X | X | X |
| Nederland | X | X | X |
| Österreich | X | 184,65 | X |
| Polska | X | X | X |
| Portugal | X | X | X |
| România | X | X | X |
| Slovenija | X | X | X |
| Slovensko | X | 175,1 | X |
| Suomi/Finland | 194,57 | 174,5 | X |
| Sverige | X | — | X |
| United Kingdom | X | 199,08 | X |
| (—) | Minimalna prodajna cena ni določena (vse ponudbe zavrnjene). |

(EUR/tono)

Država članica

Minimalna prodajna cena

Navadna pšenica

Ječmen

Koruza

Oznaka KN 1001 90

Oznaka KN 1003 00

Oznaka KN 1005 90 00

Belgique/België

X

X

X

България

X

X

X

Česká republika

214

175,01

X

Danmark

X

191,01

X

Deutschland

X

185

X

Eesti

X

175

X

Eire/Ireland

X

X

X

Elláda

X

X

X

España

X

X

X

France

X

—

X

Italia

X

X

X

Kypros

X

X

X

Latvija

X

X

X

Lietuva

X

176,2

X

Luxembourg

X

X

X

Magyarország

X

174

X

Malta

X

X

X

Nederland

X

X

X

Österreich

X

184,65

X

Polska

X

X

X

Portugal

X

X

X

România

X

X

X

Slovenija

X

X

X

Slovensko

X

175,1

X

Suomi/Finland

194,57

174,5

X

Sverige

X

—

X

United Kingdom

X

199,08

X

(—)

Minimalna prodajna cena ni določena (vse ponudbe zavrnjene).

| (°) | Ni ponudb. |
| --- | --- |

(°)

Ni ponudb.

| (X) | Žita niso na voljo za prodajo. |
| --- | --- |

(X)

Žita niso na voljo za prodajo.

| (#) | Ni relevantno. |
| --- | --- |

(#)

Ni relevantno.

---

| 11.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 327/38 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 327/38

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1176/2010

z dne 10. decembra 2010

o določitvi obsega, v katerem se lahko odobrijo zahtevki za uvozna dovoljenja, predloženi novembra 2010, za nekatere mlečne proizvode v okviru nekaterih tarifnih kvot, odprtih z Uredbo (ES) št. 2535/2001

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (2), in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, predloženih od 20. do 30. novembra 2010, za nekatere tarifne kvote iz Priloge I k Uredbi Komisije (ES) št. 2535/2001 z dne 14. decembra 2001 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede uvoznega režima za mleko in mlečne proizvode ter o odprtju tarifnih kvot (3), presegajo razpoložljive količine. Zato je treba z določitvijo koeficientov dodeljevanja, ki se bodo uporabili za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se izdajo uvozna dovoljenja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Na podlagi zahtevkov za uvozna dovoljenja za proizvode v okviru tarifnih kvot iz delov I.A, I.F, I.H, I.I in I.J Priloge I k Uredbi (ES) št. 2535/2001, predloženih v obdobju od 20. do 30. novembra 2010, se izdajo uvozna dovoljenja za zahtevane količine, za katere se uporabijo koeficienti dodeljevanja iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 11. decembra 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. decembra 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13.

2

(3)  UL L 341, 22.12.2001, str. 29.

3

---

PRILOGA

I.A

| Številka tarifne kvote | Koeficient dodeljevanja |
| --- | --- |
| 09.4590 | — |
| 09.4599 | — |
| 09.4591 | — |
| 09.4592 | — |
| 09.4593 | — |
| 09.4594 | — |
| 09.4595 | 100 % |
| 09.4596 | 100 % |
| „—“: Komisija ni prejela nobenega zahtevka za izdajo dovoljenja. |

Številka tarifne kvote

Koeficient dodeljevanja

09.4590

—

09.4599

—

09.4591

—

09.4592

—

09.4593

—

09.4594

—

09.4595

100 %

09.4596

100 %

„—“: Komisija ni prejela nobenega zahtevka za izdajo dovoljenja.

I.F

Proizvodi s poreklom iz Švice

| Številka tarifne kvote | Koeficient dodeljevanja |
| --- | --- |
| 09.4155 | 50,00 % |

Številka tarifne kvote

Koeficient dodeljevanja

09.4155

50,00 %

I.H

Proizvodi s poreklom iz Norveške

| Številka tarifne kvote | Koeficient dodeljevanja |
| --- | --- |
| 09.4179 | 100 % |

Številka tarifne kvote

Koeficient dodeljevanja

09.4179

100 %

I.I

Izdelki s poreklom iz Islandije

| Številka tarifne kvote | Koeficient dodeljevanja |
| --- | --- |
| 09.4205 | 100 % |
| 09.4206 | 100 % |

Številka tarifne kvote

Koeficient dodeljevanja

09.4205

100 %

09.4206

100 %

I.J

Proizvodi s poreklom iz Republike Moldavije

| Številka tarifne kvote | Koeficient dodeljevanja |
| --- | --- |
| 09.4210 | — |
| „—“: Komisija ni prejela nobenega zahtevka za izdajo dovoljenja. |

Številka tarifne kvote

Koeficient dodeljevanja

09.4210

—

„—“: Komisija ni prejela nobenega zahtevka za izdajo dovoljenja.

---

DIREKTIVE

| 11.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 327/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 327/40

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2010/91/EU

z dne 10. decembra 2010

o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS zaradi vključitve metosulama kot aktivne snovi in o spremembi Odločbe 2008/934/ES

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (1) in zlasti člena 6(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredbi Komisije (ES) št. 451/2000 (2) in št. 1490/2002 (3) določata podrobna pravila za izvajanje tretje faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS in seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove možne vključitve v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Navedeni seznam je vključeval metosulam. |
| --- | --- |

(1)

Uredbi Komisije (ES) št. 451/2000 (2) in št. 1490/2002 (3) določata podrobna pravila za izvajanje tretje faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS in seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove možne vključitve v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Navedeni seznam je vključeval metosulam.

| (2) | V skladu s členom 11(e) Uredbe (ES) št. 1490/2002 je vlagatelj umaknil svoj zahtevek za vključitev navedene aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS v dveh mesecih od prejema osnutka poročila o oceni. Zato je bila v zvezi z nevključitvijo metosulama sprejeta Odločba Komisije 2008/934/ES z dne 5. decembra 2008 o nevključitvi nekaterih aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS in o preklicu registracij fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo te snovi (4). |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 11(e) Uredbe (ES) št. 1490/2002 je vlagatelj umaknil svoj zahtevek za vključitev navedene aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS v dveh mesecih od prejema osnutka poročila o oceni. Zato je bila v zvezi z nevključitvijo metosulama sprejeta Odločba Komisije 2008/934/ES z dne 5. decembra 2008 o nevključitvi nekaterih aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS in o preklicu registracij fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo te snovi (4).

| (3) | Prvotni prijavitelj (v nadaljnjem besedilu: vlagatelj) je v skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS vložil nov zahtevek za uporabo pospešenega postopka iz členov 14 do 19 Uredbe Komisije (ES) št. 33/2008 z dne 17. januarja 2008 o podrobnih pravilih za izvajanje Direktive Sveta 91/414/EGS glede rednega in pospešenega postopka za oceno aktivnih snovi, ki so bile del programa dela iz člena 8(2) navedene direktive, vendar niso bile vključene v Prilogo I (5). |
| --- | --- |

(3)

Prvotni prijavitelj (v nadaljnjem besedilu: vlagatelj) je v skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS vložil nov zahtevek za uporabo pospešenega postopka iz členov 14 do 19 Uredbe Komisije (ES) št. 33/2008 z dne 17. januarja 2008 o podrobnih pravilih za izvajanje Direktive Sveta 91/414/EGS glede rednega in pospešenega postopka za oceno aktivnih snovi, ki so bile del programa dela iz člena 8(2) navedene direktive, vendar niso bile vključene v Prilogo I (5).

| (4) | Zahtevek je bil predložen Franciji, ki je bila z Uredbo (ES) št. 451/2000 imenovana za državo članico poročevalko. Časovno obdobje za pospešeni postopek je bilo upoštevano. Specifikacija aktivne snovi in podprte uporabe so enake kot v Odločbi 2008/934/ES. Navedeni zahtevek je tudi v skladu z ostalimi vsebinskimi in proceduralnimi zahtevami iz člena 15 Uredbe (ES) št. 33/2008. |
| --- | --- |

(4)

Zahtevek je bil predložen Franciji, ki je bila z Uredbo (ES) št. 451/2000 imenovana za državo članico poročevalko. Časovno obdobje za pospešeni postopek je bilo upoštevano. Specifikacija aktivne snovi in podprte uporabe so enake kot v Odločbi 2008/934/ES. Navedeni zahtevek je tudi v skladu z ostalimi vsebinskimi in proceduralnimi zahtevami iz člena 15 Uredbe (ES) št. 33/2008.

| (5) | Francija je ocenila dodatne podatke, ki jih je predložil vlagatelj, in pripravila dodatno poročilo. Navedeno poročilo je 7. avgusta 2009 predložila Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in Komisiji. Agencija je dodatno poročilo poslala v presojo drugim državam članicam in vlagatelju ter Komisiji posredovala prejete pripombe. V skladu s členom 20(1) Uredbe (ES) št. 33/2008 in na zahtevo Komisije je Agencija 23. aprila 2010 Komisiji predstavila svoje sklepe o metosulamu (6). Osnutek poročila o oceni, dodatno poročilo in sklep Agencije so države članice in Komisija pregledale v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 28. oktobra 2010 v obliki poročila Komisije o pregledu glede metosulama. |
| --- | --- |

(5)

Francija je ocenila dodatne podatke, ki jih je predložil vlagatelj, in pripravila dodatno poročilo. Navedeno poročilo je 7. avgusta 2009 predložila Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in Komisiji. Agencija je dodatno poročilo poslala v presojo drugim državam članicam in vlagatelju ter Komisiji posredovala prejete pripombe. V skladu s členom 20(1) Uredbe (ES) št. 33/2008 in na zahtevo Komisije je Agencija 23. aprila 2010 Komisiji predstavila svoje sklepe o metosulamu (6). Osnutek poročila o oceni, dodatno poročilo in sklep Agencije so države članice in Komisija pregledale v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 28. oktobra 2010 v obliki poročila Komisije o pregledu glede metosulama.

| (6) | Različne preiskave so pokazale, da se za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo metosulam, lahko pričakuje, da na splošno izpolnjujejo zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS, zlasti v zvezi z uporabami, ki so bile preučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno vključiti metosulam v Prilogo I, da se v vseh državah članicah v skladu z določbami navedene direktive lahko registrirajo fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo to aktivno snov. |
| --- | --- |

(6)

Različne preiskave so pokazale, da se za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo metosulam, lahko pričakuje, da na splošno izpolnjujejo zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS, zlasti v zvezi z uporabami, ki so bile preučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno vključiti metosulam v Prilogo I, da se v vseh državah članicah v skladu z določbami navedene direktive lahko registrirajo fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo to aktivno snov.

| (7) | Brez poseganja v navedeni sklep je primerno pridobiti dodatne informacije o nekaterih posameznih točkah. Člen 6(1) Direktive 91/414/EGS določa, da za vključitev posamezne snovi v Prilogo I lahko veljajo nekateri pogoji. Zato je primerno zahtevati, da vlagatelj predloži dodatne informacije, ki potrjujejo izsledke ocene tveganja na podlagi najnovejših znanstvenih dognanj glede morebitne odvisnosti adsorpcije tal od pH vrednosti, glede pronicanja v podtalnico in izpostavljenosti površinske vode, kar zadeva metabolita M01 in M02, glede morebitne genotoksičnosti ene nečistoče in glede specifikacije aktivne snovi, kot je bila proizvedena. |
| --- | --- |

(7)

Brez poseganja v navedeni sklep je primerno pridobiti dodatne informacije o nekaterih posameznih točkah. Člen 6(1) Direktive 91/414/EGS določa, da za vključitev posamezne snovi v Prilogo I lahko veljajo nekateri pogoji. Zato je primerno zahtevati, da vlagatelj predloži dodatne informacije, ki potrjujejo izsledke ocene tveganja na podlagi najnovejših znanstvenih dognanj glede morebitne odvisnosti adsorpcije tal od pH vrednosti, glede pronicanja v podtalnico in izpostavljenosti površinske vode, kar zadeva metabolita M01 in M02, glede morebitne genotoksičnosti ene nečistoče in glede specifikacije aktivne snovi, kot je bila proizvedena.

| (8) | Pred vključitvijo aktivne snovi v Prilogo I je treba predvideti primeren rok, v katerem se države članice in zainteresirane strani lahko pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, ki bodo posledica vključitve. |
| --- | --- |

(8)

Pred vključitvijo aktivne snovi v Prilogo I je treba predvideti primeren rok, v katerem se države članice in zainteresirane strani lahko pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, ki bodo posledica vključitve.

| (9) | Brez poseganja v obveznosti iz Direktive 91/414/EGS, ki izhajajo iz vključitve aktivne snovi v Prilogo I, je državam članicam treba omogočiti, da v šestih mesecih po vključitvi snovi pregledajo obstoječe registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo metosulam, da zagotovijo izpolnjevanje zahtev iz Direktive 91/414/EGS, zlasti iz člena 13 in ustreznih pogojev iz Priloge I. Države članice v skladu z določbami Direktive 91/414/EGS obstoječe registracije po potrebi spremenijo, nadomestijo ali prekličejo. Z odstopanjem od zgoraj navedenega roka je treba določiti daljše obdobje za predložitev in oceno celotne dokumentacije iz Priloge III vsakega fitofarmacevtskega sredstva za vsako nameravano uporabo v skladu z enotnimi načeli iz Direktive 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(9)

Brez poseganja v obveznosti iz Direktive 91/414/EGS, ki izhajajo iz vključitve aktivne snovi v Prilogo I, je državam članicam treba omogočiti, da v šestih mesecih po vključitvi snovi pregledajo obstoječe registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo metosulam, da zagotovijo izpolnjevanje zahtev iz Direktive 91/414/EGS, zlasti iz člena 13 in ustreznih pogojev iz Priloge I. Države članice v skladu z določbami Direktive 91/414/EGS obstoječe registracije po potrebi spremenijo, nadomestijo ali prekličejo. Z odstopanjem od zgoraj navedenega roka je treba določiti daljše obdobje za predložitev in oceno celotne dokumentacije iz Priloge III vsakega fitofarmacevtskega sredstva za vsako nameravano uporabo v skladu z enotnimi načeli iz Direktive 91/414/EGS.

| (10) | Izkušnje iz prejšnjih vključitev aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, ocenjenih na podlagi Uredbe Komisije (EGS) št. 3600/92 z dne 11. decembra 1992 o podrobnih pravilih za izvajanje prve faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive Sveta 91/414/EGS o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (7), so pokazale, da se lahko pojavijo težave pri razlagi dolžnosti imetnikov obstoječih registracij v zvezi z dostopom do podatkov. V izogib nadaljnjim težavam se zato zdi nujno razjasniti dolžnosti držav članic, zlasti dolžnost, da preverijo, ali ima imetnik registracije dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje pogoje iz Priloge II k navedeni direktivi. Vendar pa ta razjasnitev državam članicam ali imetnikom registracij ne nalaga nikakršnih novih obveznosti v primerjavi z doslej sprejetimi direktivami o spremembah Priloge I. |
| --- | --- |

(10)

Izkušnje iz prejšnjih vključitev aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, ocenjenih na podlagi Uredbe Komisije (EGS) št. 3600/92 z dne 11. decembra 1992 o podrobnih pravilih za izvajanje prve faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive Sveta 91/414/EGS o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (7), so pokazale, da se lahko pojavijo težave pri razlagi dolžnosti imetnikov obstoječih registracij v zvezi z dostopom do podatkov. V izogib nadaljnjim težavam se zato zdi nujno razjasniti dolžnosti držav članic, zlasti dolžnost, da preverijo, ali ima imetnik registracije dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje pogoje iz Priloge II k navedeni direktivi. Vendar pa ta razjasnitev državam članicam ali imetnikom registracij ne nalaga nikakršnih novih obveznosti v primerjavi z doslej sprejetimi direktivami o spremembah Priloge I.

| (11) | Zato je primerno Direktivo 91/414/EGS ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(11)

Zato je primerno Direktivo 91/414/EGS ustrezno spremeniti.

| (12) | Odločba 2008/934/ES določa nevljučitev metosulama in preklic registracij fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedeno snov, do 31. decembra 2011. V Prilogi k navedeni odločbi je treba črtati vrstico, ki zadeva metosulam. |
| --- | --- |

(12)

Odločba 2008/934/ES določa nevljučitev metosulama in preklic registracij fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedeno snov, do 31. decembra 2011. V Prilogi k navedeni odločbi je treba črtati vrstico, ki zadeva metosulam.

| (13) | Zato je primerno Odločbo 2008/934/ES ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(13)

Zato je primerno Odločbo 2008/934/ES ustrezno spremeniti.

| (14) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga I k Direktivi 91/414/EGS se spremeni v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

V Prilogi k Odločbi 2008/934/ES se črta vrstica, ki zadeva metosulam.

Člen 3

Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 31. oktobra 2011. Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov ter korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Države članice uporabljajo te predpise od 1. novembra 2011.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Člen 4

1.   Države članice v skladu z Direktivo 91/414/EGS do 1. novembra 2011 po potrebi spremenijo ali prekličejo obstoječe registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo metosulam kot aktivno snov. Do navedenega datuma zlasti preverijo, ali so pogoji iz Priloge I k navedeni direktivi v zvezi z metosulamom, z izjemo tistih iz dela B besedila o navedeni aktivni snovi, izpolnjeni in ali ima imetnik registracije dokumentacijo ali dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge II k navedeni direktivi v skladu s pogoji iz člena 13 navedene direktive.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 države članice znova ocenijo vsako registrirano fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje metosulam kot edino aktivno snov ali kot eno od več aktivnih snovi, vključenih v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS najpozneje do 30. aprila 2011, v skladu z enotnimi načeli iz Priloge VI k Direktivi 91/414/EGS na podlagi dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge III k navedeni direktivi, in ob upoštevanju dela B besedila o metosulamu iz Priloge I k navedeni direktivi. Na podlagi navedene ocene države članice presodijo, ali sredstvo izpolnjuje pogoje iz člena 4(1)(b), (c), (d) in (e) Direktive 91/414/EGS.

Države članice nato:

| (a) | če sredstvo vsebuje metosulam kot edino aktivno snov, najpozneje do 30. aprila 2015 po potrebi spremenijo ali prekličejo registracijo; ali |
| --- | --- |

(a)

če sredstvo vsebuje metosulam kot edino aktivno snov, najpozneje do 30. aprila 2015 po potrebi spremenijo ali prekličejo registracijo; ali

| (b) | če sredstvo vsebuje metosulam kot eno izmed več aktivnih snovi, registracijo po potrebi spremenijo ali prekličejo najpozneje do 30. aprila 2015 ali do datuma, določenega za takšno spremembo ali preklic v ustreznih direktivah, s katerimi so bile zadevne snovi dodane v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, pri čemer se upošteva poznejši datum. |
| --- | --- |

(b)

če sredstvo vsebuje metosulam kot eno izmed več aktivnih snovi, registracijo po potrebi spremenijo ali prekličejo najpozneje do 30. aprila 2015 ali do datuma, določenega za takšno spremembo ali preklic v ustreznih direktivah, s katerimi so bile zadevne snovi dodane v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, pri čemer se upošteva poznejši datum.

Člen 5

Ta direktiva začne veljati 1. maja 2011.

Člen 6

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 10. decembra 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1.

1

(2)  UL L 55, 29.2.2000, str. 25.

2

(3)  UL L 224, 21.8.2002, str. 23.

3

(4)  UL L 333, 11.12.2008, str. 11.

4

(5)  UL L 15, 18.1.2008, str. 5.

5

(6)  Evropska agencija za varnost hrane; Sklep o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo metosulam. EFSA Journal 2010; 8(5):1592. [67 pp.]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1592. Na voljo na spletu: www.efsa.europa.eu

6

(7)  UL L 366, 15.12.1992, str. 10.

7

---

PRILOGA

Na koncu razpredelnice v Prilogi I k Direktivi 91/414/EGS se doda naslednje besedilo:

| Št. | Splošno ime, identifikacijske številke | Ime po IUPAC | Čistost (1) | Uveljavitev | Veljavnost registracije | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „317 | Metosulam
  Št. CAS: 139528-85-1

  Št. CIPAC: 707 | 2′,6′-dichloro-5,7-dimethoxy-3′-methyl[1,2,4]triazolo


  [1,5-a]pyrimidine-2-sulfonanilide | ≥ 980 g/kg | 1. maj 2011 | 30. april 2021 | DEL A
  Registrira se lahko samo kot herbicid.
  DEL B
  Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu za metosulam, in zlasti dodatkov I in II k poročilu, kot je bilo dokončno oblikovano v Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali 28. oktobra 2010.
  V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na:






  — | zaščito podtalnice, če se aktivna snov uporablja na območjih z občutljivimi tlemi in/ali podnebnimi razmerami; |

Št.

Splošno ime, identifikacijske številke

Ime po IUPAC

Čistost (1)

Uveljavitev

Veljavnost registracije

Posebne določbe

„317

Metosulam

Št. CAS: 139528-85-1

Št. CIPAC: 707

2′,6′-dichloro-5,7-dimethoxy-3′-methyl[1,2,4]triazolo

[1,5-a]pyrimidine-2-sulfonanilide

≥ 980 g/kg

1. maj 2011

30. april 2021

DEL A

Registrira se lahko samo kot herbicid.

DEL B

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu za metosulam, in zlasti dodatkov I in II k poročilu, kot je bilo dokončno oblikovano v Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali 28. oktobra 2010.

V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na:

—

zaščito podtalnice, če se aktivna snov uporablja na območjih z občutljivimi tlemi in/ali podnebnimi razmerami;

| — | tveganje za vodne organizme; |
| --- | --- |

—

tveganje za vodne organizme;

| — | tveganje za neciljne rastline na neciljnem območju. |
| --- | --- |

—

tveganje za neciljne rastline na neciljnem območju.

Pogoji uporabe po potrebi vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja.

Zadevne države članice zagotovijo, da vlagatelj Komisiji do 30. oktobra 2011 predloži dodatne informacije o aktivni snovi, kot je bila proizvedena.

Zadevne države članice zagotovijo, da vlagatelj Komisiji do 30. aprila 2013 predloži potrdilne informacije glede:

| — | morebitne odvisnosti adsorpcije tal od pH vrednosti, pronicanja v podtalnico in izpostavljenosti površinske vode, kar zadeva metabolita M01 in M02; |
| --- | --- |

—

morebitne odvisnosti adsorpcije tal od pH vrednosti, pronicanja v podtalnico in izpostavljenosti površinske vode, kar zadeva metabolita M01 in M02;

| — | morebitne genotoksičnosti ene nečistoče.“ |
| --- | --- |

—

morebitne genotoksičnosti ene nečistoče.“

---

(1)  Več podrobnosti o aktivni snovi in njenih lastnostih je v poročilu o pregledu.

1

---

SKLEPI

| 11.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 327/44 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 327/44

---

SKLEP SVETA 2010/765/SZVP

z dne 2. decembra 2010

o delovanju EU za preprečevanje nedovoljene trgovine z osebnim in lahkim orožjem (SALW) po zraku

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 26(2) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 13. decembra 2003 sprejel Evropsko varnostno strategijo, v kateri je opredeljenih pet ključnih izzivov, s katerimi se spoprijema Unija: terorizem, širjenje orožja za množično uničevanje, regionalni konflikti, odpovedovanje držav in organizirani kriminal. Posledice nedovoljene proizvodnje, prenosa in kroženja osebnega in lahkega orožja (SALW) ter njegovo prekomerno kopičenje in nenadzorovano širjenje so bistveni element štirih od omenjenih petih izzivov. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 13. decembra 2003 sprejel Evropsko varnostno strategijo, v kateri je opredeljenih pet ključnih izzivov, s katerimi se spoprijema Unija: terorizem, širjenje orožja za množično uničevanje, regionalni konflikti, odpovedovanje držav in organizirani kriminal. Posledice nedovoljene proizvodnje, prenosa in kroženja osebnega in lahkega orožja (SALW) ter njegovo prekomerno kopičenje in nenadzorovano širjenje so bistveni element štirih od omenjenih petih izzivov.

| (2) | Svet je 15. in 16. decembra 2005 sprejel Strategijo EU za boj proti nedovoljenemu kopičenju in trgovini s SALW ter pripadajočim strelivom ter trgovini z njim (Strategija EU SALW). Strategija EU SALW podpira oblikovanje politike za dejavni boj proti nezakoniti mreži, ki trguje s SALW (nezakoniti posredniki in prevozniki) v zračnem, morskem in kopenskem prostoru Unije, z vzpostavljanjem mehanizmov opozarjanja in sodelovanja. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 15. in 16. decembra 2005 sprejel Strategijo EU za boj proti nedovoljenemu kopičenju in trgovini s SALW ter pripadajočim strelivom ter trgovini z njim (Strategija EU SALW). Strategija EU SALW podpira oblikovanje politike za dejavni boj proti nezakoniti mreži, ki trguje s SALW (nezakoniti posredniki in prevozniki) v zračnem, morskem in kopenskem prostoru Unije, z vzpostavljanjem mehanizmov opozarjanja in sodelovanja.

| (3) | V akcijskem načrtu Strategije EU SALW je poleg tega poudarjeno, da je treba med naloge misij za krizno upravljanje vključiti ukrepe za uvedbo mejnega nadzora (ali nadzora zračnega, kopenskega in morskega prostora na območju spora) in razorožitev ter tako povečati njihov učinek. |
| --- | --- |

(3)

V akcijskem načrtu Strategije EU SALW je poleg tega poudarjeno, da je treba med naloge misij za krizno upravljanje vključiti ukrepe za uvedbo mejnega nadzora (ali nadzora zračnega, kopenskega in morskega prostora na območju spora) in razorožitev ter tako povečati njihov učinek.

| (4) | Delovna skupina Sveta EU za globalno razoroževanje in nadzor nad oborožitvijo (CODUN) in Situacijski center EU (SitCen) sta po letu 2007 razvila pobudo EU za preprečevanje nedovoljene trgovine s SALW preko zračnega prevoza z okrepljeno izmenjavo ustreznih informacij o sumljivih letalskih prevoznikih med državami članicami. CODUN in SitCen pri vzpostavljanju takega sistema za izmenjavo informacij sodelujeta z Mednarodnim mirovnim raziskovalnim inštitutom v Stockholmu (SIPRI) ter njegovim projektom za oceno mehanizma zoper nedovoljeno trgovino (CIT – MAP). V okviru te pobude se je CODUN nedavno strinjala, da bo preučila možnosti za izboljšanje delovanja in učinkovitosti te pobude EU z zagotovitvijo pravočasnega posodabljanja in obdelovanja ustreznih informacij. |
| --- | --- |

(4)

Delovna skupina Sveta EU za globalno razoroževanje in nadzor nad oborožitvijo (CODUN) in Situacijski center EU (SitCen) sta po letu 2007 razvila pobudo EU za preprečevanje nedovoljene trgovine s SALW preko zračnega prevoza z okrepljeno izmenjavo ustreznih informacij o sumljivih letalskih prevoznikih med državami članicami. CODUN in SitCen pri vzpostavljanju takega sistema za izmenjavo informacij sodelujeta z Mednarodnim mirovnim raziskovalnim inštitutom v Stockholmu (SIPRI) ter njegovim projektom za oceno mehanizma zoper nedovoljeno trgovino (CIT – MAP). V okviru te pobude se je CODUN nedavno strinjala, da bo preučila možnosti za izboljšanje delovanja in učinkovitosti te pobude EU z zagotovitvijo pravočasnega posodabljanja in obdelovanja ustreznih informacij.

| (5) | Tveganja, ki ga za mednarodno varnost predstavlja nedovoljena trgovina s SALW po zraku, se zavedajo tudi druge mednarodne in regionalne organizacije. Forum OVSE za varnost in sodelovanje je leta 2007 tej temi posvetil posebno zasedanje, Parlamentarna skupščina OVSE pa je leta 2008 sprejela resolucijo, v kateri je pozvala k dokončanju, sprejetju in izvajanju priročnika OVSE o najboljših praksah zoper nedovoljen prevoz SALW po zraku. Podobno so države pogodbenice Wassenaarskega sporazuma leta 2007 sprejele dokument o najboljših praksah za preprečevanje prenosa SALW, ki ogroža stabilnost, z letalskim prevozom. Poleg tega je v številnih poročilih skupine strokovnjakov Sankcijskega odbora Varnostnega sveta ZN o zahodni Afriki in območju Velikih jezer vedno znova dokumentirana ključna vloga tovornih letalskih prevoznikov, ki se ukvarjajo z nedovoljeno trgovino s SALW. |
| --- | --- |

(5)

Tveganja, ki ga za mednarodno varnost predstavlja nedovoljena trgovina s SALW po zraku, se zavedajo tudi druge mednarodne in regionalne organizacije. Forum OVSE za varnost in sodelovanje je leta 2007 tej temi posvetil posebno zasedanje, Parlamentarna skupščina OVSE pa je leta 2008 sprejela resolucijo, v kateri je pozvala k dokončanju, sprejetju in izvajanju priročnika OVSE o najboljših praksah zoper nedovoljen prevoz SALW po zraku. Podobno so države pogodbenice Wassenaarskega sporazuma leta 2007 sprejele dokument o najboljših praksah za preprečevanje prenosa SALW, ki ogroža stabilnost, z letalskim prevozom. Poleg tega je v številnih poročilih skupine strokovnjakov Sankcijskega odbora Varnostnega sveta ZN o zahodni Afriki in območju Velikih jezer vedno znova dokumentirana ključna vloga tovornih letalskih prevoznikov, ki se ukvarjajo z nedovoljeno trgovino s SALW.

| (6) | Namen delovanja, predvidenega v tem sklepu, ni izboljšanje varnosti zračnega prevoza – |
| --- | --- |

(6)

Namen delovanja, predvidenega v tem sklepu, ni izboljšanje varnosti zračnega prevoza –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Unija pri izpolnjevanju Strategije EU za boj proti nedovoljenemu kopičenju in trgovini s SALW ter pripadajočim strelivom (Strategija EU SALW) uresničuje naslednje cilje:

| (a) | izboljšanje orodij in metod, ki jih imajo na voljo ustrezne misije za krizno upravljanje, mednarodni organi in nacionalni organi tretjih držav in držav članic za učinkovito spremljanje in odkrivanje sumljivih tovornih zrakoplovov, ki se verjetno ukvarjajo z nedovoljeno trgovino s SALW po zraku v tretjih državah, iz njih ali vanje; |
| --- | --- |

(a)

izboljšanje orodij in metod, ki jih imajo na voljo ustrezne misije za krizno upravljanje, mednarodni organi in nacionalni organi tretjih držav in držav članic za učinkovito spremljanje in odkrivanje sumljivih tovornih zrakoplovov, ki se verjetno ukvarjajo z nedovoljeno trgovino s SALW po zraku v tretjih državah, iz njih ali vanje;

| (b) | ozaveščanje in izpopolnitev tehničnega strokovnega znanja zadevnega mednarodnega in nacionalnega osebja glede „najboljših praks“ na področju spremljanja, odkrivanja in analiz za obvladovanje tveganja v boju proti tovornim letalskim prevoznikom, ki domnevno trgujejo s SALW po zraku v tretjih državah, iz njih ali vanje. |
| --- | --- |

(b)

ozaveščanje in izpopolnitev tehničnega strokovnega znanja zadevnega mednarodnega in nacionalnega osebja glede „najboljših praks“ na področju spremljanja, odkrivanja in analiz za obvladovanje tveganja v boju proti tovornim letalskim prevoznikom, ki domnevno trgujejo s SALW po zraku v tretjih državah, iz njih ali vanje.

2.   Unija za dosego cilja iz odstavka 1 izvaja naslednje ukrepe:

| (a) | razvoj in preizkušanje na terenu pilotne programske opreme za obvladovanje tveganja trgovine po zraku za ustrezne misije za krizno upravljanje, mednarodne in nacionalne organe, vključno z redno posodobljeno podatkovno zbirko med drugim o letalskih družbah, zrakoplovih, registrskih številkah in prevoznih linijah; |
| --- | --- |

(a)

razvoj in preizkušanje na terenu pilotne programske opreme za obvladovanje tveganja trgovine po zraku za ustrezne misije za krizno upravljanje, mednarodne in nacionalne organe, vključno z redno posodobljeno podatkovno zbirko med drugim o letalskih družbah, zrakoplovih, registrskih številkah in prevoznih linijah;

| (b) | razvoj in preizkušanje na terenu varnega pilotnega sistema za obvladovanje tveganja in širjenje informacij; |
| --- | --- |

(b)

razvoj in preizkušanje na terenu varnega pilotnega sistema za obvladovanje tveganja in širjenje informacij;

| (c) | priprava in objava priročnika in spremnega gradiva za usposabljanje ter zagotavljanje tehnične pomoči za lažjo uporabo in prilagajanje pilotne programske opreme ter varnega sistema za obvladovanje tveganja in informacijskega sistema, vključno z organizacijo regionalnih seminarjev za usposabljanje ustreznih misij kriznega upravljanja ter mednarodnih in nacionalnih organov. |
| --- | --- |

(c)

priprava in objava priročnika in spremnega gradiva za usposabljanje ter zagotavljanje tehnične pomoči za lažjo uporabo in prilagajanje pilotne programske opreme ter varnega sistema za obvladovanje tveganja in informacijskega sistema, vključno z organizacijo regionalnih seminarjev za usposabljanje ustreznih misij kriznega upravljanja ter mednarodnih in nacionalnih organov.

Projekt je podrobno opisan v Prilogi.

Člen 2

1.   Za izvajanje tega sklepa je odgovoren visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP).

2.   Projekte iz člena 1(2) tehnično izvaja SIPRI.

3.   SIPRI to nalogo opravlja v okviru pristojnosti VP. V ta namen se VP po potrebi dogovarja s SIPRI.

Člen 3

1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje projekta iz člena 1(2) je 900 000 EUR.

2.   Odhodki, ki se financirajo iz zneska iz odstavka 1, se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije.

3.   Komisija nadzira pravilno upravljanje odhodkov iz odstavka 1. V ta namen s SIPRI sklene sporazum o financiranju. V tem sporazumu je določeno, da mora SIPRI zagotoviti razpoznavnost prispevka EU primerno njegovi velikosti.

4.   Komisija si prizadeva skleniti sporazum o financiranju iz odstavka 3 čim prej po začetku veljavnosti tega sklepa. Komisija obvesti Svet o kakršnih koli težavah v tem procesu ter o datumu sklenitve sporazuma o financiranju.

Člen 4

VP poroča Svetu o izvajanju tega sklepa na podlagi rednih dvomesečnih poročil, ki jih pripravi SIPRI. Ta poročila so podlaga za ocenjevanje, ki ga izvede Svet. Komisija zagotovi podatke o finančnih vidikih izvajanja projekta iz člena 1(2).

Člen 5

1.   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

2.   Veljati preneha 24 mesecev po datumu sklenitve sporazuma o financiranju iz člena 3(3) ali šest mesecev po datumu sprejetja tega sklepa, če v tem obdobju ni sklenjen noben sporazum o financiranju.

Člen 6

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 2. decembra 2010

Za Svet

Predsednik

M. WATHELET

---

PRILOGA

1.   Splošni okvir

Ta sklep temelji na pobudi CODUN za obravnavo groženj, ki jih predstavlja trgovina s SALW in drugim blagom, ki ogroža stabilnost, po zraku. Ta sklep sledi projektom v okviru pobude CODUN, ki jih je Svet začel izvajati v sodelovanju s SitCen-om, Klubom iz Budimpešte in SIPRI-jem. V tem sklepu so predvideni programska oprema, pilotni sistemi za izvajanje, programi usposabljanja in ozaveščanja za ustrezne misije kriznega upravljanja ter mednarodne in nacionalne organe, z namenom da se bolje spremljajo, posodabljajo in širijo informacije o sumljivih tovornih letalskih akterjih, ki delujejo v Afriki, in iz drugih regij. Pri izvajanju tega sklepa bi bilo treba zagotoviti dobro usklajenost z drugimi ustreznimi projekti, ki se financirajo v okviru programov Skupnosti in drugih sklepov Sveta, da bi povečali učinek ukrepov Unije pri preprečevanju nedovoljene trgovine s SALW.

2.   Cilji

V projektih, opisanih v nadaljevanju, bodo obravnavana tri področja, ki so jih določili CODUN in druge zainteresirane strani, ki sodelujejo pri pobudi EU zoper trgovino s SALW po zraku:

| (a) | potreba po razvoju varnega sistema za zagotavljanje posodobljenih podatkov o podjetjih in zrakoplovih, ki rutinsko ponovno prijavljajo premoženje in menjujejo kraje sedežev podjetij, z namenom, da se izognejo odkritju; |
| --- | --- |

(a)

potreba po razvoju varnega sistema za zagotavljanje posodobljenih podatkov o podjetjih in zrakoplovih, ki rutinsko ponovno prijavljajo premoženje in menjujejo kraje sedežev podjetij, z namenom, da se izognejo odkritju;

| (b) | zagotavljanje programske opreme za obvladovanje tveganja in usposabljanja, da se omogoči ustreznim misijam kriznega upravljanja ter mednarodnim in nacionalnim organom učinkovitejše spremljanje in nadzor povečanega števila tovornih letalskih akterjev, za katere se domneva, da se ukvarjajo s trgovino s SALW ali pri pretoku drugega blaga, ki ogroža stabilnost, po zraku; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje programske opreme za obvladovanje tveganja in usposabljanja, da se omogoči ustreznim misijam kriznega upravljanja ter mednarodnim in nacionalnim organom učinkovitejše spremljanje in nadzor povečanega števila tovornih letalskih akterjev, za katere se domneva, da se ukvarjajo s trgovino s SALW ali pri pretoku drugega blaga, ki ogroža stabilnost, po zraku;

| (c) | potreba po ozaveščanju ter zagotavljanju usposabljanja in tehnične pomoči večstranskim organizacijam, misijam, regionalnim telesom in državam v Afriki ter drugih regijah, z namenom okrepitve njihove sposobnosti spremljanja in odkrivanja akterjev, ki se ukvarjajo s trgovino s SALW ali prevozom drugega blaga, ki ogroža stabilnost, po zraku. |
| --- | --- |

(c)

potreba po ozaveščanju ter zagotavljanju usposabljanja in tehnične pomoči večstranskim organizacijam, misijam, regionalnim telesom in državam v Afriki ter drugih regijah, z namenom okrepitve njihove sposobnosti spremljanja in odkrivanja akterjev, ki se ukvarjajo s trgovino s SALW ali prevozom drugega blaga, ki ogroža stabilnost, po zraku.

3.   Opis projekta

3.1   Projekt 1: Razvoj programske opreme in izvajanje pilotnega projekta za spremljanje, posodabljanje in širjenje informacij o akterjih letalskega tovora, za katere se domneva vpletenost v nedovoljeno trgovino s SALW

3.1.1   Cilj projekta

Namen projekta je izboljšanje orodij in metod, ki jih imajo na voljo ustrezne misije kriznega upravljanja, mednarodni organi in nacionalni organi tretjih držav ter države članice, za učinkovito nadziranje in odkrivanje sumljivih tovornih zrakoplovov, ki se verjetno ukvarjajo z nedovoljeno trgovino s SALW po zraku v tretjih državah, iz njih ali vanje.

3.1.2   Opis projekta

V okviru tega projekta se bodo izvajale naslednje dejavnosti:

| (a) | razvoj programske opreme za obvladovanje tveganja v zvezi s trgovino po zraku za večstranske organizacije, misije in izbrane tretje države; |
| --- | --- |

(a)

razvoj programske opreme za obvladovanje tveganja v zvezi s trgovino po zraku za večstranske organizacije, misije in izbrane tretje države;

| (b) | razvoj varnega pilotnega sistema za obvladovanje tveganja in širjenje informacij; |
| --- | --- |

(b)

razvoj varnega pilotnega sistema za obvladovanje tveganja in širjenje informacij;

| (c) | preizkušanje programske opreme na terenu ob posvetovanju z VP in ustreznimi organi Sveta; |
| --- | --- |

(c)

preizkušanje programske opreme na terenu ob posvetovanju z VP in ustreznimi organi Sveta;

| (d) | preizkušanje sistema za širjenje informacij na terenu ob posvetovanju z VP in ustreznimi telesi Sveta; |
| --- | --- |

(d)

preizkušanje sistema za širjenje informacij na terenu ob posvetovanju z VP in ustreznimi telesi Sveta;

| (e) | priprava priročnika in spremnega gradiva za usposabljanje, ki bo ustreznim misijam kriznega upravljanja ter mednarodnim organom in nacionalnim organom tretjih držav ter državam članicam olajšal uporabo in sprejemanje sistemov iz točk (a) in (b); |
| --- | --- |

(e)

priprava priročnika in spremnega gradiva za usposabljanje, ki bo ustreznim misijam kriznega upravljanja ter mednarodnim organom in nacionalnim organom tretjih držav ter državam članicam olajšal uporabo in sprejemanje sistemov iz točk (a) in (b);

| (f) | predstavitev končne programske opreme ter pripadajočega priročnika in gradiva za usposabljanje na zaključni delavnici, na katero bodo povabljene zainteresirane strani (do 80 oseb). |
| --- | --- |

(f)

predstavitev končne programske opreme ter pripadajočega priročnika in gradiva za usposabljanje na zaključni delavnici, na katero bodo povabljene zainteresirane strani (do 80 oseb).

Projekt bo izveden v primernem časovnem obdobju, pri čemer bo upoštevana potreba po posvetovanju in usklajevanju z različnimi zainteresiranimi stranmi, pod nadzorom VP. Projekt bo izveden v šestih fazah.

Pripravljalna faza

SIPRI bo ob posvetovanju z ustreznimi organi Sveta in pod nadzorom VP razvil programsko opremo, orodja za obvladovanje tveganja ter sistem za širjenje informacij in razčlenjenih podatkov, pri čemer se uporabijo ustrezne možnosti informacijske tehnologije (IT).

Faza vnosa podatkov

V projektu bodo uporabljene samo informacije iz splošno dostopnih virov, podatki iz ustreznih virov pa bodo vneseni v celovite podatkovne zbirke, ki bodo omogočale dovolj informacij za podpiranje natančnih orodij za obvladovanje tveganja, odkrivanje in profiliranje.

Faza preverjanja

SIPRI bo ob posvetovanju z ustreznimi organi Sveta in pod nadzorom VP preveril različne kraje, regije, organizacije in misije, kjer se lahko na terenu pod najboljšimi pogoji preizkusi pilotni sistem, ki uporablja podatke iz splošno dostopnih virov.

Faza preizkušanja na terenu

SIPRI bo ob posvetovanju z ustreznimi organi Sveta in pod nadzorom VP skupaj s partnerji, določenimi v fazi preverjanja, izvedel fazo preizkušanja na terenu.

Faza ocenjevanja in prilagajanja

Po preizkusu na terenu bo SIPRI ocenil in prilagodil programsko opremo na podlagi izkušenj in znanja, pridobljenega med fazo preizkušanja na terenu. Tako bo pripravljen končni izdelek, ki bo dan na razpolago s soglasjem različnih zainteresiranih strani.

Faza predstavitve

Organizirana bo posebna predstavitev končne programske opreme in gradiva za usposabljanje za ustrezne zainteresirane strani (do 80 oseb), ki bodo sodelovale pri njunem razvoju in bodo določene za končne uporabnike programske opreme.

3.1.3   Rezultati projekta

Projekt bo:

| (a) | okrepil sposobnost ustreznih misij kriznega upravljanja, mednarodnih organov in nacionalnih organov tretjih držav ter držav članic za spremljanje dejavnosti tovornih letalskih akterjev, ki se domnevno ukvarjajo s trgovino s SALW po zraku; |
| --- | --- |

(a)

okrepil sposobnost ustreznih misij kriznega upravljanja, mednarodnih organov in nacionalnih organov tretjih držav ter držav članic za spremljanje dejavnosti tovornih letalskih akterjev, ki se domnevno ukvarjajo s trgovino s SALW po zraku;

| (b) | zagotovil orodja in pilotne sisteme, potrebne za povečanje števila prepovedi domnevno nedovoljenih pošiljk SALW, ki jih po zraku pošiljajo večstranske organizacije, misije ter države v Afriki in drugih regijah; |
| --- | --- |

(b)

zagotovil orodja in pilotne sisteme, potrebne za povečanje števila prepovedi domnevno nedovoljenih pošiljk SALW, ki jih po zraku pošiljajo večstranske organizacije, misije ter države v Afriki in drugih regijah;

| (c) | povečal sposobnost držav članic za varno izmenjavo informacij o akterjih letalskega tovora z uporabo metod razčlenjenih podatkov in drugih mehanizmov profiliranja. |
| --- | --- |

(c)

povečal sposobnost držav članic za varno izmenjavo informacij o akterjih letalskega tovora z uporabo metod razčlenjenih podatkov in drugih mehanizmov profiliranja.

3.1.4   Upravičenci projekta

Udeleženci projekta bodo ustrezno osebje misij kriznega upravljanja in nacionalnih ter mednarodnih organov. Pri izboru posebnih udeležencev za preizkus pilotne programske opreme bodo upoštevane spremenljivke kot na primer prisotnost evropskih ali večstranskih misij kriznega upravljanja na terenu, potreba po najboljšem izkoristku sredstev, razpoložljivost pomoči na lokalni ravni, politična volja in sposobnost lokalnih in nacionalnih organov, da zatrejo nedovoljeno trgovino s SALW po zraku. SIPRI bo predlagal kratek seznam primernih udeležencev, ki ga bo nato potrdil VP ob posvetovanju s pristojnimi organi Sveta.

3.2   Projekt 2: Povečanje seznanjenosti s praksami spremljanja, odkrivanja in obvladovanja tveganja zoper letalske prevoznike tovora, ki se ukvarjajo s trgovino s SALW po zraku in pretokom drugega blaga, ki ogroža stabilnost, s pomočjo publikacij, usposabljanja in ozaveščanja

3.2.1   Cilj projekta

Namen projekta je povečanje seznanjenosti in strokovne izpopolnjenosti ustreznega mednarodnega in nacionalnega osebja o „najboljših praksah“ na področju spremljanja, odkrivanja in analiz za obvladovanje tveganja zoper letalske prevoznike tovora, ki se domnevno ukvarjajo s trgovino s SALW po zraku.

3.2.2   Opis projekta

V okviru tega projekta se bodo izvajale naslednje dejavnosti:

| (a) | priprava in objava priročnika in spremnega gradiva za usposabljanje, ki se razdeli med največ 250 posameznikov, ki delajo za večstranske organizacije, misije ali države; |
| --- | --- |

(a)

priprava in objava priročnika in spremnega gradiva za usposabljanje, ki se razdeli med največ 250 posameznikov, ki delajo za večstranske organizacije, misije ali države;

| (b) | organizacija do treh regionalnih seminarjev, usposabljanja in ozaveščanja med 80 in 100 članov osebja posebnih oddelkov ali enot misij kriznega upravljanja, mednarodnih organov in nacionalnih organov tretjih držav, pri čemer je predviden multiplikacijski učinek s pomočjo gradiva za „usposabljanje vodij usposabljanja“; |
| --- | --- |

(b)

organizacija do treh regionalnih seminarjev, usposabljanja in ozaveščanja med 80 in 100 članov osebja posebnih oddelkov ali enot misij kriznega upravljanja, mednarodnih organov in nacionalnih organov tretjih držav, pri čemer je predviden multiplikacijski učinek s pomočjo gradiva za „usposabljanje vodij usposabljanja“;

| (c) | obdelava rezultatov in ocenjevanj prejetih iz dejavnosti usposabljanja in ozaveščanja, na podlagi česar bo razvit model „najboljših praks“ za izmenjavo informacij na to temo med ustreznim mednarodnim in nacionalnim osebjem; |
| --- | --- |

(c)

obdelava rezultatov in ocenjevanj prejetih iz dejavnosti usposabljanja in ozaveščanja, na podlagi česar bo razvit model „najboljših praks“ za izmenjavo informacij na to temo med ustreznim mednarodnim in nacionalnim osebjem;

| (d) | predstavitev rezultatov modela „najboljših praks“ na zaključni delavnici, na katero bodo povabljene zainteresirane strani (do 80 oseb). |
| --- | --- |

(d)

predstavitev rezultatov modela „najboljših praks“ na zaključni delavnici, na katero bodo povabljene zainteresirane strani (do 80 oseb).

3.2.3   Rezultati projekta

Projekt bo:

| (a) | povečal seznanjenost osebja, ki dela za večstranske organizacije, misije in države, z „najboljšimi praksami“ na področju spremljanja, odkrivanja in analiz za obvladovanje tveganja zoper letalske prevoznike tovora, ki se domnevno ukvarjajo s trgovino s SALW po zraku in pretokom drugega blaga, ki ogroža stabilnost; |
| --- | --- |

(a)

povečal seznanjenost osebja, ki dela za večstranske organizacije, misije in države, z „najboljšimi praksami“ na področju spremljanja, odkrivanja in analiz za obvladovanje tveganja zoper letalske prevoznike tovora, ki se domnevno ukvarjajo s trgovino s SALW po zraku in pretokom drugega blaga, ki ogroža stabilnost;

| (b) | prispeval k standardizaciji „najboljših praks“ na tem področju, s pomočjo objave in razdelitve priročnika o metodah spremljanja, odkrivanja in analiz za obvladovanje tveganja; |
| --- | --- |

(b)

prispeval k standardizaciji „najboljših praks“ na tem področju, s pomočjo objave in razdelitve priročnika o metodah spremljanja, odkrivanja in analiz za obvladovanje tveganja;

| (c) | prispeval k vzpostavitvi „najboljših praks“ pri usklajevanju informacij s pomočjo dejavnosti usposabljanja in ozaveščanja osebja, ki dela v posebnih oddelkih ali enotah večstranskih organizacij, misij ali držav. |
| --- | --- |

(c)

prispeval k vzpostavitvi „najboljših praks“ pri usklajevanju informacij s pomočjo dejavnosti usposabljanja in ozaveščanja osebja, ki dela v posebnih oddelkih ali enotah večstranskih organizacij, misij ali držav.

3.2.4   Udeleženci projekta

Udeleženci projekta bodo ustrezno osebje misij kriznega upravljanja in nacionalnih ter mednarodnih organov. Izbor posebnih udeležencev, ki bodo vključeni v projekt, bo opravljen na podlagi kratkega seznama primernih udeležencev, ki ga bo predlagal SIPRI in potrdil VP ob posvetovanju s pristojnimi organi Sveta.

4.   Lokacije

Lokacije preizkušanja na terenu in zaključne delavnice projekta 3.1 ter dejavnosti usposabljanja in ozaveščanja ter zaključne delavnice projekta 3.2 bodo določene ob upoštevanju želje po najboljšem izkoristku sredstev in čim manjših emisijah ogljika, upoštevana pa bo tudi pomoč, ki je na voljo na lokalni ravni. SIPRI bo predlagal kratek seznam priporočenih lokacij, ki ga bo potrdil VP ob posvetovanju s pristojnimi organi Sveta.

5.   Trajanje

Projekta se bosta predvidoma izvajala 24 mesecev.

6.   Izvajalec

Tehnično izvajanje tega sklepa bo poverjeno SIPRI. SIPRI bo zagotovil razpoznavnost prispevka EU in bo svoje naloge opravljal v okviru odgovornosti VP.

7.   Poročanje

SIPRI bo pripravljal redna poročila na dvomesečni osnovi in po dokončanju vsake opisane dejavnosti. Poročila bi se morala predložiti VP najpozneje šest tednov po dokončanju zadevnih dejavnosti.

---

| 11.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 327/49 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 327/49

---

SKLEP SVETA 2010/766/SZVP

z dne 7. decembra 2010

o spremembah Skupnega ukrepa 2008/851/SZVP o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 28 in 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 10. novembra 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/851/SZVP o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 10. novembra 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/851/SZVP o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (1).

| (2) | Svet je 8. decembra 2009 oziroma 30. julija 2010 sprejel Sklepa 2009/907/SZVP (2) in 2010/437/SZVP (3) o spremembah Skupnega ukrepa 2008/851/SZVP. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 8. decembra 2009 oziroma 30. julija 2010 sprejel Sklepa 2009/907/SZVP (2) in 2010/437/SZVP (3) o spremembah Skupnega ukrepa 2008/851/SZVP.

| (3) | Piratstvo in oboroženi ropi pred somalsko obalo še naprej ogrožajo ladijski promet na tem območju, zlasti pa zagotavljanje pomoči v hrani somalskemu prebivalstvu v okviru Svetovnega programa za hrano. |
| --- | --- |

(3)

Piratstvo in oboroženi ropi pred somalsko obalo še naprej ogrožajo ladijski promet na tem območju, zlasti pa zagotavljanje pomoči v hrani somalskemu prebivalstvu v okviru Svetovnega programa za hrano.

| (4) | Varnostni svet Združenih narodov je 23. novembra 2010 sprejel Resolucijo 1950 (2010). |
| --- | --- |

(4)

Varnostni svet Združenih narodov je 23. novembra 2010 sprejel Resolucijo 1950 (2010).

| (5) | Vojaška operacija Evropske unije iz Skupnega ukrepa 2008/851/SZVP (v nadaljnjem besedilu: vojaška operacija EU) bi morala biti podaljšana do 12. decembra 2012. |
| --- | --- |

(5)

Vojaška operacija Evropske unije iz Skupnega ukrepa 2008/851/SZVP (v nadaljnjem besedilu: vojaška operacija EU) bi morala biti podaljšana do 12. decembra 2012.

| (6) | Opredelitev oseb, za katere obstaja verjetnost premestitve v skladu s členom 12 Skupnega ukrepa 2008/851/SZVP, bi bilo treba pojasniti v skladu z določbami Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu. |
| --- | --- |

(6)

Opredelitev oseb, za katere obstaja verjetnost premestitve v skladu s členom 12 Skupnega ukrepa 2008/851/SZVP, bi bilo treba pojasniti v skladu z določbami Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu.

| (7) | Skupni ukrep 2008/851/SZVP bi bilo treba spremeniti na podlagi izkušenj iz prvih dveh let vojaške operacije EU, da bi omogočili zbiranje podatkov o fizičnih značilnostih in prenos nekaterih osebnih podatkov, kot so prstni odtisi osumljenih oseb, s čimer bi se olajšala njihova identifikacija, izsleditev in morebitni pregon. Takšna obdelava bi se morala izvesti v skladu s členom 6 Pogodbe o Evropski uniji. |
| --- | --- |

(7)

Skupni ukrep 2008/851/SZVP bi bilo treba spremeniti na podlagi izkušenj iz prvih dveh let vojaške operacije EU, da bi omogočili zbiranje podatkov o fizičnih značilnostih in prenos nekaterih osebnih podatkov, kot so prstni odtisi osumljenih oseb, s čimer bi se olajšala njihova identifikacija, izsleditev in morebitni pregon. Takšna obdelava bi se morala izvesti v skladu s členom 6 Pogodbe o Evropski uniji.

| (8) | Tudi zaradi praktičnih razlogov je potrebno zagotoviti možnost izmenjave zaupnih informacij na območju operacij. |
| --- | --- |

(8)

Tudi zaradi praktičnih razlogov je potrebno zagotoviti možnost izmenjave zaupnih informacij na območju operacij.

| (9) | Zato bi bilo treba ustrezno spremeniti Skupni ukrep 2008/851/SZVP – |
| --- | --- |

(9)

Zato bi bilo treba ustrezno spremeniti Skupni ukrep 2008/851/SZVP –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Skupni ukrep 2008/851/SZVP se spremeni:

| 1. | v členu 2 se točka (e) nadomesti z naslednjim:






  „(e) | za morebitno izvrševanje sodnega pregona s strani pristojnih držav članic pod pogoji iz člena 12 lahko na območjih, kjer je prisotna, pripre, pridrži in premešča osebe, ki so osumljene načrtovanja, izvrševanja ali storitve kaznivih dejanj piratstva ali oboroženega ropa, ter zaseže ladje piratov ali oboroženih roparjev ali ladje, ki so bile zajete v dejanju piratstva ali oboroženega ropa in so v rokah piratov ali oboroženih roparjev, kot je navedeno v členih 101 in 103 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, ter prav tako lahko zaseže lastnino, ki se nahaja na teh ladjah;“; |
| --- | --- | --- |

1.

v členu 2 se točka (e) nadomesti z naslednjim:

„(e)

za morebitno izvrševanje sodnega pregona s strani pristojnih držav članic pod pogoji iz člena 12 lahko na območjih, kjer je prisotna, pripre, pridrži in premešča osebe, ki so osumljene načrtovanja, izvrševanja ali storitve kaznivih dejanj piratstva ali oboroženega ropa, ter zaseže ladje piratov ali oboroženih roparjev ali ladje, ki so bile zajete v dejanju piratstva ali oboroženega ropa in so v rokah piratov ali oboroženih roparjev, kot je navedeno v členih 101 in 103 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, ter prav tako lahko zaseže lastnino, ki se nahaja na teh ladjah;“;

| 2. | v členu 2 se dodata naslednja odstavka:






  „(h) | v skladu z veljavno zakonodajo zbira podatke o osebah iz odstavka (e) v zvezi z značilnostmi, ki bi lahko bile v pomoč pri identifikaciji teh oseb, vključno s prstnimi odtisi; |
| --- | --- | --- |

2.

v členu 2 se dodata naslednja odstavka:

„(h)

v skladu z veljavno zakonodajo zbira podatke o osebah iz odstavka (e) v zvezi z značilnostmi, ki bi lahko bile v pomoč pri identifikaciji teh oseb, vključno s prstnimi odtisi;

| (i) | za namene širjenja podatkov prek kanalov Interpola in preverjanja podatkov s podatkovnimi bazami Interpola nacionalnim centralnim uradom Mednarodne organizacije kriminalistične policije - Interpol v državah članicah s sedežem operativnega štaba v skladu z dogovorom, ki se sklene med poveljnikom operacije EU in vodjo nacionalnega centralnega urada, pošilja naslednje podatke:






  — | osebne podatke o osebah iz točke (e) v zvezi z značilnostmi, ki bi lahko bile v pomoč pri identifikaciji teh oseb, vključno s prstnimi odtisi, in naslednje podatke, razen drugih osebnih podatkov: priimek, dekliški priimek, imena in morebitne vzdevke ali privzeta imena; datum in kraj rojstva, državljanstvo, spol, stalno prebivališče, poklic in začasno prebivališče; podatke o vozniških dovoljenjih, osebnih dokumentih in potovalnih listih. Atalanta teh osebnih podatkov, potem ko jih je posredovala Interpolu, ne hrani več, |
| --- | --- | --- |

(i)

za namene širjenja podatkov prek kanalov Interpola in preverjanja podatkov s podatkovnimi bazami Interpola nacionalnim centralnim uradom Mednarodne organizacije kriminalistične policije - Interpol v državah članicah s sedežem operativnega štaba v skladu z dogovorom, ki se sklene med poveljnikom operacije EU in vodjo nacionalnega centralnega urada, pošilja naslednje podatke:

—

osebne podatke o osebah iz točke (e) v zvezi z značilnostmi, ki bi lahko bile v pomoč pri identifikaciji teh oseb, vključno s prstnimi odtisi, in naslednje podatke, razen drugih osebnih podatkov: priimek, dekliški priimek, imena in morebitne vzdevke ali privzeta imena; datum in kraj rojstva, državljanstvo, spol, stalno prebivališče, poklic in začasno prebivališče; podatke o vozniških dovoljenjih, osebnih dokumentih in potovalnih listih. Atalanta teh osebnih podatkov, potem ko jih je posredovala Interpolu, ne hrani več,

| — | podatke o opremi, ki jo uporabljajo te osebe.“; |
| --- | --- |

—

podatke o opremi, ki jo uporabljajo te osebe.“;

| 3. | v členu 12 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Na podlagi sprejetja izvrševanja sodne pristojnosti držav članic ali tretjih držav s strani Somalije na eni strani in na podlagi člena 105 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu na drugi strani se osebe, ki so osumljene načrtovanja, izvrševanja ali storitve kaznivih dejanj piratstva ali oboroženega ropa v somalskih teritorialnih vodah ali na odprtem morju, kot je navedeno v členih 101 in 103 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, in so priprte ali pridržane z namenom izvršitve njihovega sodnega pregona, ter lastnina, uporabljena pri storitvi teh dejanj, predajo:






  — | pristojnim organom države članice ali tretje države, ki sodeluje v operaciji, pod katere zastavo pluje ladja, ki je izvršila prijetje, ali |
| --- | --- | --- |

3.

v členu 12 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Na podlagi sprejetja izvrševanja sodne pristojnosti držav članic ali tretjih držav s strani Somalije na eni strani in na podlagi člena 105 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu na drugi strani se osebe, ki so osumljene načrtovanja, izvrševanja ali storitve kaznivih dejanj piratstva ali oboroženega ropa v somalskih teritorialnih vodah ali na odprtem morju, kot je navedeno v členih 101 in 103 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, in so priprte ali pridržane z namenom izvršitve njihovega sodnega pregona, ter lastnina, uporabljena pri storitvi teh dejanj, predajo:

—

pristojnim organom države članice ali tretje države, ki sodeluje v operaciji, pod katere zastavo pluje ladja, ki je izvršila prijetje, ali

| — | če ta država ne more ali ne želi izvrševati svoje sodne pristojnosti, državi članici ali tretji državi, ki želi izvrševati sodno pristojnost nad temi osebami in sredstvi.“; |
| --- | --- |

—

če ta država ne more ali ne želi izvrševati svoje sodne pristojnosti, državi članici ali tretji državi, ki želi izvrševati sodno pristojnost nad temi osebami in sredstvi.“;

| 4. | v členu 15 se doda naslednji odstavek 3:
  „3.   VP se pooblasti, da skupnim pomorskim silam (CMF) pod vodstvom Združenih držav Amerike, prek njihovega štaba, ter tretjim državam, ki ne sodelujejo v CMF, in mednarodnim organizacijam, prisotnim na območju vojaške operacije EU, na podlagi vzajemnosti posreduje tajne informacije in dokumente EU stopnje RESTREINT UE, pridobljene za namene vojaške operacije EU, kadar je takšno posredovanje na območju operacije nujno iz operativnih razlogov, pri tem pa ravna skladno s predpisi Sveta o varovanju tajnosti in dogovori med VP in pristojnimi organi navedenih tretjih strani.“; |
| --- | --- |

4.

v členu 15 se doda naslednji odstavek 3:

„3.   VP se pooblasti, da skupnim pomorskim silam (CMF) pod vodstvom Združenih držav Amerike, prek njihovega štaba, ter tretjim državam, ki ne sodelujejo v CMF, in mednarodnim organizacijam, prisotnim na območju vojaške operacije EU, na podlagi vzajemnosti posreduje tajne informacije in dokumente EU stopnje RESTREINT UE, pridobljene za namene vojaške operacije EU, kadar je takšno posredovanje na območju operacije nujno iz operativnih razlogov, pri tem pa ravna skladno s predpisi Sveta o varovanju tajnosti in dogovori med VP in pristojnimi organi navedenih tretjih strani.“;

| 5. | v členu 16 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   Vojaška operacija EU se zaključi dne 12. decembra 2012.“. |
| --- | --- |

5.

v členu 16 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Vojaška operacija EU se zaključi dne 12. decembra 2012.“.

Člen 2

Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.

V Bruslju, 7. decembra 2010

Za Svet

Predsednik

D. REYNDERS

---

(1)  UL L 301, 12.11.2008, str. 33.

1

(2)  UL L 322, 9.12.2009, str. 27.

2

(3)  UL L 210, 11.8.2010, str. 33.

3

---

| 11.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 327/51 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 327/51

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 9. decembra 2010

o spremembi Sklepa C(2007) 2286 o sprejetju pravil ERC za predložitev predlogov za posredne ukrepe ter z njimi povezane postopke ocenjevanja, izbire in dodelitve pri posebnem programu „Zamisli“ Sedmega okvirnega programa (2007–2013)

(Besedilo velja za EGP)

(2010/767/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1906/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru Sedmega okvirnega programa in razširjanju rezultatov raziskav (2007–2013) (1) ter zlasti člena 16(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je s Sklepom C(2007) 2286 z dne 6. junija 2007 sprejela pravila za predložitev predlogov Evropskemu raziskovalnemu svetu (ERC) ter za postopke ocenjevanja, izbire in dodelitve pri posebnem programu „Zamisli“ Sedmega okvirnega programa (2007–2013) („pravila ERC“). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je s Sklepom C(2007) 2286 z dne 6. junija 2007 sprejela pravila za predložitev predlogov Evropskemu raziskovalnemu svetu (ERC) ter za postopke ocenjevanja, izbire in dodelitve pri posebnem programu „Zamisli“ Sedmega okvirnega programa (2007–2013) („pravila ERC“).

| (2) | Komisija je ta pravila spremenila s Sklepom C(2007) 4429 z dne 27. septembra 2007. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je ta pravila spremenila s Sklepom C(2007) 4429 z dne 27. septembra 2007.

| (3) | Na podlagi izkušenj, pridobljenih med razpisi ERC iz let 2007, 2008 in 2009, ter ob upoštevanju sprememb, ki so bile uvedene z zakonodajo Evropske unije ali jih je izrecno zahteval znanstveni svet ERC, je treba Sklep C(2007) 2286 ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi izkušenj, pridobljenih med razpisi ERC iz let 2007, 2008 in 2009, ter ob upoštevanju sprememb, ki so bile uvedene z zakonodajo Evropske unije ali jih je izrecno zahteval znanstveni svet ERC, je treba Sklep C(2007) 2286 ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Pravila ERC za predložitev predlogov ter za postopke ocenjevanja, izbire in dodelitve pri posebnem programu „Zamisli“ Sedmega okvirnega programa (2007–2013), ki so sprejeta s Sklepom C(2007) 2286, se nadomestijo s pravili iz Priloge.

Člen 2

1.   Pravila ERC za predložitev predlogov ter za postopke ocenjevanja, izbire in dodelitve pri posebnem programu „Zamisli“ Sedmega okvirnega programa (2007–2013) se uporabljajo za vse razpise ERC za zbiranje predlogov, ki bodo objavljeni po začetku veljavnosti tega sklepa.

2.   Določbe o imenovanju neodvisnih strokovnjakov in glavnih preiskovalcev, povabljenih na razgovor, ter plačevanju njihovih denarnih nadomestil, kot so določene v vzorcih obvestil o imenovanju neodvisnih strokovnjakov, ki jih je sprejela Komisija, v razdelku 3 ter v prilogah A, B in C k Pravilom ERC za predložitev predlogov ter za postopke ocenjevanja, izbire in dodelitve pri posebnem programu „Zamisli“ Sedmega okvirnega programa (2007–2013), se začnejo uporabljati z začetkom veljavnosti tega sklepa.

Člen 3

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 9. decembra 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 391, 30.12.2006, str. 1.

1

---

PRILOGA

EVROPSKI RAZISKOVALNI SVET

Pravila za predložitev predlogov ter za postopke ocenjevanja, izbire in dodelitve pri posebnem programu „Zamisli“ Sedmega okvirnega programa (2007–2013)

KAZALO

| 1. | Preambula – opredelitev pojmov |
| --- | --- |

1.

| 2. | Uvod |
| --- | --- |

2.

| 2.1 | Načela |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Oddaja predlogov |
| --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | Razpisi za oddajo predlogov |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Predprijava |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Oddaja |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Pomoč pri oddaji |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | Sprejetje |
| --- | --- |

2.2.5

| 2.2.6 | Preverjanje ustreznosti |
| --- | --- |

2.2.6

| 3. | Medsebojni pregled |
| --- | --- |

3.

| 3.1.1 | Vloga neodvisnih strokovnjakov |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Imenovanje strokovnjakov |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.2.1 | Izključitev neodvisnih strokovnjakov na zahtevo vlagatelja |
| --- | --- |

3.1.2.1

| 3.1.3 | Pogoji za imenovanje, pravila ravnanja in navzkrižje interesov |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Neodvisni opazovalci |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Merila za medsebojni pregled |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | Organizacija medsebojnega pregleda |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.6.1 | Medsebojni pregled pionirskih raziskovalnih projektov |
| --- | --- |

3.1.6.1

| 3.1.6.2 | Dvostopenjski postopek oddaje za pionirske raziskovalne projekte |
| --- | --- |

3.1.6.2

| 3.1.6.3 | Medsebojni pregled usklajevalnih in podpornih ukrepov |
| --- | --- |

3.1.6.3

| 3.1.7 | Rezultati medsebojnega pregleda, izbira in zavrnitev predlogov |
| --- | --- |

3.1.7

| 3.1.8 | Povratne informacije |
| --- | --- |

3.1.8

| 3.1.9 | Pomoč in pritožbeni postopki |
| --- | --- |

3.1.9

| 3.1.10 | Poročanje in informacije o postopku ocenjevanja medsebojnega pregleda |
| --- | --- |

3.1.10

| 4. | Odločitev o dodelitvi in sestavljanje sporazumov o dodelitvi sredstev |
| --- | --- |

4.

| 5. | Priloge |
| --- | --- |

5.

| 5.1 | Priloga A – Postopki za oddajo predlogov v papirni obliki |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Priloga B – Postopki etične presoje |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Priloga C – | Pravila za povračilo potnih stroškov, dnevno nadomestilo in nadomestilo za namestitev za glavne raziskovalce, povabljene na razgovor |
| --- | --- | --- |

5.3

Priloga C –

Pravila za povračilo potnih stroškov, dnevno nadomestilo in nadomestilo za namestitev za glavne raziskovalce, povabljene na razgovor

| 5.4 | Priloga D – Obravnavanje varnosti – občutljivi ukrepi ERC |
| --- | --- |

5.4

1.   PREAMBULA – OPREDELITEV POJMOV

Evropski raziskovalni svet (ERC) je ustanovila Evropska komisija (1) v skladu z določbami posebnega programa „Zamisli“ Sedmega okvirnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (v nadaljnjem besedilu: posebni program „Zamisli“) (2) kot sredstvo za izvajanje tega posebnega programa.

ERC sestavljajo znanstveni svet, generalni sekretar in posebna izvedbena struktura, ki jo je Evropska komisija ustanovila kot Izvajalsko agencijo Evropskega raziskovalnega sveta (3); odgovarja Komisiji, deluje pa pod pogoji neodvisnosti in neoporečnosti, ki jih zagotavlja Komisija.

Zaradi jasnosti se v tem dokumentu uporabljajo naslednje opredelitve:

„ERCEA“ pomeni Izvajalsko agencijo Evropskega raziskovalnega sveta.

„OP7“ pomeni „Sedmi okvirni program Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013)“ (4).

„Pravila za sodelovanje“ pomenijo „pravila za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru Sedmega okvirnega programa in za razširjanje rezultatov raziskav (2007–2013)“ (5).

„Finančna uredba“ pomeni Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (6).

2.   UVOD

Namen tega dokumenta je določiti pravila, ki se uporabljajo za oddajanje in medsebojni pregled predlogov ter dodeljevanje sredstev uspešnim predlogom. Pravila določajo temeljne parametre, ki so zasnovani tako, da zagotavljajo, da so postopki za dodelitev sredstev strogi, pošteni, učinkoviti in primerni. Opredeljena so bila v sodelovanju z znanstvenim svetom ERC, ki je med drugim odgovoren za določanje delovnega programa „Zamisli“, metod in postopkov za medsebojni pregled, ki se uporabljajo za medsebojni pregled predlogov v okviru posebnega programa „Zamisli“ in za izbiro neodvisnih strokovnjakov, ki lahko pripomorejo k takemu medsebojnemu pregledu. Sprejme jih Komisija v skladu s Pravili za sodelovanje.

| | Razdelek 1 opisuje ključna načela, ki se uporabljajo pri postopku od oddaje do dodelitve: odličnost, preglednost, poštenost in nepristranskost, učinkovitost in hitrost ter etična vprašanja. |
| --- | --- |

Razdelek 1 opisuje ključna načela, ki se uporabljajo pri postopku od oddaje do dodelitve: odličnost, preglednost, poštenost in nepristranskost, učinkovitost in hitrost ter etična vprašanja.

| | Razdelek 2 opisuje postopke za oddajo predlogov in način, na katerega se ti obravnavajo po oddaji, vključno z ocenjevanjem primernosti. |
| --- | --- |

Razdelek 2 opisuje postopke za oddajo predlogov in način, na katerega se ti obravnavajo po oddaji, vključno z ocenjevanjem primernosti.

| | Razdelek 3 opisuje medsebojno ocenjevanje, vključno z načinom, na katerega so izbrani in imenovani neodvisni strokovnjaki, obravnavo morebitnih in dejanskih navzkrižij interesov ter organizacijo medsebojnega ocenjevanja. Opisuje tudi način, na katerega se bodo obravnavali ugovori in pritožbe, poročanje o rezultatih medsebojnega ocenjevanja in dodelitev sredstev. |
| --- | --- |

Razdelek 3 opisuje medsebojno ocenjevanje, vključno z načinom, na katerega so izbrani in imenovani neodvisni strokovnjaki, obravnavo morebitnih in dejanskih navzkrižij interesov ter organizacijo medsebojnega ocenjevanja. Opisuje tudi način, na katerega se bodo obravnavali ugovori in pritožbe, poročanje o rezultatih medsebojnega ocenjevanja in dodelitev sredstev.

| | Razdelek 4 opisuje pripravo in dodelitev sredstev. |
| --- | --- |

Razdelek 4 opisuje pripravo in dodelitev sredstev.

2.1   Načela

Postopek od oddaje predloga do dodelitve sredstev poteka v skladu s številnimi ustaljenimi načeli:

| — | Odličnost. Projekti, ki se izberejo za financiranje, morajo izkazovati visoko znanstveno in/ali tehnično kakovost. |
| --- | --- |

—

Odličnost. Projekti, ki se izberejo za financiranje, morajo izkazovati visoko znanstveno in/ali tehnično kakovost.

| — | Preglednost. Odločitve o financiranju in dodelitvi sredstev morajo temeljiti na jasno opisanih pravilih in postopkih, pravne osebe vlagateljice in glavni raziskovalci pa morajo dobiti zadostne povratne informacije o rezultatu medsebojnega pregleda njihovih predlogov. |
| --- | --- |

—

Preglednost. Odločitve o financiranju in dodelitvi sredstev morajo temeljiti na jasno opisanih pravilih in postopkih, pravne osebe vlagateljice in glavni raziskovalci pa morajo dobiti zadostne povratne informacije o rezultatu medsebojnega pregleda njihovih predlogov.

| — | Poštenost in nepristranskost. Vsi predlogi morajo biti obravnavani dosledno in enako. Ocenjevati jih je treba nepristransko glede na njihovo vsebino, ne glede na njihov izvor ali identiteto vlagatelja, glavnega raziskovalca ali katerega od članov skupine. |
| --- | --- |

—

Poštenost in nepristranskost. Vsi predlogi morajo biti obravnavani dosledno in enako. Ocenjevati jih je treba nepristransko glede na njihovo vsebino, ne glede na njihov izvor ali identiteto vlagatelja, glavnega raziskovalca ali katerega od članov skupine.

| — | Zaupnost. Vse predloge in z njimi povezane podatke, znanje in dokumente, ki se predložijo ERCEA, je treba obravnavati zaupno. |
| --- | --- |

—

Zaupnost. Vse predloge in z njimi povezane podatke, znanje in dokumente, ki se predložijo ERCEA, je treba obravnavati zaupno.

| — | Učinkovitost in hitrost. Medsebojni pregled, dodelitev in priprava sredstev morajo biti čim hitrejši in skladni z ohranjanjem kakovosti medsebojnega pregleda, pri čemer je treba upoštevati tudi pravni okvir. |
| --- | --- |

—

Učinkovitost in hitrost. Medsebojni pregled, dodelitev in priprava sredstev morajo biti čim hitrejši in skladni z ohranjanjem kakovosti medsebojnega pregleda, pri čemer je treba upoštevati tudi pravni okvir.

| — | Etična in varnostna vprašanja. Vsak predlog, ki je v nasprotju s temeljnimi etičnimi načeli ali ne izpolnjuje ustreznih varnostnih postopkov, se lahko kadar koli izključi iz medsebojnega pregleda, izbire in dodelitve. |
| --- | --- |

—

Etična in varnostna vprašanja. Vsak predlog, ki je v nasprotju s temeljnimi etičnimi načeli ali ne izpolnjuje ustreznih varnostnih postopkov, se lahko kadar koli izključi iz medsebojnega pregleda, izbire in dodelitve.

2.2   Oddaja predlogov

2.2.1   Razpisi za oddajo predlogov

Predlogi se oddajo v okviru razpisov za oddajo predlogov (v nadaljnjem besedilu: razpisi) (7). Vsebina in časovni okvir razpisov sta določena v delovnem programu „Zamisli“ ter se objavita v Uradnem listu Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: „besedilo razpisa“) na spletnem mestu ali mestih Komisije (8) ter na spletnem mestu ERC, kjer bodo na voljo povezave do spletnega mesta ali mest Komisije.

Razpisi za pionirske raziskovalne projekte lahko navajajo okvirni proračun za celoten razpis ali okvirne proračune za določena raziskovalna področja v okviru razpisa, ki jih bodo ocenjevali posebni odbori neodvisnih strokovnjakov.

Razpis določa tudi, ali je treba izvesti eno- ali dvostopenjski postopek zbiranja predlogov in/ali eno- ali dvofazni postopek medsebojnega pregleda. Pri dvostopenjskem postopku so k oddaji končnih predlogov na drugi stopnji povabljeni samo predlogi, ki so bili pozitivno ocenjeni na prvi stopnji.

2.2.2   Predprijava

ERC zaradi pristopa „od spodaj navzgor“ v posebnem programu „Zamisli“ pričakuje veliko število predlogov z vseh raziskovalnih področij. Da bi ERC omogočili, da zagotovi potrebne vire in strokovno znanje za medsebojni pregled, lahko razpis zahteva predprijavo.

Predprijava lahko vključuje izjavo o predvideni temi in predvidenih raziskovalnih ciljih predloga.

Kadar razpisi predvidevajo predprijavo, mora morebitni vlagatelj pred tem zahtevati uporabniško ime in geslo za sistem IT za elektronsko storitev za oddajo predlogov (trenutno je to EPSS, v nadaljnjem besedilu: „elektronski sistem za oddajo“), ki sta potrebna za oddajo predloga. Rok ali roki za predprijavo se lahko določijo nekaj tednov pred rokom ali roki za oddajo predlogov, določenim(-i) v razpisu. Predprijava in oddaja sta dve različni fazi. Če razpis predvideva predprijavo vlagatelja, a se ta predhodno ne prijavi, elektronski sistem za oddajo oddanega predloga ne sprejme.

Kadar razpisi ne predvidevajo predprijave, se morebitni vlagatelj še vedno prijavi in zahteva geslo za EPSS, tako da lahko odda predlog pred razpisnim rokom.

Izjemoma lahko morebitni vlagatelj zahteva dovoljenje ERCEA, da predlog odda v papirni obliki, kot je določeno v Prilogi A k temu sklepu.

2.2.3   Oddaja

Oddaja predlogov, in kadar je to ustrezno, predprijava se opravita elektronsko prek spletnega elektronskega sistema za oddajo, ki ga upravlja Komisija (trenutno EPSS).

Predlogi za „pionirske“ raziskovalne ukrepe bodo v skladu z določbami delovnega programa „Zamisli“ vključevali navedbo glavnega raziskovalca (PI), tj. določenega posameznika, ki je znanstveno odgovoren za projekt. Predloge predloži glavni raziskovalec, ki ga za to pooblasti predlagana ustanova gostiteljica, ki je formalno pravna oseba vlagateljica in ki ji bodo sredstva dodeljena. (9) Pri oddaji in medsebojnem pregledu bo glavni raziskovalec glavni kanal za komunikacijo med ERCEA in pravno osebo vlagateljico.

Priprava in nalaganje vseh podatkov predloga ter strinjanje s pogoji uporabe elektronskega sistema za oddajo in s pogoji medsebojnega pregleda so predpogoj za poskus oddaje predloga.

Elektronski sistem za oddajo izvede več osnovnih preverjanj. Šele ko konča preverjanja, vlagatelju dovoli oddajo predloga. To preverjanje ne nadomešča formalnega preverjanja ustreznosti iz odstavka 2.2.6 in ne more zagotoviti, da vsebina teh datotek ustreza zahtevam iz razpisa. Šteje se, da oddaja poteka v trenutku, ko glavni raziskovalec začne zadnji postopek oddaje, kot ga prikaže elektronski sistem za oddajo, nikakor pa ne prej.

Predlogi, poslani na izmenljivem elektronskem mediju za shranjevanje podatkov (npr. CD-ROM-u ali drugi podobni elektronski napravi), po elektronski pošti ali faksu, se ne bodo šteli za oddane in ne bodo pregledani. Izjemoma lahko glavni raziskovalec ERCEA zaprosi za oddajo predloga v papirni obliki, če nima možnosti dostopa do elektronskega sistema za oddajo. Postopek za tako prošnjo in uradni postopki za oddajo v papirni obliki so določeni v Prilogi A k temu pravilniku.

Postopek za umik predloga bo določen v ustreznem priročniku za vlagatelje. Umaknjeni predlog ne bo vključen v medsebojni pregled in postopek izbire.

Če je prejetih več oddaj istega predloga, se oceni zadnja ustrezna različica predloga.

Predlogi se ves čas hranijo pod varnimi pogoji. Ko niso več potrebni, se vsi izvodi uničijo, razen izvodov za potrebe arhiviranja in/ali revizije.

2.2.4   Pomoč pri oddaji

Priročnik za vlagatelje podrobno razlaga, kako lahko glavni raziskovalci, člani skupine ali pravne osebe vlagateljice poiščejo pomoč ali informacije v zvezi z razpisom. Navedeni so kontaktni podatki za nacionalne kontaktne točke, ERCEA in službo za pomoč ERC. Za vprašanja o elektronskem sistemu za oddajo je na voljo posebna služba za pomoč.

2.2.5   Sprejetje

Datum in čas sprejetja zadnje različice oddanega predloga se zapišeta. Po roku, določenem v razpisu, se po elektronski pošti pošlje potrdilo o prejemu, ki vsebuje:

| — | naslov predloga in enolično identifikacijsko oznako predloga (številka predloga), |
| --- | --- |

—

naslov predloga in enolično identifikacijsko oznako predloga (številka predloga),

| — | identifikacijsko oznako razpisa, na katerega se predlog nanaša, |
| --- | --- |

—

identifikacijsko oznako razpisa, na katerega se predlog nanaša,

| — | datum in čas prejema (ki je pri predlogih, oddanih elektronsko, določen kot rok iz razpisa). |
| --- | --- |

—

datum in čas prejema (ki je pri predlogih, oddanih elektronsko, določen kot rok iz razpisa).

Po oddaji ERCEA stik z glavnim raziskovalcem in/ali pravno osebo vlagateljico vzpostavi samo, če je to potrebno za razjasnitev vprašanj, kot je na primer ustreznost, ali če je treba preveriti upravne ali pravne podatke v predlogu. (10) Kljub temu pa se lahko glavnega raziskovalca, ki ga je pooblastila pravna oseba vlagateljica, v dvostopenjskem postopku oddaje in pri pridržanih predlogih pod razpisnimi pogoji pozove, naj predloži nov predlog ali več informacij o prvotnem predlogu in/ali naj se udeleži razgovora.

2.2.6   Preverjanje ustreznosti

Predlogi morajo izpolnjevati vsa merila ustreznosti, da bodo sprejeti v medsebojni pregled. Ta merila se strogo upoštevajo. Pri dvostopenjski oddaji predlogov se ustreznost preverja za vsako stopnjo. Za vse predloge, oddane na podlagi razpisa, se preveri, ali izpolnjujejo naslednja merila ustreznosti:

| — | ali je bil predlog prejet pred rokom (datum in ura, navedena v razpisu), |
| --- | --- |

—

ali je bil predlog prejet pred rokom (datum in ura, navedena v razpisu),

| — | ali je predlog popoln, tj. ali vključuje vse zahtevane dele in obrazce (11), |
| --- | --- |

—

ali je predlog popoln, tj. ali vključuje vse zahtevane dele in obrazce (11),

| — | vsebina razpisa: vsebina predloga mora biti v skladu s cilji, temami in shemo financiranja, ki so določeni v razpisu, kot je opredeljeno v delovnem programu „Zamisli“. Predlog se lahko šteje za neustreznega na podlagi „vsebine“ samo v jasnih primerih (12), |
| --- | --- |

—

vsebina razpisa: vsebina predloga mora biti v skladu s cilji, temami in shemo financiranja, ki so določeni v razpisu, kot je opredeljeno v delovnem programu „Zamisli“. Predlog se lahko šteje za neustreznega na podlagi „vsebine“ samo v jasnih primerih (12),

| — | vsa dodatna merila ustreznosti, ki veljajo za razpis ter so določena v delovnem programu „Zamisli“ in v informacijskem listu razpisa. |
| --- | --- |

—

vsa dodatna merila ustreznosti, ki veljajo za razpis ter so določena v delovnem programu „Zamisli“ in v informacijskem listu razpisa.

Če se pred medsebojnim pregledom, med njim ali po njem izkaže, da ta ne izpolnjuje enega ali več meril ustreznosti, se razglasi za neustreznega in izključi iz nadaljnjega ocenjevanja. Kjer se pojavi dvom o ustreznosti predloga, se medsebojni pregled lahko nadaljuje do sprejetja končne odločitve o ustreznosti predloga. Ocenjevanje v takih okoliščinah ne zagotavlja, da je predlog ustrezen.

Če vprašanje ustreznosti ni jasno razrešeno in je treba primer izčrpneje pregledati, se lahko skliče odbor za preverjanje ustreznosti. Njegova vloga je zagotoviti skladno pravno razlago takih primerov ter enako obravnavo pravnih oseb vlagateljic in glavnih raziskovalcev, ki sodelujejo pri predlogu. (13)

Glavni raziskovalci, katerih predlogi ne izpolnjujejo pogojev za ustreznost, bodo obveščeni o razlogih za sprejeto odločitev.

3.   MEDSEBOJNI PREGLED

3.1.1   Vloga neodvisnih strokovnjakov

Predloge pregledajo neodvisni strokovnjaki (strokovni ocenjevalci), s čimer se zagotovi, da se sredstva dodelijo samo najbolj kakovostnim predlogom. Neodvisni strokovnjak je strokovnjak, ki ni zaposlen v ERC ali Komisiji (14), deluje na lastno odgovornost in pri svojem delu ne zastopa nobene organizacije ali znanstvene skupnosti.

Za namene medsebojnega pregleda razlikujemo pet tipov neodvisnih strokovnjakov:

1.   predsedniki odborov ERC za medsebojne preglede: organizirajo delo znotraj odbora, predsedujejo sestankom odbora in se udeležijo končnega usklajevalnega sestanka. Lahko tudi posamezno ocenjujejo predloge, navadno na daljavo, da se pripravijo za sestanek odbora;

2.   člani odborov ERC za medsebojne preglede: pomagajo pripraviti sestanke odborov, se jih udeležujejo in lahko tudi prispevajo pri posameznem ocenjevanju predlogov, navadno na daljavo;

3.   ocenjevalci v odboru: neodvisni strokovnjaki, ki so pozvani, da pomagajo pri posameznem ocenjevanju predlogov. Navadno ne sodelujejo na sestankih odbora;

4.   izvedenci: neodvisni strokovnjaki, ki posamezno ocenjujejo predloge izključno na daljavo in za opravljanje nalog ne prejmejo plačila;

5.   neodvisni opazovalci: neodvisni strokovnjaki, ki so zaprošeni za preučitev medsebojnega pregleda z vidika njegovega delovanja in izvajanja. Ti strokovnjaki ne ocenjujejo predlogov. Udeležijo se lahko vseh sestankov v okviru medsebojnega pregleda.

3.1.2   Imenovanje strokovnjakov
   (15)

Znanstveni svet ERC je odgovoren za predlaganje neodvisnih strokovnjakov za postopek medsebojnega pregleda pionirskih raziskovalnih projektov (16) v skladu s členom 17(2) Pravil za sodelovanje in za spremljanje izvajanja posrednih ukrepov v smislu člena 27(1) Pravil za sodelovanje. Znanstveni svet ERC se lahko pri izbiri neodvisnih strokovnjakov zanaša na svoje člane in informacije, ki jih predložijo člani odbora ali ERCEA. Na podlagi tega predloga jih ERCEA formalno imenuje (17).

Neodvisni strokovnjaki morajo imeti sposobnosti in znanje, ki so primerni za področja dejavnosti, na katerih je potrebna njihova pomoč. Imeti morajo veliko strokovnih izkušenj iz zasebnega ali javnega sektorja na področju znanstvenih raziskav, šolnin ali vodenja znanstvenih projektov. Zahtevajo se lahko tudi druge veščine (npr. mentorstvo in izobraževanje mladih znanstvenikov, upravljanje ali ocenjevanje projektov, prenos tehnologij in inovacije, mednarodno sodelovanje v znanosti in tehnologiji). Za imenovanje neodvisnih strokovnjakov, ki obravnavajo zaupne informacije, se zahteva ustrezno dovoljenje za dostop do tajnih podatkov.

ERCEA ima tudi dostop do seznama strokovnjakov, pridobljenih z razpisi za prijave, ki so bili objavljeni v Uradnem listu Evropske unije, in drugih strokovnjakov z ustreznimi kvalifikacijami, najdenih na primer s posvetovanjem z nacionalnimi agencijami za financiranje raziskav in podobnimi organizacijami. Strokovnjaki lahko prihajajo tudi iz držav, ki niso države članice ali države, pridružene OP7.

Pri sestavljanju skupine strokovnjakov poskuša ERCEA zagotoviti najvišjo raven znanstvenega in tehničnega znanja na področju razpisa, tako da upošteva tudi druga merila:

| — | razumno vključevanje žensk in moških iz vse EU, pridruženih držav in tretjih držav (18), |
| --- | --- |

—

razumno vključevanje žensk in moških iz vse EU, pridruženih držav in tretjih držav (18),

| — | redno menjavanje strokovnjakov v skladu s potrebo po kontinuiteti. V povprečju se pričakuje, da se bo vsako koledarsko leto zamenjala vsaj četrtina strokovnjakov, ki so bili uporabljeni na vsakem od raziskovalnih področij. |
| --- | --- |

—

redno menjavanje strokovnjakov v skladu s potrebo po kontinuiteti. V povprečju se pričakuje, da se bo vsako koledarsko leto zamenjala vsaj četrtina strokovnjakov, ki so bili uporabljeni na vsakem od raziskovalnih področij.

Strokovnjaki morajo imeti tudi ustrezno jezikovno znanje, potrebno za ocenjevanje predlogov.

Imena neodvisnih strokovnjakov, dodeljenih posameznim predlogom, se javno ne objavijo. Kljub temu pa se seznam neodvisnih strokovnjakov, ki so pomagali pri ocenjevanju predlogov, prejetih na podlagi razpisa, povezanega s posebnim programom „Zamisli“, vsako leto objavi na spletnem mestu ali mestih Komisije. Poleg tega se seznam članov odbora objavi tudi na spletnem mestu ERC.

Vsak neposreden ali posreden stik v zvezi z medsebojnim pregledom razpisa med glavnim raziskovalcem in/ali pravno osebo vlagateljico, ki je oddala predlog na podlagi istega razpisa, ter katerim koli neodvisnim strokovnjakom, ki sodeluje v tem medsebojnem pregledu, je strogo prepovedan. Zaradi takega stika se lahko ERCEA odloči, da bo zadevni predlog izključila iz zadevnega razpisa.

3.1.2.1   Izključitev neodvisnih strokovnjakov na zahtevo vlagatelja

V ustreznem priročniku za vlagatelje se vlagateljem lahko dovoli, da vložijo prošnjo, da določena oseba (19) ni strokovni ocenjevalec pri medsebojnem pregledu njihovega predloga. V takem primeru se vlagatelja zaprosi, da navede razloge za svojo prošnjo. (20) Taka oseba, če se ugotovi, da gre za neodvisnega strokovnjaka, ki sodeluje v pregledu predlogov za zadevni razpis, je lahko izključena iz pregleda zadevnega predloga, dokler ERCEA lahko pregleduje predlog.

3.1.3   Pogoji za imenovanje, pravila ravnanja in navzkrižje interesov

Ta razdelek obravnava način, na katerega ERCEA imenuje neodvisne strokovnjake, da sodelujejo pri medsebojnem pregledu predlogov, oddanih v okviru posebnega programa „Zamisli“. Isti postopek lahko ERCEA smiselno uporabi za imenovanje strokovnjakov za naloge v smislu člena 27(1) Pravil za sodelovanje.

ERCEA izda obvestilo o imenovanju, ki temelji na vzorcih, ki jih je odobrila Komisija, da ga neodvisni strokovnjak podpiše. Obvestilo o imenovanju določa okvir za razmerje med neodvisnim strokovnjakom in ERCEA, v skladu s katerim se lahko zaprosi za strokovno pomoč ERC.

To obvestilo o imenovanju vsebuje splošne pogoje, ki veljajo za neodvisne strokovnjake, zlasti pa določa pravila ravnanja neodvisnih strokovnjakov v postopkih medsebojnega pregleda, ki so priložena obvestilu o imenovanju, bistvene določbe o zaupnosti in navzkrižju interesov ter določa, kako je treba ravnati z osebnimi podatki.

Imenovanje začne veljati, ko obvestilo o imenovanju podpišeta neodvisni strokovnjak in ERCEA.

Osebe, ki so jim dodeljene naloge predsednika odbora, članov odbora, ocenjevalcev v odboru in neodvisnih opazovalcev, so upravičene do finančnega nadomestila. V tem primeru bo obvestilo o imenovanju določalo tudi splošne pogoje za nadomestilo.

Osebe, ki so jim dodeljene naloge izvedencev, do nadomestila niso upravičene.

V okviru dodelitve nalog morajo vsi neodvisni strokovnjaki potrditi, da ne prihaja do navzkrižja interesov (izključitveno ali morebitno) pri vsakem predlogu, ki ga pregledujejo. Če neodvisen strokovnjak ugotovi navzkrižje interesov v zvezi s predlogom, je nadaljnje ukrepanje odvisno od tega, ali gre za izključitveno ali morebitno navzkrižje interesov.

Okoliščine, v katerih lahko obstaja izključitveno in morebitno navzkrižje interesov, so opisane v pravilih ravnanja.

Neodvisni strokovnjaki ne smejo sodelovati v pregledu predlogov za razpis, v okviru katerega so sami predložili predlog.

Kadar obstaja izključitveno navzkrižje interesov, neodvisni strokovnjak ne sme vplivati na medsebojni pregled zadevnega predloga. Neodvisni strokovnjak v tem primeru še zlasti ne sme pomagati pri posameznem ocenjevanju (po navadi na daljavo) ter govoriti in glasovati v nobeni razpravi odbora, povezani s tem predlogom. Neodvisni strokovnjak v tem primeru zapusti sobo (ali elektronski forum), kadar odbor razpravlja o posameznem predlogu, pri katerem tako navzkrižje obstaja.

Kadar obstaja morebitno navzkrižje interesov, ERCEA preuči okoliščine primera in sprejme odločitev. Odloči se lahko, ali neodvisnemu strokovnjaku dovoli, da sodeluje pri medsebojnem pregledu zadevnega predloga (strokovnjak mora nato podpisati izjavo o tem), ali pa ga izključi enako kot pri izključitvenem navzkrižju interesov.

Strokovnjak mora prijaviti vsako navzkrižje interesov, za katerega ve, pred začetkom postopka medsebojnega pregleda.

Če se med medsebojnim pregledom pokaže do takrat neznano navzkrižje interesov, mora neodvisni strokovnjak to dejstvo nemudoma sporočiti odgovornemu uradniku. Če se na koncu ugotovi, da je bilo navzkrižje interesov izključitveno, se mora neodvisni strokovnjak izključiti iz medsebojnega pregleda, ki vključuje zadevni predlog. Vse pripombe in ocene, ki jih je ta neodvisni strokovnjak predložil prej, se ne upoštevajo. Po potrebi se neodvisni strokovnjak zamenja.

Če neodvisni strokovnjak zavedno prikrije izključitveno ali morebitno navzkrižje interesov in se to ugotovi med postopkom medsebojnega pregleda, se ga nemudoma izključi, uporabijo pa se sankcije, predvidene v obvestilu o imenovanju. Rezultati vseh postopkov medsebojnega pregleda, v katerih je ta neodvisni strokovnjak sodeloval, se razglasijo za nične in neveljavne, zadevni predlogi pa se znova ocenijo.

Po analogiji s členom 265a (§ 3) Izvedbenih pravil za finančno uredbo (21) je kršitev pravil ravnanja ali drugo resno kršitev neodvisnega strokovnjaka mogoče opredeliti kot hujšo kršitev poklicnih pravil in lahko pripelje do izključitve tega neodvisnega strokovnjaka s seznama neodvisnih strokovnjakov, ki jih lahko imenuje ERCEA. Po taki izključitvi se neodvisni strokovnjak izbriše iz podatkovne zbirke, poleg tega se ne sme ponovno registrirati, dokler traja izključitev.

3.1.4   Neodvisni opazovalci

Neodvisni strokovnjaki so lahko imenovani kot opazovalci za ocenjevanje medsebojnega pregleda z vidika njegovega delovanja in izvajanja. Pristojnost opazovalcev vključuje celoten postopek medsebojnega pregleda, vključno z morebitnimi ocenami na daljavo. Pri pregledu na daljavo imajo opazovalci dostop do vseh sporočil med ERCEA in strokovnimi ocenjevalci ter lahko stopijo v stik z nekaterimi ali vsemi strokovnimi ocenjevalci, da pridobijo njihova mnenja o izvedbi medsebojnega pregleda. Opazovalci imajo dostop do vseh sestankov, ki so del postopkov medsebojnega pregleda.

ERCEA podpiše obvestilo o imenovanju z vsakim od neodvisnih opazovalcev. Za imenovanje neodvisnih opazovalcev se uporabi vzorec, ki ga je odobrila Komisija. Posebna pravila ravnanja za opazovalce medsebojnega pregleda so navedena v vzorcu, ki ga je odobrila Komisija.

ERCEA programski odbor obvesti o izbiri strokovnjakov za opazovalce in opisu njihovih nalog.

Naloga opazovalcev je opazovati potek postopkov medsebojnega pregleda z vidika njihovega delovanja in ne njihovega rezultata, razen če je rezultat medsebojnega pregleda neposredno povezan z operativnimi vidiki. Zato ni nujno, da so opazovalci strokovnjaki s področja predlogov v ocenjevanju. Pravzaprav se šteje za prednost, če opazovalci nimajo preveč poglobljenega znanja na zadevnem znanstvenem in tehničnem področju, da ne bi prihajalo do nasprotij med njihovimi mnenji o izidu medsebojnega pregleda in delovanjem posameznih pregledov. V nobenem primeru pa opazovalci ne izražajo svojih pogledov na predloge v ocenjevanju ali posredujejo mnenj neodvisnih strokovnjakov o predlogih.

Vloga opazovalcev je, da dajejo neodvisne nasvete o vodenju postopkov medsebojnega pregleda, načinih, kako izboljšati postopke in kako neodvisni ocenjevalci uporabljajo merila za pregled. Opazovalci preverjajo, ali se upoštevajo postopki, ki so opredeljeni v teh pravilih oziroma se pravila nanje nanašajo, in programski upravi poročajo o načinih, kako bi ta postopek lahko izboljšali.

Opazovalci imajo enake obveznosti glede zaupnosti kot neodvisni strokovnjaki in morajo podpisati obvestilo o imenovanju, vključno s sporazumom o zaupnosti. Ne smejo razkrivati podrobnosti o predlogih, imen neodvisnih strokovnjakov, imenovanih za ocenjevanje predlogov, in vsebine razprav v odborih za medsebojni pregled.

Opazovalci svoje ugotovitve sporočijo ERC. Hkrati je zaželeno, da opazovalci sodelujejo v neuradnih razpravah z uradniki ERCEA, vključenimi v postopke medsebojnega pregleda, in da izrazijo svoja opažanja glede morebitnih izboljšav, ki bi jih bilo mogoče nemudoma izvesti.

ERCEA obvesti programski odbor o ugotovitvah opazovalcev in lahko objavi povzetek njihovega poročila.

Opazovanje medsebojnega pregleda je v skladu z maksimo, navedeno v določeni dodeljeni nalogi. Maksimo, ki je navedena v dodeljeni nalogi, je mogoče razširiti s spremembo v pisni obliki.

3.1.5   Merila za medsebojni pregled

Merila za pregled, vključno z morebitnim ocenjevanjem predloga ter s tem povezanimi deleži in mejnimi vrednostmi, so določena v delovnem programu „Zamisli“, temeljijo pa na načelih, določenih v posebnem programu „Zamisli“ in Pravilih za sodelovanje (22). Način, na katerega se uporabljajo, je lahko dodatno pojasnjen v priročniku za vlagatelje. (23)

Posebni postopki se uporabljajo za predloge z občutljivimi etičnimi vprašanji (glej Prilogo B) ali predloge, ki zahtevajo nadaljnji podrobni pregled glede varnostnih vprašanj (glej Prilogo D).

3.1.6   Organizacija medsebojnega pregleda

Znanstveni svet ERC določi metodologijo za medsebojne preglede, ki se lahko med različnimi razpisi razlikuje v podrobnostih, poleg tega nadzoruje postopek medsebojnih pregledov in določa poslovnik za odbore ERC, ki se objavi na spletnem mestu ERC (priročnik za strokovne ocenjevalce ERC). Znanstveni svet ERC lahko člane določi, da se sestankov odborov udeležijo kot opazovalci. Člani znanstvenega odbora pod nobenim pogojem ne smejo vplivati na izid sestanka odbora, ki se ga udeležijo.

Medsebojni pregled se organizira na podlagi načel, določenih v poglavju 2.1, da se tako zagotovi skladen in strog pregled predlogov glede na merila, določena v delovnem programu „Zamisli“, ki temelji na kakovosti.

Kadar se v razpisu uporablja dvostopenjski postopek pregleda, gredo v nadaljnji medsebojni pregled le tisti predlogi, ki so na prvi stopnji uspešno prestali ocenjevanje izpolnjevanja omejenega sklopa meril. (24)

3.1.6.1   Medsebojni pregled pionirskih raziskovalnih projektov

Medsebojni pregled opravijo odbori neodvisnih znanstvenikov in akademikov. Odborom lahko pomagajo ocenjevalci odbora in izvedenci specialisti, ki medsebojni pregled v celoti ali delno opravijo doma ali na svojem delovnem mestu („pregled na daljavo“). Odbori se ustanovijo tako, da pokrivajo celoten spekter področij raziskav, ki jih vključuje razpis, pri tem pa je vsak odbor odgovoren za določeno skupino raziskovalnih področij.

Odbori delujejo, v skladu z že prej omenjenim poslovnikom za odbore ERC, pod vodstvom višjega neodvisnega strokovnjaka.

Vsak postopek medsebojnega pregleda se lahko organizira v obliki dveh zaporednih korakov. V takem primeru se rezultati iz prvega koraka uporabijo kot vhodni podatki za drugega. Običajno zaporedje dogodkov v koraku je:

Dodelitev predlogov odborom: vsak predlog se dodeli odboru na podlagi teme predloga. Prvotna dodelitev temelji na navedbi vlagatelja, naslovu in vsebini predloga in/ali informacijah, predloženih v predlogu in ki so lahko navedene v obliki ključnih besed.

Posamezno ocenjevanje: predloge glede na ustrezna merila pregledajo vsaj trije strokovni ocenjevalci (25), kvalificirani na znanstvenih in/ali tehnoloških področjih, povezanih s predlogom, ki potem pripravijo poročila o posameznem ocenjevanju (IAR).

Ocenjevanje v odboru: odbori so dolžni dosledno ocenjevati predloge, ki spadajo na njihovo področje pristojnosti, (26) ter delovati enako kot drugi odbori, da zagotovijo usklajeno obravnavo predlogov med različnimi odbori in znanstvenimi/tehnološkimi področji, določenimi v razpisu.

Odločitev odbora o predlogu (vključno z ocenami, ki se dajo predlogu za posamezna merila ali skupno, in njegovim mestom v razvrstitvi) temelji na posameznih ocenah in razpravi v odboru, sprejme pa se z večino glasov. Končni rezultat faze ocenjevanja odbora je seznam razvrščenih predlogov. V zadnjem koraku medsebojnega pregleda odbor v skladu s proračunom za razpis določi predloge, za katere priporoča, da se financirajo.

Razgovori: kadar je to določeno v delovnem programu „Zamisli“, lahko ocenjevanje v odboru vključuje razgovore z glavnim raziskovalcem in/ali pravno osebo vlagateljico. ERCEA lahko povrne potne stroške in dnevnice, ki nastanejo zaradi razgovorov. Pravila za povračilo stroškov udeležencem razgovorov so določena v Prilogi C. Razgovor se opravlja z vsaj tremi člani odbora. Razgovori se lahko opravijo na kraju sestanka odbora za medsebojni pregled, ali če je to tehnično izvedljivo, elektronsko (videopovezava, telekonferenca ali podobno).

Ocena med odbori (ocenjevanje med več odbori, področji, področji raziskav itd.): ocenjevanje med odbori določi končni priporočeni vrstni red predlogov, ki so ostali v okviru razpisa na splošno (med vsemi področji raziskav, določenimi v razpisu), z natančnim ocenjevanjem kakovosti predlogov med različnimi odbori. Ocenjevanje poteka v forumu, ki ga sestavljajo predsedniki odborov ali pristojni člani njihovih odborov. Pri ocenjevanju med odbori se posebna pozornost posveča predlogom z interdisciplinarno naravo, ki presegajo meje med različnimi odbori, predlogom iz novih in prihajajočih področij ter predlogom z „velikim tveganjem in velikimi koristmi“.

Če delovni program „Zamisli“ določa okvirne proračune za vsakega od odborov, področij, področij raziskave itd., se lahko pri razpravi upoštevajo samo tisti predlogi iz skupine predlogov, ki so dovolj visoko razvrščeni, da spadajo v okvirni proračun vsakega odbora, področja, področja raziskave itd.

Medsebojni pregled pripelje do poročila o ocenjevanju za vsak predlog, vključno z rezultati ocenjevanja med odbori, kadar je to ustrezno, ki navaja končno priporočilo odbora o predlogu, skupaj z individualnimi ocenami neodvisnih strokovnjakov in morebitnimi priporočili o najvišjem znesku dodeljenih sredstev.

3.1.6.2   Dvostopenjski postopek oddaje za pionirske raziskovalne projekte

Razpis določa, ali se mora uporabiti dvostopenjski postopek oddaje. V takih primerih bodo merila za ocenjevanje, ki se uporabljajo na vsaki stopnji, določena v delovnem programu „Zamisli“. Natančna metodologija za postopek medsebojnega pregleda na prvi in drugi stopnji se lahko razlikuje (npr. kadar jo uporabljajo ocenjevalci odbora, izvedenci in/ali pri razgovorih z glavnimi raziskovalci).

Glavni raziskovalci morajo najprej predložiti skrajšani predlog ali njegov osnutek. Predlog na prvi stopnji se oceni na podlagi meril, ki jih za to stopnjo določa razpis.

Po ocenjevanju predloga na prvi stopnji lahko ocena odbora pri obdržanih predlogih vodi do vabila k oddaji na drugi stopnji. Neodvisno od morebitne ocene med odbori imajo odbori na tej stopnji v okviru svojih pristojnosti možnost, da predlagajo predloge, ki naj preidejo na drugo stopnjo.

Uspešni vlagatelji so po prvi stopnji povabljeni, naj do določenega roka predložijo podrobnejši predlog ali več popolnih in posodobljenih informacij o izvirnem predlogu za obravnavo na drugi stopnji. Zaradi upoštevanja načela enake obravnave lahko odbor predlaga izključitev iz nadaljnje obravnave za predloge, ki so bili predloženi za obravnavo na drugi stopnji in se močno razlikujejo od ustreznega predloga, predloženega na prvi stopnji.

Postopek medsebojnega pregleda za drugo stopnjo sledi vrstnemu redu, ki je opisan v poglavju 3.1.6.1.

3.1.6.3   Medsebojni pregled usklajevalnih in podpornih ukrepov

Postopek medsebojnega pregleda usklajevalnih in podpornih ukrepov sledi enakemu vrstnemu redu, kot je opisan v poglavju 3.1.6.1. Ocena odbora je lahko zadnji korak, preden ERCEA odobri končni seznam razvrščenih predlogov.

Edina izjema pri tem postopku so usklajevalni in podporni ukrepi iz člena 14 Pravilnika o sodelovanju, pri katerih so neodvisni strokovnjaki imenovani samo, če ERCEA meni, da je to primerno.

Nadaljnje podrobnosti o postopku medsebojnega pregleda za usklajevalne in podporne ukrepe bodo določene v delovnem programu „Zamisli“, v razpisu in priročniku za vlagatelje za ta razpis.

3.1.7   Rezultati medsebojnega pregleda, izbira in zavrnitev predlogov

Znanstveni svet ERC potrdi končni seznam razvrščenih predlogov, za katere se na podlagi medsebojnega pregleda priporoči financiranje.

Na podlagi rezultata medsebojnega pregleda in končnega seznama razvrščenih predlogov, ki ga določi znanstveni svet ERC, ERCEA sestavi končni seznam ali sezname predlogov, ki bi se lahko financirali.

Temu sledi:

| — | seznam predlogov, ki so dovolj kakovostni, da se izberejo za morebitno financiranje. Ta seznam je razvrščen po priporočenem vrstnem redu in določa prednostno razvrstitev za financiranje v okviru proračuna, ki je na voljo za razpis (seznam izbranih predlogov). Če razpis določa okvirni proračun za določene odbore, področja, področja raziskav itd., se za vsako od takih področij lahko sestavi ločen seznam izbranih predlogov, |
| --- | --- |

—

seznam predlogov, ki so dovolj kakovostni, da se izberejo za morebitno financiranje. Ta seznam je razvrščen po priporočenem vrstnem redu in določa prednostno razvrstitev za financiranje v okviru proračuna, ki je na voljo za razpis (seznam izbranih predlogov). Če razpis določa okvirni proračun za določene odbore, področja, področja raziskav itd., se za vsako od takih področij lahko sestavi ločen seznam izbranih predlogov,

| — | če skupno priporočeno financiranje za izbrane predloge po postopku medsebojnega pregleda presega proračun, ki je na voljo za razpis, se lahko sestavi en ali več (če obstaja več okvirnih proračunov za različne odbore, področja, področja raziskav itd.) rezervnih seznamov predlogov. Število rezervnih predlogov določi ERCEA glede na proračun, temelji pa na možnosti, da bodo taki predlogi sčasoma prejeli sredstva zaradi dogodkov, kot je na primer umik predlogov ali dostop do dodatnih sredstev, |
| --- | --- |

—

če skupno priporočeno financiranje za izbrane predloge po postopku medsebojnega pregleda presega proračun, ki je na voljo za razpis, se lahko sestavi en ali več (če obstaja več okvirnih proračunov za različne odbore, področja, področja raziskav itd.) rezervnih seznamov predlogov. Število rezervnih predlogov določi ERCEA glede na proračun, temelji pa na možnosti, da bodo taki predlogi sčasoma prejeli sredstva zaradi dogodkov, kot je na primer umik predlogov ali dostop do dodatnih sredstev,

| — | seznam predlogov, ki se ne bodo obdržali za financiranje. Ta seznam vključuje predloge, za katere je bilo ugotovljeno, da ne izpolnjujejo pogojev (pred medsebojnim pregledom, med njim ali po njem), predloge, ki naj ne bi dosegali zahtevanega praga kakovosti, predloge, ki jih ni mogoče financirati, ker so uvrščeni prenizko, in proračun, ki je na voljo, ni dovolj velik, ter preostale predloge z rezervnega seznama, ko se porabi proračun za določen razpis. |
| --- | --- |

—

seznam predlogov, ki se ne bodo obdržali za financiranje. Ta seznam vključuje predloge, za katere je bilo ugotovljeno, da ne izpolnjujejo pogojev (pred medsebojnim pregledom, med njim ali po njem), predloge, ki naj ne bi dosegali zahtevanega praga kakovosti, predloge, ki jih ni mogoče financirati, ker so uvrščeni prenizko, in proračun, ki je na voljo, ni dovolj velik, ter preostale predloge z rezervnega seznama, ko se porabi proračun za določen razpis.

Ocena kakovosti in priporočena razvrstitev za financiranje predlogov na seznamu izbranih predlogov temeljita na medsebojnem pregledu predloga glede na vsa ustrezna merila. Vendar pa, kadar razpis določa dvostopenjski postopek medsebojnega pregleda in kadar se oceni, da predlog ne dosega praga kakovosti za določeno merilo iz razpisa, je predlog mogoče priporočiti za končno zavrnitev med potekom medsebojnega pregleda, ne da bi ga bilo treba nujno dodatno oceniti glede na druga veljavna merila.

Izbran ne bo noben predlog, ki je v nasprotju s temeljnimi etičnimi načeli ali ne izpolnjuje pogojev, določenih v posebnem programu „Zamisli“, delovnem programu „Zamisli“ ali v razpisu. (27) Predloge je mogoče zavrniti tudi na podlagi etičnih ali varnostnih razlogov, pri čemer je treba upoštevati postopek iz prilog B oziroma D.

Vsakega morebitnega glavnega raziskovalca ali pravno osebo vlagateljico v okviru posrednega ukrepa v skladu s posebnim programom „Zamisli“, za katero se ugotovi nepravilnost (28) pri izvajanju kakršnega koli drugega posrednega ukrepa znotraj okvirnih programov, je mogoče kadar koli izključiti iz izbirnega postopka, pri čemer se upošteva načelo sorazmernosti.

3.1.8   Povratne informacije

Po postopku medsebojnega pregleda ERCEA pošlje povratne informacije glavnemu raziskovalcu in pravni osebi vlagateljici. Komunikacija in pošiljanje povratnih informacij med ERCEA ter glavnim raziskovalcem in pravno osebo vlagateljico poteka v celoti prek varnega spletnega poštnega računa ERCEA. Priročnik za vlagatelje navede pričakovani datum pošiljanja povratnih informacij.

| (a) | Po medsebojnem pregledu v prvem koraku postopka medsebojnega pregleda z dvema korakoma: | Tisti, katerih predlogi ne izpolnjujejo pogojev za ustreznost, bodo obveščeni o razlogih za tako odločitev. Predlogi, ki ne izpolnjujejo pogojev za ustreznost, se ne ocenjujejo. |
| --- | --- | --- |

(a)

Po medsebojnem pregledu v prvem koraku postopka medsebojnega pregleda z dvema korakoma:

Tisti, katerih predlogi ne izpolnjujejo pogojev za ustreznost, bodo obveščeni o razlogih za tako odločitev. Predlogi, ki ne izpolnjujejo pogojev za ustreznost, se ne ocenjujejo.

| | Tisti, katerih predlogi se ne obdržijo za naslednji korak, prejmejo povratne informacije o postopku medsebojnega pregleda v obliki poročila o pregledu. |
| --- | --- |

Tisti, katerih predlogi se ne obdržijo za naslednji korak, prejmejo povratne informacije o postopku medsebojnega pregleda v obliki poročila o pregledu.

| | Tisti, katerih predlogi se izberejo za naslednji korak, prejmejo obvestilo in so lahko povabljeni na razgovor. |
| --- | --- |

Tisti, katerih predlogi se izberejo za naslednji korak, prejmejo obvestilo in so lahko povabljeni na razgovor.

| (b) | Po medsebojnem pregledu na prvi stopnji dvostopenjskega postopka medsebojnega pregleda: | Tisti, katerih predlogi ne izpolnjujejo pogojev za ustreznost, bodo obveščeni o razlogih za tako odločitev. Predlogi, ki ne izpolnjujejo pogojev za ustreznost, se ne ocenjujejo. |
| --- | --- | --- |

(b)

Po medsebojnem pregledu na prvi stopnji dvostopenjskega postopka medsebojnega pregleda:

Tisti, katerih predlogi ne izpolnjujejo pogojev za ustreznost, bodo obveščeni o razlogih za tako odločitev. Predlogi, ki ne izpolnjujejo pogojev za ustreznost, se ne ocenjujejo.

| | Tisti, katerih predlogi se ne izberejo za naslednjo stopnjo, prejmejo povratne informacije o postopku medsebojnega pregleda v obliki poročila o pregledu. |
| --- | --- |

Tisti, katerih predlogi se ne izberejo za naslednjo stopnjo, prejmejo povratne informacije o postopku medsebojnega pregleda v obliki poročila o pregledu.

| | Tisti, katerih predlogi se izberejo za naslednjo stopnjo, prejmejo povabilo, naj predložijo predlog na drugi stopnji, in so lahko povabljeni na razgovor. |
| --- | --- |

Tisti, katerih predlogi se izberejo za naslednjo stopnjo, prejmejo povabilo, naj predložijo predlog na drugi stopnji, in so lahko povabljeni na razgovor.

| (c) | Po drugem medsebojnem pregledu v primerih iz točk (a) in (b) ter po edinem medsebojnem pregledu v primeru enostopenjske oddaje in enostopenjskega postopka pregleda: | Tisti, katerih predlogi ne izpolnjujejo pogojev za ustreznost, bodo obveščeni o razlogih za sprejeto odločitev. Predlogi, ki ne izpolnjujejo pogojev za ustreznost, se ne ocenjujejo. |
| --- | --- | --- |

(c)

Po drugem medsebojnem pregledu v primerih iz točk (a) in (b) ter po edinem medsebojnem pregledu v primeru enostopenjske oddaje in enostopenjskega postopka pregleda:

Tisti, katerih predlogi ne izpolnjujejo pogojev za ustreznost, bodo obveščeni o razlogih za sprejeto odločitev. Predlogi, ki ne izpolnjujejo pogojev za ustreznost, se ne ocenjujejo.

| | Predlogi, ki dosegajo stopnjo kakovosti in ki je ne dosegajo, prejmejo povratne informacije o postopku medsebojnega pregleda v obliki poročila o pregledu. |
| --- | --- |

Predlogi, ki dosegajo stopnjo kakovosti in ki je ne dosegajo, prejmejo povratne informacije o postopku medsebojnega pregleda v obliki poročila o pregledu.

| | Poročilo o pregledu navaja rezultat medsebojnega pregleda ter vsebuje pripombe in ocene za celoten predlog in/ali za posamezna merila. Kadar je to ustrezno, poročilo o pregledu za predloge na seznamu izbranih predlogov navaja morebitna priporočila o najvišjem znesku sredstev, ki se bodo dodelila, ter druga morebitna ustrezna priporočila v zvezi z izvedbo projekta in/ali predloge za izboljšanje metodologije in programa dela. |
| --- | --- |

Poročilo o pregledu navaja rezultat medsebojnega pregleda ter vsebuje pripombe in ocene za celoten predlog in/ali za posamezna merila. Kadar je to ustrezno, poročilo o pregledu za predloge na seznamu izbranih predlogov navaja morebitna priporočila o najvišjem znesku sredstev, ki se bodo dodelila, ter druga morebitna ustrezna priporočila v zvezi z izvedbo projekta in/ali predloge za izboljšanje metodologije in programa dela.

| | Poročila o pregledu predlogov, ki so bili zaradi nedoseganja stopnje kakovosti zavrnjeni, imajo popolna mnenja le za tista merila, ki so bila pregledana do trenutka, ko predlog ni več dosegal zahtevane stopnje. |
| --- | --- |

Poročila o pregledu predlogov, ki so bili zaradi nedoseganja stopnje kakovosti zavrnjeni, imajo popolna mnenja le za tista merila, ki so bila pregledana do trenutka, ko predlog ni več dosegal zahtevane stopnje.

| | Tisti, katerih predlogi se zavrnejo zaradi etičnih in varnostnih razlogov, bodo obveščeni o razlogih za tako odločitev. |
| --- | --- |

Tisti, katerih predlogi se zavrnejo zaradi etičnih in varnostnih razlogov, bodo obveščeni o razlogih za tako odločitev.

3.1.9   Pomoč in pritožbeni postopki

ERCEA zagotavlja informacije o postopku, ki ga morajo glavni raziskovalci in pravne osebe vlagateljice upoštevati, da pošljejo morebitna vprašanja ali pritožbe (29) v zvezi z rezultati določenega medsebojnega pregleda v okviru katerega koli od razpisov ERC.

Vsako vprašanje ali pritožba mora vsebovati vsaj ime razpisa, številko predloga (če obstaja), naslov predloga in opis težav, ki so se pojavile.

Za vprašanja v zvezi s preverjanjem izpolnjevanja pogojev in/ali postopkom medsebojnega pregleda določenega predloga je postopek za pritožbe vzpostavljen za poročanje o pomanjkljivostih pri rezultatih preverjanja izpolnjevanja pogojev ali načinu, na katerega je bil predlog ocenjen in ki bi lahko vplival na odločitev o financiranju predloga. Za preučevanje zadevnega primera se lahko skliče odbor za pritožbe. Če mora odbor preučevati vprašanja o izpolnjevanju pogojev, lahko za nasvet zaprosi odbor za preverjanje ustreznosti (glej poglavje 2.2.6). Odbor bo zbral osebje s potrebnim znanstvenim/tehničnim in pravnim znanjem. Vendar pa odbor sam predloga ne ocenjuje. Glede na naravo pritožbe lahko odbor pregleda življenjepise neodvisnih strokovnjakov, njihove posamezne pripombe in poročilo o pregledu. Odbor ne bo dvomil o znanstveni presoji ustrezno kvalificiranih odborov strokovnjakov.

Odbor na podlagi svojega pregleda ERCEA predlaga, kako naj ukrepa naprej. Če odbor meni, da obstajajo dokazi, ki podpirajo pritožbo, lahko predlaga, da neodvisni strokovnjaki delno ali v celoti znova ocenijo predlog.

Vse pritožbe morajo biti predložene v roku enega meseca od objave povratnih informacij na varnem spletnem poštnem računu ERCEA, kot je opisano v poglavju 3.1.8. Postopek za pritožbe je podrobno opisan v priročniku za vlagatelje. Odbor za pritožbe neustreznih pritožb ne obravnava.

Pritožniku bo v treh tednih po roku, ki se uporablja za pritožbe, poslan odgovor. Če do takrat ne bo mogoče dati končnega odgovora, bo v odgovoru navedeno, do kdaj bo tak odgovor poslan.

3.1.10   Poročanje in informacije o postopku ocenjevanja medsebojnega pregleda

Po vsakem medsebojnem pregledu ERCEA pripravi poročilo ter ga predloži znanstvenemu svetu ERC in programskemu odboru „Zamisli“. Poročilo vsebuje statistične podatke o prejetih predlogih (npr. število, zajete prednostne teme, kategorije pravnih oseb vlagateljic in zahtevana proračunska sredstva), o ocenjevalnem postopku in neodvisnih strokovnjakih.

Za komunikacijske namene lahko ERCEA po koncu postopka pregleda v ustreznih medijih objavi splošne informacije o rezultatu medsebojnega pregleda. Poleg tega lahko ERCEA objavi informacije o ocenjenih predlogih, ki so pri pregledu (ali po drugem koraku v postopku pregleda) (30) prestopili prag kakovosti in za katere so vlagatelji posamično dovolili objavo določenih podatkov (31).

Za spremljanje, proučitev in ocenjevanje, predvidene v delovnih programih „Zamisli“, bo morda ERCEA pri obdelavi vloženih predlogov potrebovala pomoč tretjih strani (32) v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta. Vlagatelje (33) bo zaprosila za njihovo posamično prostovoljno soglasje za obdelavo predlogov. Posamično soglasje ni obvezno, vlagatelji ga dajejo samo prostovoljno. Zavrnitev posamičnega soglasja ne vpliva na postopek pregleda.

4.   ODLOČITEV O DODELITVI IN SESTAVLJANJE SPORAZUMOV O DODELITVI SREDSTEV

Odgovoren odredbodajalec dodeli sredstva pravnim osebam vlagateljicam v okviru razpoložljivega proračuna na podlagi končnega seznama razvrščenih predlogov, kot ga je sestavila ERCEA v skladu s poglavjem 3.1.7, s formalnim sporazumom o dodelitvi sredstev.

Sporazumi o dodelitvi sredstev se sklenejo s pravnimi osebami vlagateljicami v skladu z notranjimi finančnimi in pravnimi postopki (34) ter na podlagi preverjanja predpogojev iz tega poglavja.

Med sestavljanjem sporazuma o dodelitvi sredstev se lahko od glavnega raziskovalca in pravne osebe vlagateljice zahteva, da zagotovita nadaljnje informacije o projektu in njegovem predvidenem vodenju (35). Kadar je s projektom povezan več kot en udeleženec, se lahko od glavnega raziskovalca ali pravne osebe vlagateljice zahteva, da pridobi take informacije in zagotovila od drugih udeležencev.

Na podlagi rezultatov postopka pregleda se lahko pri nekaterih predlogih za sklenitev sporazuma o dodelitvi sredstev zahteva izpolnitev dodatnih pogojev (36). Taki pogoji se ustrezno zabeležijo in predložijo zadevnemu glavnemu raziskovalcu in pravni osebi vlagateljici skupaj s poročilom o pregledu.

Sredstva se ne smejo dodeliti pravnim osebam vlagateljicam, ki so med postopkom podelitve sredstev v katerem od postopkov iz členov 93(1) (stečaj itd.), 94 (zavajajoče informacije itd.) in 96(2)(a) (izključitev iz oddaje javnih naročil ali odobravanja donacij, ki se financirajo iz proračuna Evropske unije) Finančne uredbe. Potrditi morajo, da niso v enem izmed zgoraj navedenih položajev (37).

Po potrebi se na tej stopnji pojasnijo tudi etična vprašanja. V ta namen ERCEA imenuje neodvisne strokovnjake, ki bodo sodelovali v postopku etične presoje (glej Prilogo B).

Priprava sredstev ne vključuje razprav o znanstveni/tehnični vsebini. Sredstva se potem dodelijo pravni osebi vlagateljici na podlagi vloženega predloga in priporočenega financiranja po postopku medsebojnega pregleda ter ob upoštevanju sporazuma med pravno osebo vlagateljico in glavnim raziskovalcem.

Če se izkaže, da je nemogoče doseči soglasje z glavnim raziskovalcem in pravno osebo vlagateljico ali če eden ali oba nista podpisala katerega koli zahtevanega dodatnega sporazuma v razumnem roku, ki je lahko bil določen, se priprava sredstev sme prekiniti.

Priprava sporazuma o dodelitvi sredstev za predloge z rezervnega seznama se lahko začne takoj, ko je znano, da so na voljo zadostna proračunska sredstva za financiranje enega ali več od teh projektov. Ob upoštevanju razpoložljivih proračunskih sredstev se priprava sredstev začne z najvišje uvrščenim predlogom in nadaljuje v padajočem vrstnem redu v končni razvrstitvi.

5.   PRILOGE

5.1   Priloga A – Postopki za oddajo predlogov v papirni obliki

Izjemoma lahko vlagatelj zaprosi ERCEA za dovoljenje za oddajo predloga v papirni obliki, če nima nobene možnosti dostopa do elektronskega sistema za oddajo in če se je za dostop nemogoče dogovoriti. Tako prošnjo, ki mora jasno pojasniti okoliščine primera, mora ERCEA prejeti najpozneje en mesec pred rokom, določenim v razpisu.

Prošnja za dovoljenje za oddajo predloga v papirni obliki se pošlje na naslov:

| European Research Council Executive Agency |
| --- |
| Head of „Scientific Management Department“ |
| COV2 |
| B-1049 Brussels |
| Belgium |

European Research Council Executive Agency

Head of „Scientific Management Department“

COV2

B-1049 Brussels

Belgium

ERCEA odgovori na tako prošnjo najpozneje v petih delovnih dneh od prejema. Če se izjema dovoli, ERCEA zadevnemu vlagatelju pošlje obrazce za oddajo predloga v papirni obliki.

Če značilnosti določenega razpisa pomenijo, da bi bila spletna oddaja predloga na splošno neprimerna, se ERCEA že na začetku odloči, da bo sprejemala predloge v papirni obliki. V takih primerih bo ta možnost navedena v razpisu za zbiranje predlogov, obrazci za oddajo predloga v papirni obliki pa bodo splošno dostopni.

Kadar je oddaja v papirni obliki dovoljena s posebno ali splošno izjemo, kot je to opisano prej, je mogoče pakete, ki vsebujejo predloge na papirju, dostaviti po navadni pošti, s kurirsko službo ali osebno. Izključene bodo različice predlogov, ki so oddane na izmenljivem elektronskem mediju za shranjevanje podatkov (npr. CD-ROM-u ali kateri koli podobni elektronski napravi), prek elektronske pošte ali po telefaksu. Predlogi, ki so oddani na papirju, se morajo oddati v enem paketu. Če vlagatelji želijo spremeniti predlog ali dodati informacije, morajo jasno navesti, kateri del predloga so spremenili, spremembe/dodatni deli pa morajo biti oddani in prejeti pred zaključkom razpisa. Dodatne ali spremenjene vsebine predlogov, ki bodo prispele po zaključku razpisa, ne bodo obravnavane ali pregledane.

Če se predlog pošlje po pošti ali s kurirsko službo, se za dokazilo o datumu odpreme šteje poštni žig ali datum potrdila dostavne službe o oddaji pošiljke. ERCEA (38) lahko pošiljke s predlogi ob prejetju odpre, da vnese upravne podatke v ustrezne zbirke podatkov in omogoči pošiljanje potrdil o prejemu.

5.2   Priloga B – Postopki etične presoje

Uvod

Za izvajanje člena 6 OP7 in člena 15 Pravil za sodelovanje postopek ocenjevanja vključuje začetno določitev etičnih vprašanj, ki jih odpirajo predlogi, sledi pa ji etični pregled predlogov, ki sprožajo etična vprašanja. Kadar je to potrebno, se lahko v skladu z določenimi pravili po etičnem pregledu in pred odločitvijo o izbiri, ki jo izvede ERCEA, opravi etična presoja predlogov. Etični pregled in etično presojo (ki se v tej prilogi skupaj imenujeta postopek etične presoje) izvedejo neodvisni strokovnjaki, ki imajo ustrezne veščine s področja etike.

Cilj postopka etične presoje je zagotoviti, da Evropska unija ne podpre raziskav, ki bi bile v nasprotju s temeljnimi etičnimi načeli, določenimi v ustreznih pravilih EU, ter proučiti, ali raziskave izpolnjujejo pravila v zvezi z raziskovalno etiko, določeno v sklepih o OP7 in v posebnem programu „Zamisli“. Upoštevajo se in se bodo mnenja Evropske skupine za etiko v znanosti in novih tehnologijah.

Predlogi

Predlogi, kjer je to primerno in/ali to zahteva razpis, vsebujejo razdelek o etiki, ki:

| — | opisuje možne etične vidike predlagane raziskave glede njenih ciljev, metodologije in možnih posledic njenih rezultatov, |
| --- | --- |

—

opisuje možne etične vidike predlagane raziskave glede njenih ciljev, metodologije in možnih posledic njenih rezultatov,

| — | upravičuje načrtovanje raziskovalnega projekta z etičnega stališča, |
| --- | --- |

—

upravičuje načrtovanje raziskovalnega projekta z etičnega stališča,

| — | pojasnjuje, kako bodo izpolnjene etične zahteve, določene v programu dela, |
| --- | --- |

—

pojasnjuje, kako bodo izpolnjene etične zahteve, določene v programu dela,

| — | navaja, kako predlog izpolnjuje pravne in etične zahteve države, v kateri se raziskava namerava izvajati, |
| --- | --- |

—

navaja, kako predlog izpolnjuje pravne in etične zahteve države, v kateri se raziskava namerava izvajati,

| — | določa časovni okvir za pridobitev mnenja in/ali soglasja vseh ustreznih organov na nacionalni ravni (kot so na primer organ za varovanje podatkov, organ za klinične preskuse itd.). |
| --- | --- |

—

določa časovni okvir za pridobitev mnenja in/ali soglasja vseh ustreznih organov na nacionalni ravni (kot so na primer organ za varovanje podatkov, organ za klinične preskuse itd.).

V ta namen morajo vlagatelji izpolniti „preglednico etičnih vprašanj“, vključeno v priročnik za vlagatelje.

ERCEA lahko vzpostavi stik z vlagateljem kadar koli med postopkom, da pridobi dodatne informacije o etični odobritvi.

Splošni Postopki

Postopek etičnega pregleda in sestava odbora za etično presojo

Notranji predhodni pregled predlogov

Etična skupina ERCEA bo predhodno pregledala vse predloge, za katere se priporoča financiranje, da ugotovi kateri ne sprožajo nobenih etičnih vprašanj in jih je mogoče odobriti za financiranje brez vključevanja neodvisnih strokovnjakov. Vsi drugi predlogi se pošljejo v nadaljnjo etično presojo. Ta postopek temelji na „preglednici etičnih vprašanj“ in predlogih, kot so jih predložili vlagatelji.

Predložitev odboru za etični pregled

Vsi predlogi, za katere se je na stopnji predhodnega pregleda ugotovilo, da sprožajo etična vprašanja, se predložijo odboru za etični pregled, ki ga sestavljajo neodvisni strokovnjaki z ustreznimi veščinami s področja etike.

Strokovnjaki v odboru določijo predloge, pri katerih so etična vprašanja zadovoljivo rešena, predloge, ki jih je mogoče odobriti, če se na nacionalni ravni zagotovijo zadovoljive dokumentacijske informacije in/ali soglasje, ter predloge, ki zahtevajo nadaljnjo obravnavo zaradi pomembnosti izpostavljenih etičnih vprašanj in jih je treba predložiti v etično presojo. (39)

Za vsak pregledan predlog strokovnjaki pripravijo in podpišejo poročilo o etičnem pregledu, ki vključuje razdelek o zahtevah. Te zahteve postanejo pogodbene obveznosti.

Predložitev odboru za etično presojo

Projekti, ki sprožajo pomembna etična vprašanja, ugotovljena med etičnim pregledom, se predložijo odboru za etično presojo. Vprašanja, kot so raziskovalni posegi na ljudeh (40) ter raziskave na človeških zarodkih, človeških zarodnih izvornih celicah in živalskih primatih, se samodejno predložijo v etično presojo (41).

Odbor za etično presojo preuči etična vprašanja, ki jih sproži predlog, in določi etične zahteve, ki morajo biti izpolnjene, da se predlog odobri z etičnega stališča. Na tej stopnji lahko odbor za etično presojo izpostavi predloge, ki sprožajo resna etična vprašanja, ki lahko pripeljejo do izključitve projekta iz postopka dodelitve sredstev.

Sestava odbora za etični pregled in odbora za etično presojo

Etična odbora sestavljajo neodvisni strokovnjaki z različnih področij, kot na primer prava, sociologije, psihologije, filozofije in etike, medicine, molekularne biologije, kemije, fizike ter inženirskih in veterinarskih znanosti, z enakim deležem znanstvenikov in neznanstvenikov.

ERCEA bo med znanstveniki, ki jih je Komisija določila in izbrala za OP7, ali znanstveniki, ki jih je določil znanstveni svet, izbrala in imenovala ustrezno kvalificirane strokovnjake s področja etike. Sestava odborov je uravnotežena geografsko in po spolu, odvisna pa je tudi od narave predlogov, o katerih se presoja. Za potrebe postopka etične odobritve se bodo za imenovanje strokovnjakov s področja etike uporabljali vzorci obvestil o imenovanju, ki jih je Komisija odobrila za neodvisne strokovnjake.

Na sestanke odborov so lahko povabljeni tudi predstavniki civilne družbe.

Etična presoja

Na prvi stopnji neodvisni strokovnjaki navadno preučijo predloge na daljavo. Na drugi stopnji imenovan odbor za etično presojo razpravlja o predlogih, da bi sprejel soglasno odločitev.

Odbor sestavi poročilo o etični presoji. To vsebuje seznam etičnih vprašanj, poročilo o tem, kako glavni raziskovalec in njegova skupina obravnavata ta vprašanja, ter zahteve in priporočila odbora za etično presojo. Strokovnjaki odbora za etično presojo podpišejo poročilo. Če odbor ne more doseči soglasja, poročilo izraža mnenje večine članov odbora za etično presojo.

Poročilo o etičnem pregledu in poročilo o etični presoji

Glavni raziskovalec in pravna oseba vlagateljica sta obveščena o rezultatu postopka etične presoje s poročilom o etičnem pregledu ali poročilom o etični presoji, ne da bi se pri tem razkrila identiteta strokovnjakov.

Pri odločitvi o dodelitvi sredstev projektu se upoštevajo rezultati postopka etične presoje. To lahko pomeni spremembe sporazuma o dodelitvi sredstev in njegovih prilog, v izjemno resnih primerih pa celo prekinitev priprave sporazuma o dodelitvi sredstev.

Nacionalna soglasja in mnenja pristojnih etičnih odborov

ERCEA se pred podpisom sporazuma o dodelitvi sredstev prepriča, ali so vlagatelji prejeli ustrezno soglasje nacionalnega organa in/ali pozitivno mnenje pristojnega etičnega odbora. Kadar soglasje nacionalnega organa in/ali pozitivno mnenje lokalnega etičnega odbora ni pridobljeno pred začetkom veljavnosti sporazuma o dodelitvi sredstev, sporazum o dodelitvi sredstev vsebuje posebno klavzulo, ki zahteva, da se ustrezno soglasje ali mnenje pridobi pred začetkom ustreznih raziskav.

Nadaljnje spremljanje in etična revizija

Predloge, za katere se opravita etični pregled in/ali etična presoja, lahko strokovnjaki označijo kot predloge, ki potrebujejo nadaljnje spremljanje ali etično revizijo (EFA). Nadaljnje spremljanje ali etično revizijo opravijo strokovnjaki, specializirani za etična vprašanja, in sicer ne prej kot na dan prvega obdobja finančnega poročanja za predlog. Cilj postopka nadaljnjega spremljanja in etične revizije je pomagati prejemnikom sredstev, da se ukvarjajo z etičnimi vprašanji, ki jih sproži njihovo delo, ter da sprejmejo popravne ukrepe, če je to potrebno.

Izjemoma lahko postopek nadaljnjega spremljanja in etične revizije vodi do priporočila ERCEA, naj prekine sporazum o dodelitvi sredstev. Za organizacijo in izvedbo postopka nadaljnjega spremljanja in etične revizije je odgovoren sektor Komisije za etično presojo (GD RTD).

Posebni postopki za raziskovalne dejavnosti, ki vključujejo človeške zarodne izvorne celice
   (42)

Pri pregledu in izbiri predlogov, ki vključujejo uporabo človeških zarodnih izvornih celic, in pred pripravo sporazumov o dodelitvi sredstev za te predloge, ERCEA uporabi naslednji postopek:

Uporablja se splošni postopek medsebojnega znanstvenega pregleda, opisan v razdelku 3. Poleg tega neodvisni strokovnjaki za znanstveni medsebojni pregled ocenijo, ali:

| — | projekt poskuša doseči pomembne raziskovalne cilje za razvoj znanosti na področju osnovnih raziskav v Evropi ali razširiti medicinsko znanje za razvoj diagnostičnih, preventivnih ali terapevtskih metod, ki se bodo uporabljale pri ljudeh, |
| --- | --- |

—

projekt poskuša doseči pomembne raziskovalne cilje za razvoj znanosti na področju osnovnih raziskav v Evropi ali razširiti medicinsko znanje za razvoj diagnostičnih, preventivnih ali terapevtskih metod, ki se bodo uporabljale pri ljudeh,

| — | je uporaba človeških zarodnih izvornih celic potrebna, da se dosežejo znanstveni cilji, določeni v predlogu. Vlagatelji morajo še zlasti navesti, da ustrezne potrjene druge možnosti (zlasti izvorne celice, pridobljene iz drugih virov) niso primerne in/ali dostopne, da bi se dosegel pričakovani cilj predloga. Zadnja določba se ne uporablja za raziskave, ki primerjajo človeške zarodne izvorne celice z drugimi človeškimi izvornimi celicami. |
| --- | --- |

—

je uporaba človeških zarodnih izvornih celic potrebna, da se dosežejo znanstveni cilji, določeni v predlogu. Vlagatelji morajo še zlasti navesti, da ustrezne potrjene druge možnosti (zlasti izvorne celice, pridobljene iz drugih virov) niso primerne in/ali dostopne, da bi se dosegel pričakovani cilj predloga. Zadnja določba se ne uporablja za raziskave, ki primerjajo človeške zarodne izvorne celice z drugimi človeškimi izvornimi celicami.

Postopek etične presoje

Raziskovalni predlogi, ki so priporočeni za dodelitev sredstev in vključujejo uporabo človeških zarodnih izvornih celic, se predložijo Komisiji (GD RTD) v etično presojo. Postopek, ki se uporablja za etično presojo Komisije pri predlogih v okviru OP7, ki vključujejo uporabo človeških zarodnih izvornih celic, je opisan v vzorcih obvestil o imenovanju, ki jih je odobrila Komisija.

Nacionalna soglasja in mnenja pristojnih etičnih odborov

ERCEA se pred podpisom sporazuma o dodelitvi sredstev prepriča, ali so vlagatelji prejeli ustrezno soglasje od pristojnih lokalnih ali nacionalnih organov.

Kadar soglasja nacionalnega organa in/ali pozitivnega mnenja lokalnega etičnega odbora ni mogoče pridobiti pred predvidenim začetkom projekta, se sporazum o dodelitvi sredstev lahko sklene, če vsebuje posebno klavzulo, ki zahteva, da se ustrezno soglasje ali mnenje pridobi pred začetkom ustreznih raziskovalnih dejavnosti.

Med sestavljanjem sporazuma o dodelitvi sredstev se upoštevajo rezultati etične presoje. To lahko pomeni spremembe v opisu dela, ki ga vsebuje sporazum o dodelitvi sredstev, v nekaterih primerih pa prekinitev priprave sporazuma o dodelitvi sredstev.

Pri predlogih, ki vključujejo uporabo človeških zarodnih izvornih celic, se po opravljeni etični presoji in v skladu s členom 6.9 Odločbe Sveta 2006/972/ES (43) za odobritev financiranja in sprejetje ukrepov, ki vključujejo uporabo človeških zarodnih izvornih celic, uporabi postopek, določen v členih 5 in 7 Sklepa Sveta 1999/468/ES.

Poleg tega bo ERCEA glavnega raziskovalca spodbujala, naj zagotovi ustrezno komunikacijo z evropskim registrom za človeške zarodne izvorne celice (European hESC registry, http://www.hescreg.eu/). Namen tega je zagotoviti preglednost glede uporabljenih linij človeških zarodnih izvornih celic in obširno razširjati razpoložljive informacije o njih.

5.3   Priloga C – Pravila za povračilo potnih stroškov, dnevno nadomestilo in nadomestilo za namestitev za glavne raziskovalce, povabljene na razgovor
   (44)

Člen 1

1.   Ta pravila se uporabljajo za:

| (a) | udeležence razgovorov, ki jih je ERCEA povabila, naj se udeležijo razgovora v skladu z razdelkom 3.1.6.1; |
| --- | --- |

(a)

udeležence razgovorov, ki jih je ERCEA povabila, naj se udeležijo razgovora v skladu z razdelkom 3.1.6.1;

| (b) | vse, ki so odgovorni za spremljanje invalidne osebe, ki jo je ERCEA povabila, naj se udeleži razgovora. |
| --- | --- |

(b)

vse, ki so odgovorni za spremljanje invalidne osebe, ki jo je ERCEA povabila, naj se udeleži razgovora.

2.   Odredbodajalci za obveznosti poskušajo posebej zagotoviti, da se razgovori organizirajo tako, da udeleženci lahko izkoristijo najugodnejše cene prevoza.

Odredbodajalci za izplačila še zlasti natančno preverijo morebitne zahteve po povračilu stroškov, ki vključujejo nenavadno drage lete. Imajo pravico, da opravijo vsa preverjanja, ki bi lahko bila potrebna, in od udeležencev razgovorov zahtevajo za to potrebna dokazila. Kadar se zdi to utemeljeno, imajo tudi pravico, da znesek za povračilo stroškov zmanjšajo na raven, ki je običajna za običajno potovanje od kraja odhoda udeleženca razgovora do kraja sestanka.

3.   Kadar so ob upoštevanju stroškov, ki jih imajo invalidni udeleženci razgovorov zaradi invalidnosti ali osebe, ki jih spremlja, povračila iz člena 3 nezadostna, se stroški povrnejo na zahtevo odgovornega odredbodajalca po predložitvi dokazil.

4.   ERCEA ni odgovorna za nikakršno materialno, nematerialno škodo ali telesno poškodbo, ki bi jo utrpel povabljeni udeleženec razgovora ali spremljevalec invalidnega udeleženca razgovora med potovanjem ali bivanjem v kraju, kjer ta razgovor poteka, razen če je škodo ali poškodbo mogoče pripisati neposredno ERCEA.

Zlasti so povabljeni udeleženci razgovorov v celoti sami odgovorni za kakršno koli nesrečo, ki bi jo povzročili med uporabo lastnih prevoznih sredstev za potovanja na take razgovore.

Člen 2

1.   Vsi udeleženci razgovorov so upravičeni do povračila potnih stroškov za potovanje od kraja odhoda, navedenega v povabilu (službeni ali domač naslov), do kraja razgovora z najprimernejšim prevoznim sredstvom glede na razdaljo. Navadno je pri potovanjih, krajših od 400 km (v eno smer v skladu z uradno razdaljo potovanja z vlakom), to prevoz z vlakom v prvem razredu, pri potovanjih, daljših od 400 km, pa letalski prevoz v ekonomskem razredu.

Če potovanje z letalom traja 4 ure ali več brez vmesnih postankov, se povrnejo stroški za letalski prevoz v poslovnem razredu.

2.   Stroški za potovanje z osebnim avtomobilom se povrnejo v enaki višini, kot znašajo stroški za prevoz z vlakom v prvem razredu.

3.   Če za pot ni železniških povezav, se stroški potovanja z osebnim avtomobilom povrnejo po stopnji 0,22 EUR na km.

4.   Stroški za taksi in parkiranje, ki nastanejo na kraju odhoda (ali na odhodnem letališču), se ne povrnejo.

Člen 3

1.   Dnevnica, ki se izplača za vsak dan razgovora, je določena kot pavšalna stopnja in je namenjena pokritju vseh izdatkov v kraju razgovora, na primer vključno s hrano in lokalnimi prevozi (avtobus, tramvaj, podzemna železnica, taksi, parkiranje, cestnine itd.), ter potovalnega in nezgodnega zavarovanja.

2.   Dnevnica znaša 92 EUR.

3.   Če je kraj odhoda, naveden v povabilu, oddaljen 100 km ali manj od kraja razgovora, se dnevnica zmanjša za 50 %.

4.   Udeleženci razgovorov, ki morajo preživeti eno ali več noči v kraju razgovora, ker se čas razgovora ne sklada z voznim redom poletov ali vlakov (45), so upravičeni tudi do nadomestila za namestitev. To nadomestilo znaša 100 EUR na noč. Število noči ne sme preseči števila dni, ko poteka razgovor, + 1 dan.

5.   Izjemoma se lahko izplača dodatno nadomestilo za namestitev in/ali dnevnica, če bi podaljšanje bivanja udeleženca razgovora omogočilo, da se stroški prevoza zmanjšajo za več, kot znašajo ta nadomestila.

Člen 4

1.   ERCEA izplača povračilo po predložitvi zahteve za povračilo stroškov, ki sta jo izpolnila in podpisala udeleženec razgovora in uradnik ERCEA, odgovoren za potrditev udeležbe udeleženca.

S podpisom zahteve za povračilo stroškov dajejo udeleženci razgovorov častno izjavo, da potnih stroškov in/ali zahtevanih nadomestil za isto potovanje ali isto obdobje ne bo plačala nobena druga ustanova Evropske unije ali druga organizacija ali oseba in da zahtevek ustreza nastalim stroškom. Nepravilnosti in/ali lažne navedbe vodijo do upravnih sankcij, ki se uporabljajo po analogiji s členom 265a (§ 3) Izvedbenih pravil za finančno uredbo.

2.   Potni stroški se povrnejo po predložitvi izvirnih dokazil najpozneje v 30 koledarskih dneh po zadnjem dnevu razgovora: karte in računi, če gre za spletno rezervacijo, pa izpis elektronske rezervacije in vstopni kuponi za odhodno potovanje. Predložena dokazila morajo prikazovati razred uporabljenega prevoznega sredstva, čas potovanja in izplačan znesek.

Neizpolnjevanje določb iz tega odstavka ERCEA oprosti obveznosti za povračilo potnih stroškov ali izplačilo nadomestil, razen če lahko udeleženec razgovora predloži pravilno utemeljitev, ki jo z utemeljeno odločitvijo sprejme odredbodajalec.

3.   ERCEA udeležencu razgovora povrne stroške v roku, ki je določen v Izvedbenih pravilih za finančno uredbo.

4.   Potni stroški se povrnejo v eurih, če je to ustrezno, po menjalnem tečaju, ki je veljal na dan razgovora.

5.   Dnevnice, in kadar je to ustrezno, nadomestilo za namestitev se povrnejo v eurih po pavšalni stopnji, ki se je uporabljala na dan razgovora. Dnevnice in nadomestila za namestitev se lahko prilagodijo v skladu s spremembo življenjskih stroškov v Bruslju.

6.   Vsa povračila potnih stroškov, dnevnic in/ali nadomestil za namestitev se nakažejo na isti bančni račun.

7.   Odredbodajalec lahko z utemeljeno odločitvijo in po predložitvi dokazil odobri povračilo stroškov, ki so jih udeleženci razgovorov imeli zaradi posebnih navodil, prejetih v pisni obliki.

5.4   Priloga D – Obravnavanje varnosti – občutljivi ukrepi ERC

(A)   Uvod

Za raziskave v zvezi z varnostjo se zaradi občutljive narave obravnavanih tem in posebnih vrzeli v zmogljivostih, ki jih je treba za varnost evropskih državljanov odpraviti, uporabljajo posebni postopki. Ukrepi ERC so tajni, (46) če se štejejo za občutljive.

Ti postopki so opisani v nadaljnjem besedilu. Za ukrepe ERC se ustrezno uporabljajo, kadar se obravnavajo varnostno občutljiva vprašanja.

(B)   Določitev morebitnih tajnih ukrepov ERC

Varnostno občutljiv ukrep ERC je ukrep, ki bo morda obravnaval tajne informacije.

Predlogu se dodeli oznaka „varnostna vprašanja“:

| — | kadar vlagatelj predlog opredeli kot občutljiv, |
| --- | --- |

—

kadar vlagatelj predlog opredeli kot občutljiv,

| — | če strokovni ocenjevalci ali ERCEA zaznajo ali sumijo kaj od naslednjega:






  — | zaupne informacije se uporabljajo ali bi se lahko uporabile kot osnovne informacije, |
| --- | --- | --- |

—

če strokovni ocenjevalci ali ERCEA zaznajo ali sumijo kaj od naslednjega:

—

zaupne informacije se uporabljajo ali bi se lahko uporabile kot osnovne informacije,

| — | načrtuje se, da bodo nekatere primarne informacije tajne. |
| --- | --- |

—

načrtuje se, da bodo nekatere primarne informacije tajne.

Kadar koli je predlogu dodeljena oznaka „varnostna vprašanja“, se bodo okoliščine načrtovanega dela dodatno podrobno proučile v skladu s postopkom iz razdelka C.

Predlogi morajo, če tako zahteva ustrezni priročnik za vlagatelje in če je to potrebno, določati osnovne informacije, ki bodo uporabljene za izvajanje ukrepa ERC, in zaupne primarne informacije, pridobljene z ukrepom. Če predlog vključuje tajne informacije (osnovne in/ali primarne), morata biti del predloga „listina varnostnih vidikov“ (LVV) (47) in njena priloga „vodnik stopenj tajnosti“ (VST) (48).

VST določa:

| — | stopnjo tajnosti osnovnih in primarnih informacij, |
| --- | --- |

—

stopnjo tajnosti osnovnih in primarnih informacij,

| — | kateri sodelujoči bodo imeli dostop do katerih informacij. |
| --- | --- |

—

kateri sodelujoči bodo imeli dostop do katerih informacij.

Poleg tega se zahtevajo še naslednji dokumenti:

| — | kopija „varnostnega potrdila za objekt“ (VPOB) (ali zahtevka za VPOB). Veljavnost VPOB preveri Varnostni direktorat Evropske komisije prek ustreznega formalnega kanala z vključitvijo „nacionalnih varnostnih organov“ (NVO), |
| --- | --- |

—

kopija „varnostnega potrdila za objekt“ (VPOB) (ali zahtevka za VPOB). Veljavnost VPOB preveri Varnostni direktorat Evropske komisije prek ustreznega formalnega kanala z vključitvijo „nacionalnih varnostnih organov“ (NVO),

| — | formalno pisno dovoljenje ustreznih varnostnih organov za uporabo tajnih osnovnih informacij. |
| --- | --- |

—

formalno pisno dovoljenje ustreznih varnostnih organov za uporabo tajnih osnovnih informacij.

LVV in VST s spremljajočo dokumentacijo se preučita tudi v postopku pregleda, opisanem v nadaljevanju.

(C)   Podroben pregled morebitnih tajnih ukrepov ERC

Po znanstvenem pregledu se predlogi razvrstijo glede na rezultat pri pregledu. ERCEA sestavi „seznam izbranih predlogov“, ki vsebuje predloge, za katere se priporoča dodelitev sredstev, torej predloge, ki niso bili zavrnjeni in za katere so na voljo sredstva, ter „rezervni seznam ali sezname“.

Za vsak ukrep ERC, ki je na seznamu izbranih predlogov ali rezervnem seznamu ali seznamih in ima oznako „varnostna vprašanja“, se opravi postopek podrobnega pregleda. Ta postopek opravi začasni pododbor: „odbor za podrobni varnostni pregled“.

„Odbor za podrobni varnostni pregled“ sestavljajo predstavniki držav članic, ki se imenujejo v tesni povezavi s pristojnimi nacionalnimi varnostnimi organi, če je to ustrezno, pa ga podpira ustrezni programski odbor ali odbori v taki sestavi, da so zastopane države vlagateljev predlogov. Temu odboru predseduje predstavnik Komisije.

Ta odbor preveri, ali so vlagatelji ustrezno upoštevali vse varnostne vidike. Predloge podrobno pregledajo člani odbora, ki so iz istih držav kot vlagatelji predloga.

S tem postopkom se doseže skupno stališče zadevnih nacionalnih predstavnikov, kar lahko vodi do enega od naslednjih priporočil:

| — | določitev stopnje ni potrebna: postopki za sestavljanje sporazumov ERC o dodelitvi sredstev se lahko začnejo (čeprav se lahko predložijo nekatera priporočila za pripravo, če je to ustrezno), |
| --- | --- |

—

določitev stopnje ni potrebna: postopki za sestavljanje sporazumov ERC o dodelitvi sredstev se lahko začnejo (čeprav se lahko predložijo nekatera priporočila za pripravo, če je to ustrezno),

| — | določitev stopnje je potrebna: predložena so posebna priporočila za pripravo sporazuma ERC o dodelitvi sredstev v obliki pogojev, ki jih mora sporazum o dodelitvi sredstev izpolnjevati. Ukrep ERC postane tajni ukrep (49) in ga EU označi za tajnega na najvišji stopnji tajnosti informacij, ki se uporabijo v ukrepu ERC/pridobljenih z ukrepom ERC, kot je to navedeno v LVV in priloženem VST, |
| --- | --- |

—

določitev stopnje je potrebna: predložena so posebna priporočila za pripravo sporazuma ERC o dodelitvi sredstev v obliki pogojev, ki jih mora sporazum o dodelitvi sredstev izpolnjevati. Ukrep ERC postane tajni ukrep (49) in ga EU označi za tajnega na najvišji stopnji tajnosti informacij, ki se uporabijo v ukrepu ERC/pridobljenih z ukrepom ERC, kot je to navedeno v LVV in priloženem VST,

| — | predlog je preveč občutljiv za dodelitev sredstev, ker vlagatelji nimajo ustreznih izkušenj, veščin ali dovoljenj za pravilno ravnanje s tajnimi podatki. V takem primeru se sme predlog zavrniti. V tem primeru ERCEA navede razloge za zavrnitev, razen če so sami razlogi tajni. |
| --- | --- |

—

predlog je preveč občutljiv za dodelitev sredstev, ker vlagatelji nimajo ustreznih izkušenj, veščin ali dovoljenj za pravilno ravnanje s tajnimi podatki. V takem primeru se sme predlog zavrniti. V tem primeru ERCEA navede razloge za zavrnitev, razen če so sami razlogi tajni.

Na podlagi tega skupnega stališča se določi stopnja tajnosti. Zaradi tega ERCEA skupaj z vsemi ustreznimi nacionalnimi varnostnimi organi nato med pripravo in izvajanjem sporazuma o dodelitvi sredstev preveri, ali so vzpostavljeni vsi potrebni postopki in ukrepi za zagotovitev, da se s tajnimi podatki ravna ustrezno.

(D)   Dovoljenja za izvoz in prenos

Predlog se lahko ne glede na stopnjo tajnosti šteje za občutljivega tudi, če se namerava izmenjati material, za katerega je potrebno dovoljenje za prenos ali izvozno dovoljenje.

V zvezi s tem morajo vlagatelji upoštevati nacionalno zakonodajo in uredbo EU (50). Če se za izvedbo načrtovanega dela zahtevajo izvozna dovoljenja (ali dovoljenja za prenos znotraj EU), morajo vlagatelji pojasniti zahteve za pridobitev takega izvoznega dovoljenja ali dovoljenja za prenos in priložiti kopijo izvoznega dovoljenja ali dovoljenja za prenos (oziroma vloge za pridobitev dovoljenja).

(E)   Mednarodno sodelovanje

Varnostnih vprašanj ni mogoče uporabiti kot razlog za zavrnitev predlogov za netajne ukrepe ERC, ki vključujejo sodelovanje subjektov iz tretjih držav (51). Do izjeme pri tem pride samo, če:

| — | je bila v delovnem programu tema opisana kot tema, pri kateri mednarodno sodelovanje ni mogoče: v tem primeru se razglasi, da predlog, ki vsebuje mednarodno sodelovanje, ne izpolnjuje pogojev; |
| --- | --- |

—

je bila v delovnem programu tema opisana kot tema, pri kateri mednarodno sodelovanje ni mogoče: v tem primeru se razglasi, da predlog, ki vsebuje mednarodno sodelovanje, ne izpolnjuje pogojev;

| — | je bila predlogu dodeljena oznaka „varnostna vprašanja“; v tem primeru se predlog podrobno prouči v skladu s prej opisanim postopkom. |
| --- | --- |

—

je bila predlogu dodeljena oznaka „varnostna vprašanja“; v tem primeru se predlog podrobno prouči v skladu s prej opisanim postopkom.

---

(1)  UL L 57, 24.2.2007, str. 14.

(2)  UL L 400, 30.12.2006, str. 243.

(3)  UL L 9, 12.1.2008, str. 15.

(4)  UL L 412, 30.12.2006, str. 1.

(5)  UL L 391, 30.12.2006, str. 1.

(6)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(7)  Morebitna izjema so usklajevalni in podporni ukrepi iz člena 14 Pravil za sodelovanje.

(8)  http://cordis.europa.eu/home_en.html; http://ec.europa.eu/research/participants/portal; http://erc.europa.eu

(9)  Izjemoma lahko glavni raziskovalec sam deluje kot pravna oseba vlagateljica.

(10)  Upravljavec elektronskega sistema za oddajo lahko vzpostavi stik s predlagateljem, da pojasni ali razreši tehnične težave pri oddaji.

(11)  Popolnost informacij, ki jih vsebuje predlog, ocenijo neodvisni strokovnjaki. Ko se preverja ustreznost, se upošteva samo obstoj ustreznih delov in obrazcev predloga ter veljavnost zahtevanih dodatnih dokumentov.

(12)  Predlogi se navadno ocenjujejo na podlagi meril za shemo financiranja, za katero so oddani. Vendar pa se ERCEA lahko odloči, da predlog oceni na podlagi meril za drugo shemo financiranja, na primer, ko je bila shema financiranja napačno izbrana. To je dovoljeno samo, če je očitno, da predlog ne ustreza ali slabo ustreza prvotno izbrani shemi financiranja, in če je v zadevnem razpisu na voljo primernejša shema financiranja.

(13)  Ta odbor sestavlja osebje ERCEA, in kadar je to potrebno, drugo osebje Komisije, ki ima potrebno strokovno znanje s področja prava in/ali informacijskih sistemov. Preučuje predlog in okoliščine v zvezi z njegovo oddajo ter predloži strokovne nasvete, da podpre odločitev o tem, ali se naj predlog zavrne na podlagi neustreznosti ali ne. Odbor se lahko odloči vzpostaviti stik z glavnim raziskovalcem in pravno osebo vlagateljico, da pojasni določeno vprašanje.

(14)  Osebje iz ustreznih specializiranih agencij EU se šteje za zunanje strokovnjake.

(15)  Člen 17(2) Pravil za sodelovanje.

(16)  Od znanstvenega odbora se ne zahteva nujno, da imenuje strokovne ocenjevalce za usklajevalne in podporne ukrepe.

(17)  V skladu s Pravili za sodelovanje in/ali z Odločbo Komisije C(2008) 5694 z dne 8. oktobra 2008 o prenosu pooblastil na izvajalsko agencijo Evropskega raziskovalnega sveta.

(18)  Evropska unija zagovarja uravnoteženo zastopanost spolov in politiko enakih možnosti na področju raziskav. V ta namen je bil sprejet Sklep Komisije 2000/407/ES z dne 19. junija 2000 o uravnoteženi zastopanosti obeh spolov v odborih in strokovnih skupinah, ki jih ustanovi Komisija. Člen 17(2) Pravil za sodelovanje določa tudi, da „se sprejmejo ustrezni ukrepi za zagotovitev primerne zastopanosti obeh spolov pri imenovanju skupin neodvisnih strokovnjakov“.

(19)  Ustrezni priročnik za vlagatelje lahko dovoljuje, da lahko vlagatelj navede do največ tri osebe.

(20)  Razlogi morajo biti jasno utemeljeni, na primer neposredno rivalstvo med znanstveniki, poklicna sovražnost ali podobne okoliščine, ki bi lahko vplivale na objektivnost ocenjevalca ali povzročile dvom o njej.

(21)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1.

(22)  Člen 15 Pravil za sodelovanje.

(23)  Predlogi se ponavadi ocenjujejo na podlagi meril za shemo financiranja, za katero so oddani. Vendar pa se ERCEA lahko odloči, da predlog oceni na podlagi meril za drugo shemo financiranja, na primer, ko je bila shema financiranja napačno izbrana. To je dovoljeno samo, če je očitno, da predlog ne ustreza ali slabo ustreza prvotno izbrani shemi financiranja, in če je v zadevnem razpisu na voljo primernejša shema financiranja.

(24)  V skladu s členom 16.1 Pravil za sodelovanje.

(25)  To lahko vključuje člane vseh odborov, razen odbora ali odborov, ki jim je bil predlog dodeljen, ter izvedence.

(26)  To vključuje interdisciplinarne predloge, ki pokrivajo več odborov in več področij ter ki jih je mogoče dodeliti v pregled članom več kot enega odbora ali dodatnim izvedencem.

(27)  Člen 15.2 Pravil za sodelovanje.

(28)  „Nepravilnost“ v smislu Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (UL L 312, 23.12.1995, str. 1.).

(29)  Postopek za pritožbe ne nadomešča običajnih poti, ki se uporabljajo za vse ukrepe ERCEA in Komisije, kot so na primer: Generalni sekretariat Komisije za kršenje kodeksa dobrega upravljanja (odnosi z javnostjo); Evropski varuh človekovih pravic za „nepravilnosti pri upravljanju“; Sodišče Evropske unije za odločitve, ki vplivajo na osebo ali pravno osebo.

(30)  Na podlagi končnega seznama, ki ga je ERCEA sestavila v skladu s poglavjem 3.1.7.

(31)  To lahko vključuje imena glavnih raziskovalcev in pravnih oseb vlagateljic ter naslov in kratico predloga.

(32)  Pogodbeniki in/ali upravičenci usklajevalnih in podpornih ukrepov.

(33)  Glavni raziskovalci in/ali ustanove gostiteljice.

(34)  Vključno z izvedbo postopka za posvetovanje s programskim odborom, ki je določen v posebnem programu „Zamisli“, če je to potrebno.

(35)  V skladu s členom 16.4 Pravil za sodelovanje in pravil Komisije o preverjanju obstoja in pravnega statusa udeležencev ter njihovih operativnih in finančnih zmožnosti v posrednih ukrepih, podprtih z dodelitvijo sredstev v okviru OP7, C(2007) 2466.

(36)  Dodatni pogoji so lahko zahteve glede etične presoje.

(37)  Člen 114 Finančne uredbe.

(38)  Ali kateri koli izvajalec, najet za opravljanje upravnih storitev za posamezna ocenjevanja.

(39)  Na področje pristojnosti RTD spadajo naslednja področja: človeške zarodne izvorne celice, živalski primati, posegi na ljudeh in predlogi, ki spadajo v te kategorije; ta področja se samodejno predložijo v etično presojo GD RTD.

(40)  Kot so klinični preskusi in raziskave, ki vključujejo invazivne tehnike na živih ljudeh (npr. jemanje vzorcev tkiva).

(41)  Predlogi, ki spadajo v te kategorije, se samodejno predložijo GD RTD v etično presojo.

(42)  Ob upoštevanju Izjave Komisije z dne 24. julija 2006 (UL L 412, 30.12.2006, str. 42).

(43)  UL L 400, 30.12.2006, str. 243.

(44)  ERCEA lahko vzpostavi elektronski sistem za oddajo, ki se bo uporabljal za oddajo obrazcev in izvirnikov v papirni obliki, v okviru teh pravil za povračilo potnih stroškov.

(45)  Na splošno se od udeležencev razgovorov ne sme zahtevati, da zapustijo kraj odhoda ali kraj razgovora pred 7.00 (postaja ali drugo prevozno sredstvo) ali 8.00 (letališče); prispejo v kraj razgovora po 21.00 (letališče) ali 22.00 (postaja ali drugo prevozno sredstvo) ali da prispejo v kraj odhoda po 23.00 (letališče, postaja ali drugo prevozno sredstvo).

(46)  Kakor je to opredeljeno v Sklepu Komisije št. 2001/844/ES, ESPJ, Euratom z dne 29. novembra 2001 o spremembah njenega poslovnika (UL L 317, 3.12.2001, str. 1) v zvezi s pravilnikom o varnosti in njegovih naknadnih spremembah.

(47)  „Listina varnostnih vidikov (LVV)“: „zbirka posebnih pogodbenih pogojev – ki jih objavi naročnik in so sestavni del tajnega naročila, ki vključuje dostop do tajnih podatkov EU ali njihov nastanek – ki navaja varnostne zahteve ali tiste elemente tajnega naročila, ki zahtevajo varnostno zaščito“, kakor je opredeljena v razdelku 27 Sklepa št. 2001/844/ES, ESPJ, Euratom.

(48)  Kakor je opredeljena v Sklepu št. 2001/844/ES, ESPJ, Euratom.

(49)  Ravnanje z zaupnimi podatki ureja vsa ustrezna zakonodaja Skupnosti, vključno z notranjimi varnostnimi pravili institucij, kot je Sklep Komisije 2001/844/ES o spremembah njenega poslovnika.

(50)  Uredba Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo (UL L 134, 29.5.2009, str. 1).

(51)  „Tretja država“ pomeni katero koli državo, ki ni članica EU in ni država, pridružena OP7.

---

IV Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom

| 11.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 327/71 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 327/71

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 26. aprila 2006

o državni pomoči C 39/03 (ex NN 119/02), ki jo je Helenska republika dodelila letalskim prevoznikom zaradi škode, ki so jo utrpeli od 11. do 14. septembra 2001

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 1580)

(Besedilo v grškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2010/768/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama, (1)

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | V skladu s členom 88(3) Pogodbe ES je grško ministrstvo za promet z dopisom z dne 24. septembra 2002, evidentiranim 26. septembra 2002 pod številko TREN (2002) A/66844, Komisiji priglasilo ureditev za nadomestilo izgub, ki so jih letalski prevozniki utrpeli zaradi atentatov 11. septembra 2001. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 88(3) Pogodbe ES je grško ministrstvo za promet z dopisom z dne 24. septembra 2002, evidentiranim 26. septembra 2002 pod številko TREN (2002) A/66844, Komisiji priglasilo ureditev za nadomestilo izgub, ki so jih letalski prevozniki utrpeli zaradi atentatov 11. septembra 2001.

| (2) | Ker se je ta ureditev izvajala, preden jo je Komisija uradno odobrila, je bila evidentirana kot nepriglašena pomoč pod številko NN 119/2002. Ta točka je bila poslana v dopisu s potrdilom o prejemu, ki so ga službe Komisije poslale 28. oktobra 2002 (TREN (2002) D/17401). |
| --- | --- |

(2)

Ker se je ta ureditev izvajala, preden jo je Komisija uradno odobrila, je bila evidentirana kot nepriglašena pomoč pod številko NN 119/2002. Ta točka je bila poslana v dopisu s potrdilom o prejemu, ki so ga službe Komisije poslale 28. oktobra 2002 (TREN (2002) D/17401).

| (3) | Komisija je z dopisom z dne 27. maja 2003 sporočila Grčiji, da bo sprožila postopek iz člena 88(2) Pogodbe zoper to pomoč. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je z dopisom z dne 27. maja 2003 sporočila Grčiji, da bo sprožila postopek iz člena 88(2) Pogodbe zoper to pomoč.

| (4) | Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe glede zadevne pomoči. |
| --- | --- |

(4)

Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe glede zadevne pomoči.

| (5) | Komisija od zainteresiranih strani ni prejela pripomb. |
| --- | --- |

(5)

Komisija od zainteresiranih strani ni prejela pripomb.

| (6) | Komisija je prve pripombe Grčije k sprožitvi postopka prejela z dopisom z dne 3. decembra 2003, evidentiranim 10. decembra 2003 pod številko SG (2003) A/12211. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je prve pripombe Grčije k sprožitvi postopka prejela z dopisom z dne 3. decembra 2003, evidentiranim 10. decembra 2003 pod številko SG (2003) A/12211.

| (7) | V njem je Grčija napovedala, da bo poslala še druge informacije. Ker jih ni poslala, so službe Komisije z dopisom z dne 15. marca 2004 (TREND D (2004) 4128) dale grškim organom še zadnjo priložnost, da jih predložijo v petnajstih dneh; bili so opozorjeni, da bo brez teh informacij Komisija sprejela odločitev na podlagi informacij, ki jih ima. Grški organi na ta dopis niso odgovorili. |
| --- | --- |

(7)

V njem je Grčija napovedala, da bo poslala še druge informacije. Ker jih ni poslala, so službe Komisije z dopisom z dne 15. marca 2004 (TREND D (2004) 4128) dale grškim organom še zadnjo priložnost, da jih predložijo v petnajstih dneh; bili so opozorjeni, da bo brez teh informacij Komisija sprejela odločitev na podlagi informacij, ki jih ima. Grški organi na ta dopis niso odgovorili.

2.   PODROBEN OPIS PRIGLAŠENE POMOČI

| (8) | Zaradi terorističnih napadov 11. septembra 2001 v Združenih državah so bili določeni deli zračnega prostora več dni zaprti. To je veljalo zlasti za zračni prostor Združenih držav, ki je bil od 11. do 14. septembra 2001 popolnoma zaprt in se je postopoma odpiral za promet šele od 15. septembra 2001 dalje. Druge države so sprejele podobne ukrepe na celotnem ozemlju ali delu svojega ozemlja. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi terorističnih napadov 11. septembra 2001 v Združenih državah so bili določeni deli zračnega prostora več dni zaprti. To je veljalo zlasti za zračni prostor Združenih držav, ki je bil od 11. do 14. septembra 2001 popolnoma zaprt in se je postopoma odpiral za promet šele od 15. septembra 2001 dalje. Druge države so sprejele podobne ukrepe na celotnem ozemlju ali delu svojega ozemlja.

| (9) | Zato so morale letalske družbe v tem začetnem obdobju odpovedati lete v zadevnem zračnem prostoru. Poleg tega so utrpele izgube zaradi motenj v preostalem prometu ali ker nekaterih potnikov niso mogle prepeljati do zadnje postaje. |
| --- | --- |

(9)

Zato so morale letalske družbe v tem začetnem obdobju odpovedati lete v zadevnem zračnem prostoru. Poleg tega so utrpele izgube zaradi motenj v preostalem prometu ali ker nekaterih potnikov niso mogle prepeljati do zadnje postaje.

| (10) | Ker so bili ti dogodki in stroški, ki so jih ti povzročili pri letalskih družbah, obsežni in nenadni, so države članice predvidele izjemne sheme za nadomestilo izgub. |
| --- | --- |

(10)

Ker so bili ti dogodki in stroški, ki so jih ti povzročili pri letalskih družbah, obsežni in nenadni, so države članice predvidele izjemne sheme za nadomestilo izgub.

| (11) | Ureditev, ki je predmet te odločbe, predvideva nadomestilo izgub, ki so jih utrpele letalske družbe v obdobju od 11. do 15. septembra 2001; priglašena ureditev dejansko predvideva tudi nadomestilo stroškov, ki so nastali po tem obdobju. |
| --- | --- |

(11)

Ureditev, ki je predmet te odločbe, predvideva nadomestilo izgub, ki so jih utrpele letalske družbe v obdobju od 11. do 15. septembra 2001; priglašena ureditev dejansko predvideva tudi nadomestilo stroškov, ki so nastali po tem obdobju.

| (12) | Grški organi v podporo svoji priglašeni ureditvi trdijo, da je zaprtje zračnega prostora Združenih držav neposredno vplivalo na letalske družbe po 14. septembru 2001, ker naj bi bil let družbe Olympic Airways v New York 16. septembra 2001 preventivno odpovedan, ker ni bilo informacij o možnosti pristanka. Prav tako so bili povrnjeni stroški za 15. september 2001. |
| --- | --- |

(12)

Grški organi v podporo svoji priglašeni ureditvi trdijo, da je zaprtje zračnega prostora Združenih držav neposredno vplivalo na letalske družbe po 14. septembru 2001, ker naj bi bil let družbe Olympic Airways v New York 16. septembra 2001 preventivno odpovedan, ker ni bilo informacij o možnosti pristanka. Prav tako so bili povrnjeni stroški za 15. september 2001.

| (13) | Upravičene letalske družbe so letalski prevozniki z operativno licenco letalskega prevoznika, ki so jo izdali grški organi na podlagi Uredbe Sveta (EGS) št. 2407/92 z dne 23. julija 1992 o licenciranju letalskih prevoznikov. (3) |
| --- | --- |

(13)

Upravičene letalske družbe so letalski prevozniki z operativno licenco letalskega prevoznika, ki so jo izdali grški organi na podlagi Uredbe Sveta (EGS) št. 2407/92 z dne 23. julija 1992 o licenciranju letalskih prevoznikov. (3)

| (14) | Grški organi so navedli, da so se posvetovali z vsemi upravičenimi letalskimi družbami; zahtevek za nadomestilo so vložile samo tri družbe, potem ko so lokalni organi oblasti z dopisi z dne 24. oktobra in 5. decembra 2001 vse grške letalske družbe pozvali, naj to storijo. Ena od teh družb (Axon Airlines) je prenehala poslovati 3. decembra 2001, to je pred izvedbo plačil julija 2002, zato se je Grčija odločila, da tej družbi nadomestila ne bo izplačala, saj je bil njegov namen omogočiti družbam, da še naprej opravljajo svojo dejavnost, ne da bi jih stroški, ki so jih utrpele zaradi atentatov, pretirano prizadeli. Drugi družbi, ki so jima bili zneski dejansko izplačani, sta Olympic Airways, v nadaljnjem besedilu: družba OA, in Aegean Cronus, v nadaljnjem besedilu: družba AC. |
| --- | --- |

(14)

Grški organi so navedli, da so se posvetovali z vsemi upravičenimi letalskimi družbami; zahtevek za nadomestilo so vložile samo tri družbe, potem ko so lokalni organi oblasti z dopisi z dne 24. oktobra in 5. decembra 2001 vse grške letalske družbe pozvali, naj to storijo. Ena od teh družb (Axon Airlines) je prenehala poslovati 3. decembra 2001, to je pred izvedbo plačil julija 2002, zato se je Grčija odločila, da tej družbi nadomestila ne bo izplačala, saj je bil njegov namen omogočiti družbam, da še naprej opravljajo svojo dejavnost, ne da bi jih stroški, ki so jih utrpele zaradi atentatov, pretirano prizadeli. Drugi družbi, ki so jima bili zneski dejansko izplačani, sta Olympic Airways, v nadaljnjem besedilu: družba OA, in Aegean Cronus, v nadaljnjem besedilu: družba AC.

| (15) | Grški organi so v priglasitvi navedli, da je bilo družbi OA izplačanih 4 827 586 EUR, družbi AC pa 140 572 EUR, to je v skupnem znesku za obe družbi, ki je bil priglašen 24. septembra 2002, 4 968 158 EUR. Ta zneska sta bila v skladu z grškim zakonom, sprejetim na tem področju, vzeta iz skladov „TASS“ in „TAEA“, namenjenih razvoju in modernizaciji letališč. |
| --- | --- |

(15)

Grški organi so v priglasitvi navedli, da je bilo družbi OA izplačanih 4 827 586 EUR, družbi AC pa 140 572 EUR, to je v skupnem znesku za obe družbi, ki je bil priglašen 24. septembra 2002, 4 968 158 EUR. Ta zneska sta bila v skladu z grškim zakonom, sprejetim na tem področju, vzeta iz skladov „TASS“ in „TAEA“, namenjenih razvoju in modernizaciji letališč.

| (16) | Grški organi so navedli, da so družbe prejele kopijo dopisa Komisije z dne 14. novembra 2001 in da je to podlaga za zahtevke za nadomestilo. |
| --- | --- |

(16)

Grški organi so navedli, da so družbe prejele kopijo dopisa Komisije z dne 14. novembra 2001 in da je to podlaga za zahtevke za nadomestilo.

| (17) | Grčija je izgube, upravičene do nadomestila, opredelila kot izgube, ki so jih utrpeli letalski prevozniki in so neposredno povezane s temi dogodki; vključujejo izgubo prihodkov v potniškem in tovornem prometu, izgube zaradi uničenja pošiljk izdelkov, ki niso prišle na cilj, stroške zaradi preusmeritev letal in časa, v katerem je moralo letalo ostati na drugem letališču, ker je bil zračni prostor zaprt, ter stroške nastanitve potnikov in članov posadke. |
| --- | --- |

(17)

Grčija je izgube, upravičene do nadomestila, opredelila kot izgube, ki so jih utrpeli letalski prevozniki in so neposredno povezane s temi dogodki; vključujejo izgubo prihodkov v potniškem in tovornem prometu, izgube zaradi uničenja pošiljk izdelkov, ki niso prišle na cilj, stroške zaradi preusmeritev letal in časa, v katerem je moralo letalo ostati na drugem letališču, ker je bil zračni prostor zaprt, ter stroške nastanitve potnikov in članov posadke.

| (18) | Izgube, upravičene do nadomestila, v priglasitvi niso bile omejene le na proge, ki so jih odločitve nekaterih držav, da zaradi teh dogodkov zaprejo del zračnega prostora, neposredno zadevale; dejansko so se nanašale na celotno mrežo prevoznikov, nadomestilo pa je bilo izplačano za vse izgube cele mreže. |
| --- | --- |

(18)

Izgube, upravičene do nadomestila, v priglasitvi niso bile omejene le na proge, ki so jih odločitve nekaterih držav, da zaradi teh dogodkov zaprejo del zračnega prostora, neposredno zadevale; dejansko so se nanašale na celotno mrežo prevoznikov, nadomestilo pa je bilo izplačano za vse izgube cele mreže.

| (19) | Grčija je Komisiji poslala bolj ali manj podrobne podatke za vsakega upravičenca. |
| --- | --- |

(19)

Grčija je Komisiji poslala bolj ali manj podrobne podatke za vsakega upravičenca.

| (20) | Grčija je v priglasitvi Komisiji navedla, da skupno nadomestilo ni preseglo 4/365 prometa podjetja. Nanašalo se ni samo na lete v Združene države, Kanado in Izrael, temveč na celotno mrežo te družbe. |
| --- | --- |

(20)

Grčija je v priglasitvi Komisiji navedla, da skupno nadomestilo ni preseglo 4/365 prometa podjetja. Nanašalo se ni samo na lete v Združene države, Kanado in Izrael, temveč na celotno mrežo te družbe.

| (21) | Porazdelitev stroškov, za katere je bilo izplačano nadomestilo v višini 1 645 000 000 GRD (4 827 586 EUR), je bila naslednja:






  1. | Izguba prihodkov, povezana z izgubo potnikov

  Njen znesek je zaokrožen na 1 390 000 000 GRD (tj. 4 079 237 EUR), od tega se približno 1 234 500 000 GRD (3 622 894 EUR) nanaša na obdobje od 11. do 15. septembra 2001; od tega približno 821 000 000 GRD (2 409 393 EUR) ustreza izgubam v severnoatlantskem zračnem prostoru. Preostali znesek, tj. približno 413 000 000 GRD (1 212 203 EUR) ustreza izgubam, ki jih je imel preostali del mreže te družbe, to so predvsem nacionalna in evropska mreža ter Bližnji vzhod, Afrika, Avstralija in Azija.
  Poleg tega približno 150 000 000 GRD (440 206 EUR) ustreza izgubam, ki so nastale 16. septembra 2001 v severnoatlanski mreži.
  Pojasnjeno je, da je bil znesek nadomestila izračunan s primerjavo prometa družbe v opredeljenem obdobju in prometa iste družbe na ustrezne dneve v predhodnem tednu s popravkom za odstopanje, ugotovljeno v ustreznem obdobju v letu 2000. Izguba je bila izračunana na podlagi povprečne cene za to obdobje za vsako kategorijo destinacij. |
| --- | --- | --- |

(21)

Porazdelitev stroškov, za katere je bilo izplačano nadomestilo v višini 1 645 000 000 GRD (4 827 586 EUR), je bila naslednja:

1.

Izguba prihodkov, povezana z izgubo potnikov

Njen znesek je zaokrožen na 1 390 000 000 GRD (tj. 4 079 237 EUR), od tega se približno 1 234 500 000 GRD (3 622 894 EUR) nanaša na obdobje od 11. do 15. septembra 2001; od tega približno 821 000 000 GRD (2 409 393 EUR) ustreza izgubam v severnoatlantskem zračnem prostoru. Preostali znesek, tj. približno 413 000 000 GRD (1 212 203 EUR) ustreza izgubam, ki jih je imel preostali del mreže te družbe, to so predvsem nacionalna in evropska mreža ter Bližnji vzhod, Afrika, Avstralija in Azija.

Poleg tega približno 150 000 000 GRD (440 206 EUR) ustreza izgubam, ki so nastale 16. septembra 2001 v severnoatlanski mreži.

Pojasnjeno je, da je bil znesek nadomestila izračunan s primerjavo prometa družbe v opredeljenem obdobju in prometa iste družbe na ustrezne dneve v predhodnem tednu s popravkom za odstopanje, ugotovljeno v ustreznem obdobju v letu 2000. Izguba je bila izračunana na podlagi povprečne cene za to obdobje za vsako kategorijo destinacij.

| 2. | Druge izgube prihodkov in nastali stroški

  Gre predvsem za:






  (a) | izgubo prihodkov v tovornem prometu: 95 000 000 GRD, tj. 278 797 EUR; |
| --- | --- | --- |

2.

Druge izgube prihodkov in nastali stroški

Gre predvsem za:

(a)

izgubo prihodkov v tovornem prometu: 95 000 000 GRD, tj. 278 797 EUR;

| (b) | stroške, povezane z uničenjem izdelkov: 6 000 000 GRD, tj. 17 608 EUR; |
| --- | --- |

(b)

stroške, povezane z uničenjem izdelkov: 6 000 000 GRD, tj. 17 608 EUR;

| (c) | različne stroške, povezane z dodatnim varnostnim nadzorom: skupaj 19 000 000 GRD, tj. 55 759 EUR; |
| --- | --- |

(c)

različne stroške, povezane z dodatnim varnostnim nadzorom: skupaj 19 000 000 GRD, tj. 55 759 EUR;

| (d) | stroške, povezane z odpovedjo med letom, preusmeritvijo letal in njihovim čakanjem na tleh v tujini: 17 384 737 GRD, tj. 51 019 EUR; |
| --- | --- |

(d)

stroške, povezane z odpovedjo med letom, preusmeritvijo letal in njihovim čakanjem na tleh v tujini: 17 384 737 GRD, tj. 51 019 EUR;

| (e) | izredne stroške za izredne lete ali „ferry flights (4)“: 163 000 000 GRD, tj. 478 357 EUR; |
| --- | --- |

(e)

izredne stroške za izredne lete ali „ferry flights (4)“: 163 000 000 GRD, tj. 478 357 EUR;

| (f) | stroške nastanitve ali nadur: 50 000 000 GRD, tj. 146 735 EUR. |
| --- | --- |

(f)

stroške nastanitve ali nadur: 50 000 000 GRD, tj. 146 735 EUR.

| 3. | Odbitki

  Odbitki za prihranjeno gorivo znašajo 95 000 000 GRD, tj. 278 797 EUR. |
| --- | --- |

3.

Odbitki

Odbitki za prihranjeno gorivo znašajo 95 000 000 GRD, tj. 278 797 EUR.

| (22) | Grčija je Komisiji sporočila, da je bilo skupno nadomestilo določeno na primerljivi podlagi, vendar je bilo očitno nižje, ker ta družba ni imela čezatlantskih letov. Nadomestilo znaša 47 900 000 GRD, tj. 140 572 EUR. |
| --- | --- |

(22)

Grčija je Komisiji sporočila, da je bilo skupno nadomestilo določeno na primerljivi podlagi, vendar je bilo očitno nižje, ker ta družba ni imela čezatlantskih letov. Nadomestilo znaša 47 900 000 GRD, tj. 140 572 EUR.

| (23) | Komisija se je odločila, da sproži formalni postopek preiskave, ker je dvomila, da je taka ureditev pomoči skladna s Pogodbo, ne le zaradi prekoračitve obdobja iz točke 35 Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 10. oktobra 2001„Posledice terorističnih napadov v Združenih državah Amerike za letalsko industrijo“ (5) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 10. oktobra 2001), ampak predvsem zaradi neobstoja izjemnega dogodka in spremenjene narave izgub, upravičenih do nadomestila, po 14. septembru 2001. |
| --- | --- |

(23)

Komisija se je odločila, da sproži formalni postopek preiskave, ker je dvomila, da je taka ureditev pomoči skladna s Pogodbo, ne le zaradi prekoračitve obdobja iz točke 35 Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 10. oktobra 2001„Posledice terorističnih napadov v Združenih državah Amerike za letalsko industrijo“ (5) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 10. oktobra 2001), ampak predvsem zaradi neobstoja izjemnega dogodka in spremenjene narave izgub, upravičenih do nadomestila, po 14. septembru 2001.

3.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

| (24) | Nobena zainteresirana tretja stran Komisiji ni poslala pripomb v roku enega meseca. |
| --- | --- |

(24)

Nobena zainteresirana tretja stran Komisiji ni poslala pripomb v roku enega meseca.

4.   PRIPOMBE GRČIJE

| (25) | Grški organi Komisiji niso poslali nobene dodatne pripombe v roku enega meseca, določenem v obvestilu o sprožitvi postopka. Dopis z dne 23. julija 2003, ki ga je Komisija evidentirala 28. julija 2003 pod številko TREN (2003) A/26329, vsebuje odgovor na odločitev z dne 27. maja 2003, vendar se dopis nanaša le na odstranitev zaupnih podatkov za objavo. Vendar je Grčija, potem ko je Komisija pripravila prvi osnutek odločbe, 3. decembra 2003 končno poslala pripombo. V tem dopisu je napovedala še en prispevek, a kljub ponovnemu pozivu, naj dopolni svoje pripombe, ki so ji ga službe Komisije poslale 15. marca 2004, napovedanega dopolnila ni nikdar predložila. |
| --- | --- |

(25)

Grški organi Komisiji niso poslali nobene dodatne pripombe v roku enega meseca, določenem v obvestilu o sprožitvi postopka. Dopis z dne 23. julija 2003, ki ga je Komisija evidentirala 28. julija 2003 pod številko TREN (2003) A/26329, vsebuje odgovor na odločitev z dne 27. maja 2003, vendar se dopis nanaša le na odstranitev zaupnih podatkov za objavo. Vendar je Grčija, potem ko je Komisija pripravila prvi osnutek odločbe, 3. decembra 2003 končno poslala pripombo. V tem dopisu je napovedala še en prispevek, a kljub ponovnemu pozivu, naj dopolni svoje pripombe, ki so ji ga službe Komisije poslale 15. marca 2004, napovedanega dopolnila ni nikdar predložila.

| (26) | Grški organi so v dopisu z dne 3. decembra 2003 drugače kot v priglasitvi podrobno opisali del zneskov, priglašenih za družbo OA; med drugim so pojasnili, kateri zneski se nanašajo na obdobje od 11. do vključno 14. septembra 2001 in kateri na obdobje po 14. septembru. Zneska, priglašenega za družbo AC, niso pojasnili. |
| --- | --- |

(26)

Grški organi so v dopisu z dne 3. decembra 2003 drugače kot v priglasitvi podrobno opisali del zneskov, priglašenih za družbo OA; med drugim so pojasnili, kateri zneski se nanašajo na obdobje od 11. do vključno 14. septembra 2001 in kateri na obdobje po 14. septembru. Zneska, priglašenega za družbo AC, niso pojasnili.

1.   Škoda, ki jo je utrpela družba OA v obdobju od 11. do vključno 14. septembra 2001

| (27) | Grčija je pojasnila, da je družba OA med 11. in 14. septembrom 2001 utrpela izgube zaradi zaprtja zračnih prostorov Združenih držav, Kanade in Izraela. Zato je bilo odpovedanih šest povratnih čezoceanskih letov in en povratni let v Izrael; na podlagi potrjenih potnikov na teh letih in povprečnega prihodka na potnika Grčija izjavlja, da je družba OA utrpela škodo v višini 654 650 000 GRD, tj. 1 921 203 EUR, za katero se je štelo, da je bila upravičena do nadomestila. |
| --- | --- |

(27)

Grčija je pojasnila, da je družba OA med 11. in 14. septembrom 2001 utrpela izgube zaradi zaprtja zračnih prostorov Združenih držav, Kanade in Izraela. Zato je bilo odpovedanih šest povratnih čezoceanskih letov in en povratni let v Izrael; na podlagi potrjenih potnikov na teh letih in povprečnega prihodka na potnika Grčija izjavlja, da je družba OA utrpela škodo v višini 654 650 000 GRD, tj. 1 921 203 EUR, za katero se je štelo, da je bila upravičena do nadomestila.

| (28) | Poleg tega grški organi navajajo dva druga stroška, ki ju je družba OA imela v tem obdobju. Prvi se nanaša na daljši postanek letala v Kanadi v celem zadevnem obdobju; ti stroški znašajo 12 967 457 GRD, tj. približno 38 056 EUR. Drugi se nanaša na vrnitev letala, ki je 11. septembra letelo iz Aten v Združene države, kar je povzročilo dodatne stroške v višini 1 165 600 GRD, tj. 3 421 EUR. |
| --- | --- |

(28)

Poleg tega grški organi navajajo dva druga stroška, ki ju je družba OA imela v tem obdobju. Prvi se nanaša na daljši postanek letala v Kanadi v celem zadevnem obdobju; ti stroški znašajo 12 967 457 GRD, tj. približno 38 056 EUR. Drugi se nanaša na vrnitev letala, ki je 11. septembra letelo iz Aten v Združene države, kar je povzročilo dodatne stroške v višini 1 165 600 GRD, tj. 3 421 EUR.

| (29) | Skupni stroški, ki jih je Grčija navedla za družbo OA za obdobje od 11. do 14. septembra 2001, torej znašajo 668 783 057 GRD, tj. približno 1 962 680 EUR. |
| --- | --- |

(29)

Skupni stroški, ki jih je Grčija navedla za družbo OA za obdobje od 11. do 14. septembra 2001, torej znašajo 668 783 057 GRD, tj. približno 1 962 680 EUR.

2.   Škoda, ki jo je utrpela družba OA po 14. septembru 2001

| (30) | Grčija navaja stroške, ki jih je utrpela družba OA po 14. septembru 2001, za tri povratne čezoceanske lete 15. in 16. septembra, enega v Združene države in dva v Kanado. Na podlagi potrjenih potnikov na teh letih in povprečnega prihodka na potnika Grčija izjavlja, da je družba OA utrpela škodo v višini 333 000 000 GRD, za katero je upravičena do nadomestila. Grčija izjavlja, da je protivrednost tega zneska 1 270 726 EUR; vendar je treba opozoriti, da gre nedvomno za napako pri izračunu, kajti po menjalnem tečaju drahme ob vstopu v območje evra, tj. 1 EUR = 340,75 GRD, ta znaša približno 977 257 EUR. |
| --- | --- |

(30)

Grčija navaja stroške, ki jih je utrpela družba OA po 14. septembru 2001, za tri povratne čezoceanske lete 15. in 16. septembra, enega v Združene države in dva v Kanado. Na podlagi potrjenih potnikov na teh letih in povprečnega prihodka na potnika Grčija izjavlja, da je družba OA utrpela škodo v višini 333 000 000 GRD, za katero je upravičena do nadomestila. Grčija izjavlja, da je protivrednost tega zneska 1 270 726 EUR; vendar je treba opozoriti, da gre nedvomno za napako pri izračunu, kajti po menjalnem tečaju drahme ob vstopu v območje evra, tj. 1 EUR = 340,75 GRD, ta znaša približno 977 257 EUR.

| (31) | Let v New York 15. septembra 2001 naj bi bil odpovedan zaradi pomanjkanja slotov; čeprav se je letališče JFK v New Yorku odprlo 14. septembra ob 23:00 po atenskem času, družba OA slota zaradi velikega povpraševanja ni dobila. Grčija je pojasnila, da je od družbe OA zahtevala potrditev tega položaja, ki naj bi jo predložila Komisiji. Ker drugih dopisov ni bilo, se to ni zgodilo. |
| --- | --- |

(31)

Let v New York 15. septembra 2001 naj bi bil odpovedan zaradi pomanjkanja slotov; čeprav se je letališče JFK v New Yorku odprlo 14. septembra ob 23:00 po atenskem času, družba OA slota zaradi velikega povpraševanja ni dobila. Grčija je pojasnila, da je od družbe OA zahtevala potrditev tega položaja, ki naj bi jo predložila Komisiji. Ker drugih dopisov ni bilo, se to ni zgodilo.

| (32) | Leta v Kanado 15. in 16. septembra naj bi bila odpovedana, ker se je letalo, ki je moralo ostati v Kanadi, vrnilo prepozno. Grčija je pojasnila, da družba OA 15. septembra zaradi drugih načrtovanih letov ni imela drugega prostega letala za dolge razdalje. Zaradi omenjene zamude pri vrnitvi zadevnega letala za let 16. septembra ni bilo mogoče opraviti tehničnih preverjanj in pridobiti pristajalnega slota za nov let v Kanado, zato je družba OA let odpovedala. |
| --- | --- |

(32)

Leta v Kanado 15. in 16. septembra naj bi bila odpovedana, ker se je letalo, ki je moralo ostati v Kanadi, vrnilo prepozno. Grčija je pojasnila, da družba OA 15. septembra zaradi drugih načrtovanih letov ni imela drugega prostega letala za dolge razdalje. Zaradi omenjene zamude pri vrnitvi zadevnega letala za let 16. septembra ni bilo mogoče opraviti tehničnih preverjanj in pridobiti pristajalnega slota za nov let v Kanado, zato je družba OA let odpovedala.

| (33) | Druga vrsta navedenih stroškov, ki jih je imela družba OA, se nanaša na ferry flights, ki jih je opravila družba OA; gre za tri lete, enega v Združene države 18. septembra 2001 in dva v Kanado 20. in 26. septembra 2001, ki naj bi bili po navedbah grških organov opravljeni, ker sta vladi Združenih držav in Kanade izvajali pritisk na družbo OA, naj vrne potnike iz Aten v Severno Ameriko. Zadevni potniki naj bi plačali običajen let, vendar so bila letala med povratnim letom v Atene prazna. Skupni strošek povratnega leta, izračunan na podlagi „block hours“, tj. časa letenja, naj bi bil 166 051 680 GRD, tj. približno 487 312 EUR. |
| --- | --- |

(33)

Druga vrsta navedenih stroškov, ki jih je imela družba OA, se nanaša na ferry flights, ki jih je opravila družba OA; gre za tri lete, enega v Združene države 18. septembra 2001 in dva v Kanado 20. in 26. septembra 2001, ki naj bi bili po navedbah grških organov opravljeni, ker sta vladi Združenih držav in Kanade izvajali pritisk na družbo OA, naj vrne potnike iz Aten v Severno Ameriko. Zadevni potniki naj bi plačali običajen let, vendar so bila letala med povratnim letom v Atene prazna. Skupni strošek povratnega leta, izračunan na podlagi „block hours“, tj. časa letenja, naj bi bil 166 051 680 GRD, tj. približno 487 312 EUR.

| (34) | Skupni stroški, ki jih je Grčija navedla za družbo OA za obdobje po 14. septembru 2001, torej znašajo 499 051 680 GRD, tj. približno 1 464 569 EUR. Namen vseh pojasnil, ki jih je Grčija predložila v dopisu z dne 3. decembra 2003, je torej upravičiti nadomestilo za vsa zadevna obdobja v višini 1 167 834 737 GRD, tj. približno 3 427 249 EUR. |
| --- | --- |

(34)

Skupni stroški, ki jih je Grčija navedla za družbo OA za obdobje po 14. septembru 2001, torej znašajo 499 051 680 GRD, tj. približno 1 464 569 EUR. Namen vseh pojasnil, ki jih je Grčija predložila v dopisu z dne 3. decembra 2003, je torej upravičiti nadomestilo za vsa zadevna obdobja v višini 1 167 834 737 GRD, tj. približno 3 427 249 EUR.

5.   OCENA POMOČI

| (35) | Na podlagi člena 87(1) Pogodbe je, razen če ni določeno drugače, vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(35)

Na podlagi člena 87(1) Pogodbe je, razen če ni določeno drugače, vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

| (36) | Subvencije letalskim družbam so dodeljene iz državnih sredstev in zato za letalske družbe pomenijo nedvomno ekonomsko prednost. |
| --- | --- |

(36)

Subvencije letalskim družbam so dodeljene iz državnih sredstev in zato za letalske družbe pomenijo nedvomno ekonomsko prednost.

| (37) | Ta ukrep, namenjen letalskemu prometu, je po naravi selektiven. Poleg tega je bilo eksplicitno navedeno, katere letalske družbe so prejemnice pomoči v tej ureditvi. |
| --- | --- |

(37)

Ta ukrep, namenjen letalskemu prometu, je po naravi selektiven. Poleg tega je bilo eksplicitno navedeno, katere letalske družbe so prejemnice pomoči v tej ureditvi.

| (38) | Na letalskem trgu, ki se je liberaliziral 1. januarja 1993, ko so začele veljati Uredba (EGS) št. 2407/92, Uredba Sveta (EGS) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti (6) in Uredba Sveta (EGS) št. 2409/92 z dne 23. julija 1992 o prevozninah in tarifah za zračni prevoz (7), letalske družbe ene države članice konkurirajo z drugimi družbami iz drugih držav članic. Zlasti letalske družbe, upravičene po navedbah v priglasitvi, so dejavne na trgu Skupnosti. Subvencije, ki so zanje predvidene, in ugodnost, ki jo s tem pridobijo, vplivajo na trgovino med državami članicami in lahko prizadenejo konkurenco. |
| --- | --- |

(38)

Na letalskem trgu, ki se je liberaliziral 1. januarja 1993, ko so začele veljati Uredba (EGS) št. 2407/92, Uredba Sveta (EGS) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti (6) in Uredba Sveta (EGS) št. 2409/92 z dne 23. julija 1992 o prevozninah in tarifah za zračni prevoz (7), letalske družbe ene države članice konkurirajo z drugimi družbami iz drugih držav članic. Zlasti letalske družbe, upravičene po navedbah v priglasitvi, so dejavne na trgu Skupnosti. Subvencije, ki so zanje predvidene, in ugodnost, ki jo s tem pridobijo, vplivajo na trgovino med državami članicami in lahko prizadenejo konkurenco.

| (39) | Ti ukrepi, ki so državna pomoč, so s Pogodbo združljivi le, če zanje velja eno od predvidenih odstopanj. |
| --- | --- |

(39)

Ti ukrepi, ki so državna pomoč, so s Pogodbo združljivi le, če zanje velja eno od predvidenih odstopanj.

| (40) | Odstopanji iz člena 87(2)(a) in (c) Pogodbe se ne uporabljata, ker v tem primeru ne gre za pomoč socialnega značaja, dodeljeno posameznim potrošnikom, ali pomoč, dodeljeno nekaterim območjem Zvezne republike Nemčije. |
| --- | --- |

(40)

Odstopanji iz člena 87(2)(a) in (c) Pogodbe se ne uporabljata, ker v tem primeru ne gre za pomoč socialnega značaja, dodeljeno posameznim potrošnikom, ali pomoč, dodeljeno nekaterim območjem Zvezne republike Nemčije.

| (41) | Ker ne gre niti za pomoč za pospeševanje razvoja določenih območij, niti za pomoč za pospeševanje gospodarskega razvoja območij, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je podzaposlenost velika, niti za pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, odstopanj iz člena 87(3)(a) in (c) Pogodbe ni mogoče upoštevati. |
| --- | --- |

(41)

Ker ne gre niti za pomoč za pospeševanje razvoja določenih območij, niti za pomoč za pospeševanje gospodarskega razvoja območij, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je podzaposlenost velika, niti za pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, odstopanj iz člena 87(3)(a) in (c) Pogodbe ni mogoče upoštevati.

| (42) | Nazadnje, odstopanji iz člena 87(3)(b) in (d) Pogodbe, katerih namen je pospeševanje izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa ali odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice ter pospeševanje kulture in ohranjanja dediščine, v tem primeru nista upoštevni. |
| --- | --- |

(42)

Nazadnje, odstopanji iz člena 87(3)(b) in (d) Pogodbe, katerih namen je pospeševanje izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa ali odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice ter pospeševanje kulture in ohranjanja dediščine, v tem primeru nista upoštevni.

| (43) | V skladu s členom 87(2)(b) Pogodbe je s skupnim trgom združljivo naslednje: „pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki“. Komisija v sporočilu z dne 10. oktobra 2001 meni, da je dogodke 11. septembra 2001 mogoče opredeliti kot izjemne dogodke v smislu člena 87(2)(b) Pogodbe. |
| --- | --- |

(43)

V skladu s členom 87(2)(b) Pogodbe je s skupnim trgom združljivo naslednje: „pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki“. Komisija v sporočilu z dne 10. oktobra 2001 meni, da je dogodke 11. septembra 2001 mogoče opredeliti kot izjemne dogodke v smislu člena 87(2)(b) Pogodbe.

| (44) | Komisija v točki 35 sporočila z dne 10. oktobra 2001 pojasni pogoje, ki so po njenem mnenju nujni, da se šteje, da nadomestila, povezana s temi dogodki, upoštevajo pogoje iz člena 87(2)(b) Pogodbe:

  Komisija meni, da so stroški, ki izhajajo neposredno iz zaprtja ameriškega zračnega prostora od 11. do 14. septembra 2001, neposredna posledica dogodkov 11. septembra 2001. Zato države članice zanje lahko izplačajo nadomestila v skladu z določbami člena 87(2)(b) Pogodbe, če so izpolnjeni naslednji pogoji:







  — | nadomestilo se brez razlikovanja izplača vsem letalskim družbam države članice, |
| --- | --- | --- |

(44)

Komisija v točki 35 sporočila z dne 10. oktobra 2001 pojasni pogoje, ki so po njenem mnenju nujni, da se šteje, da nadomestila, povezana s temi dogodki, upoštevajo pogoje iz člena 87(2)(b) Pogodbe:

Komisija meni, da so stroški, ki izhajajo neposredno iz zaprtja ameriškega zračnega prostora od 11. do 14. septembra 2001, neposredna posledica dogodkov 11. septembra 2001. Zato države članice zanje lahko izplačajo nadomestila v skladu z določbami člena 87(2)(b) Pogodbe, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

—

nadomestilo se brez razlikovanja izplača vsem letalskim družbam države članice,

| — | nanaša se samo na stroške, ki so nastali od 11. do 14. septembra 2001 zaradi prekinitve zračnega prometa, ki so jo odredili ameriški organi, |
| --- | --- |

—

nanaša se samo na stroške, ki so nastali od 11. do 14. septembra 2001 zaradi prekinitve zračnega prometa, ki so jo odredili ameriški organi,

| — | znesek nadomestila se izračuna natančno in objektivno, tako da se ugotovljeni promet vsake letalske družbe v štirih zadevnih dneh primerja s prometom iste družbe v predhodnem tednu, pri čemer se upošteva popravek za odstopanje, ugotovljeno v ustreznem obdobju leta 2000. Najvišji znesek nadomestila, v katerem je treba upoštevati zlasti nastale in prihranjene stroške, je enak pravilno ugotovljeni izgubi prihodkov v teh štirih dneh. Seveda je lahko le nižji od štirih tristopetinšestdesetin prometa družbe. |
| --- | --- |

—

znesek nadomestila se izračuna natančno in objektivno, tako da se ugotovljeni promet vsake letalske družbe v štirih zadevnih dneh primerja s prometom iste družbe v predhodnem tednu, pri čemer se upošteva popravek za odstopanje, ugotovljeno v ustreznem obdobju leta 2000. Najvišji znesek nadomestila, v katerem je treba upoštevati zlasti nastale in prihranjene stroške, je enak pravilno ugotovljeni izgubi prihodkov v teh štirih dneh. Seveda je lahko le nižji od štirih tristopetinšestdesetin prometa družbe.

| (45) | Komisija ugotavlja, da čeprav so za nadomestilo nastalih stroškov uradno zaprosile samo tri letalske družbe, so vsi letalski prevozniki, imetniki licence za javni prevoz, ki jo je izdala zadevna država članica, upravičeni do te sheme. Izključitev ene od njih, družbe Axon Airlines, ki v času, ko so se družbam pošiljali dopisi s sporočilom o tej ureditvi, in a fortiori ob izplačilu pomoči, ni več delovala, ne more povzročiti, da je ta ureditev diskriminacijska. Ukrep je torej jasno nediskriminacijski. Vendar Komisija opozarja, da je Grčija v odgovoru predložila samo podatke o stroških, ki jih je imela družba OA, in nadomestilih, ki jih je prejela, za družbo AC pa ničesar. |
| --- | --- |

(45)

Komisija ugotavlja, da čeprav so za nadomestilo nastalih stroškov uradno zaprosile samo tri letalske družbe, so vsi letalski prevozniki, imetniki licence za javni prevoz, ki jo je izdala zadevna država članica, upravičeni do te sheme. Izključitev ene od njih, družbe Axon Airlines, ki v času, ko so se družbam pošiljali dopisi s sporočilom o tej ureditvi, in a fortiori ob izplačilu pomoči, ni več delovala, ne more povzročiti, da je ta ureditev diskriminacijska. Ukrep je torej jasno nediskriminacijski. Vendar Komisija opozarja, da je Grčija v odgovoru predložila samo podatke o stroških, ki jih je imela družba OA, in nadomestilih, ki jih je prejela, za družbo AC pa ničesar.

| (46) | Zgoraj opisana nadomestila se pretežno nanašajo na obdobje od 11. do 14. septembra, ki ga je Komisija določila v sporočilu z dne 10. oktobra 2001 in upoštevala v prejšnjih odločbah na tem področju, (8) vendar se nanašajo tudi na 15. september 2001 in celo poznejše datume. |
| --- | --- |

(46)

Zgoraj opisana nadomestila se pretežno nanašajo na obdobje od 11. do 14. septembra, ki ga je Komisija določila v sporočilu z dne 10. oktobra 2001 in upoštevala v prejšnjih odločbah na tem področju, (8) vendar se nanašajo tudi na 15. september 2001 in celo poznejše datume.

| (47) | Komisija je v sporočilu z dne 10. oktobra 2001 sprejela načelo nadomestila za neposredne posledice zaprtja zračnega prostora, ki so ga odredili ameriški organi. Praktične rešitve uporabe sporočila Komisije so bile pojasnjene v dopisu, ki ga je Komisija 14. novembra 2001 poslala državam članicam; v dopisu se sklicuje zlasti na to, da mora biti dokazana neposredna povezava med „popolno prekinitvijo prometa v ameriškem zračnem prostoru in motnjami, ki jih je povzročila na evropskem nebu“; zato ta ukrep, kot so ga pojasnili grški organi v odgovoru na sprožitev postopka, predvideva nadomestilo za tiste proge ali mreže, ki jih je prizadelo zaprtje zračnega prostora, na primer severnoameriškega – Združenih držav in Kanade – ter izraelskega. To načelo je bilo praktično uporabljeno v prejšnjih odločbah (9), ki jih je Komisija sprejela na tem področju. |
| --- | --- |

(47)

Komisija je v sporočilu z dne 10. oktobra 2001 sprejela načelo nadomestila za neposredne posledice zaprtja zračnega prostora, ki so ga odredili ameriški organi. Praktične rešitve uporabe sporočila Komisije so bile pojasnjene v dopisu, ki ga je Komisija 14. novembra 2001 poslala državam članicam; v dopisu se sklicuje zlasti na to, da mora biti dokazana neposredna povezava med „popolno prekinitvijo prometa v ameriškem zračnem prostoru in motnjami, ki jih je povzročila na evropskem nebu“; zato ta ukrep, kot so ga pojasnili grški organi v odgovoru na sprožitev postopka, predvideva nadomestilo za tiste proge ali mreže, ki jih je prizadelo zaprtje zračnega prostora, na primer severnoameriškega – Združenih držav in Kanade – ter izraelskega. To načelo je bilo praktično uporabljeno v prejšnjih odločbah (9), ki jih je Komisija sprejela na tem področju.

| (48) | Za obdobje od 11. do 14. septembra 2001 ter izgube, ki so neposredno povezane z zaprtjem zračnega prostora in so nastale v tem obdobju, ukrep torej upošteva omejitve, ki jih je v ta namen določila Komisija, zlasti neposredno povezavo, ki mora obstajati med stroškom, upravičenim do nadomestila, in zaprtjem zračnega prostora. |
| --- | --- |

(48)

Za obdobje od 11. do 14. septembra 2001 ter izgube, ki so neposredno povezane z zaprtjem zračnega prostora in so nastale v tem obdobju, ukrep torej upošteva omejitve, ki jih je v ta namen določila Komisija, zlasti neposredno povezavo, ki mora obstajati med stroškom, upravičenim do nadomestila, in zaprtjem zračnega prostora.

| (49) | Izgube iz poslovanja, za katere je mogoče prejeti nadomestilo, so izračunane po modelu, ki ga je določila Komisija v svojem sporočilu in katerega tehnične rešitve so podrobno opisane v dopisu, ki ga je Komisija državam članicam poslala 14. novembra 2001; izguba prihodka v zadevnih štirih dneh je bila namreč opredeljena glede na število potnikov z rezervacijami za odpovedane lete. V zvezi z vrednostjo izgube za posameznega potnika so grški organi v odgovoru pojasnili, da ustreza dejanski izgubi, ki jo je imela družba OA, tj. škodi v višini 654 650 000 GRD ali približno 1 921 203 EUR.
  Prav tako so dodatni stroški, upravičeni do nadomestila, ki se nanašajo na daljši postanek letala v Kanadi v zadevnem obdobju, v višini 12 967 457 GRD (približno 38 056 EUR) in stroški vrnitve letala, ki je 11. septembra letelo v Združene države, v Atene v višini 1 165 600 GRD, tj. 3 421 EUR, v skladu s tem pristopom.
  Nazadnje, zgornja meja 4/365 prometa, ki jo je država članica upoštevala, ustreza meji, ki jo je opredelila Komisija.
  Zato Komisija meni, da je izračun v mejah najvišjega zneska, ki ga je določila v sporočilu, in je enak čisti izgubi prihodkov, ugotovljeni v teh štirih dneh. |
| --- | --- |

(49)

Izgube iz poslovanja, za katere je mogoče prejeti nadomestilo, so izračunane po modelu, ki ga je določila Komisija v svojem sporočilu in katerega tehnične rešitve so podrobno opisane v dopisu, ki ga je Komisija državam članicam poslala 14. novembra 2001; izguba prihodka v zadevnih štirih dneh je bila namreč opredeljena glede na število potnikov z rezervacijami za odpovedane lete. V zvezi z vrednostjo izgube za posameznega potnika so grški organi v odgovoru pojasnili, da ustreza dejanski izgubi, ki jo je imela družba OA, tj. škodi v višini 654 650 000 GRD ali približno 1 921 203 EUR.

Prav tako so dodatni stroški, upravičeni do nadomestila, ki se nanašajo na daljši postanek letala v Kanadi v zadevnem obdobju, v višini 12 967 457 GRD (približno 38 056 EUR) in stroški vrnitve letala, ki je 11. septembra letelo v Združene države, v Atene v višini 1 165 600 GRD, tj. 3 421 EUR, v skladu s tem pristopom.

Nazadnje, zgornja meja 4/365 prometa, ki jo je država članica upoštevala, ustreza meji, ki jo je opredelila Komisija.

Zato Komisija meni, da je izračun v mejah najvišjega zneska, ki ga je določila v sporočilu, in je enak čisti izgubi prihodkov, ugotovljeni v teh štirih dneh.

| (50) | Zaradi tega Komisija ugotavlja, da pomoč Grčije družbi OA zaradi zaprtja zračnega prostora od 11. do 14. septembra 2001 v višini 668 783 057 GRD, tj. približno 1 962 680 EUR, upošteva pravila, ki jih je Komisija določila v sporočilu z dne 10. oktobra 2001; zato se razglasi za združljivo s skupnim trgom v smislu člena 87(2)(b) Pogodbe. |
| --- | --- |

(50)

Zaradi tega Komisija ugotavlja, da pomoč Grčije družbi OA zaradi zaprtja zračnega prostora od 11. do 14. septembra 2001 v višini 668 783 057 GRD, tj. približno 1 962 680 EUR, upošteva pravila, ki jih je Komisija določila v sporočilu z dne 10. oktobra 2001; zato se razglasi za združljivo s skupnim trgom v smislu člena 87(2)(b) Pogodbe.

| (51) | Čeprav je Komisija že v odstavku 35 sporočila z dne 10. oktobra 2001 priznala, da je zaprtje zračnega prostora Združenih držav od 11. do 14. septembra 2001„izjemni dogodek“ in so nadomestila izgub, ki iz njega izhajajo, združljiva s Pogodbo, pa ni sprejela mnenja, da to velja za druge škode, ki so posredno povezane s tem zaprtjem. Tak primer so izgube, ki so jih letalske družbe utrpele po ponovnem odprtju zračnega prostora 15. septembra. |
| --- | --- |

(51)

Čeprav je Komisija že v odstavku 35 sporočila z dne 10. oktobra 2001 priznala, da je zaprtje zračnega prostora Združenih držav od 11. do 14. septembra 2001„izjemni dogodek“ in so nadomestila izgub, ki iz njega izhajajo, združljiva s Pogodbo, pa ni sprejela mnenja, da to velja za druge škode, ki so posredno povezane s tem zaprtjem. Tak primer so izgube, ki so jih letalske družbe utrpele po ponovnem odprtju zračnega prostora 15. septembra.

| (52) | Komisija je v sporočilu z dne 10. oktobra 2001 pojasnila, da morajo izgube, upravičene do nadomestila, biti „ugotovljene [...] zaradi odrejene prekinitve zračnega prometa s strani ...“. |
| --- | --- |

(52)

Komisija je v sporočilu z dne 10. oktobra 2001 pojasnila, da morajo izgube, upravičene do nadomestila, biti „ugotovljene [...] zaradi odrejene prekinitve zračnega prometa s strani ...“.

| (53) | Vendar Komisija ugotavlja, da po 14. septembru prekinitve prometa ni bilo več, pač pa je bilo omejeno opravljanje letalskih storitev za zadevne družbe. |
| --- | --- |

(53)

Vendar Komisija ugotavlja, da po 14. septembru prekinitve prometa ni bilo več, pač pa je bilo omejeno opravljanje letalskih storitev za zadevne družbe.

| (54) | Tak primer so ukrepi v korist družbe OA, ki jih je sporočila Grčija ter se najprej nanašajo na tri neopravljene povratne čezoceanske lete 15. in 16. septembra, enega v Združene države in dva v Kanado, kar je 333 000 000 GRD, tj. približno 977 257 EUR škode, ki naj bi jo utrpela družba OA. |
| --- | --- |

(54)

Tak primer so ukrepi v korist družbe OA, ki jih je sporočila Grčija ter se najprej nanašajo na tri neopravljene povratne čezoceanske lete 15. in 16. septembra, enega v Združene države in dva v Kanado, kar je 333 000 000 GRD, tj. približno 977 257 EUR škode, ki naj bi jo utrpela družba OA.

| (55) | Najprej v zvezi s pomanjkanjem slotov v New Yorku Grčija namreč priznava, da se je letališče JFK res odprlo 14. septembra ob 23:00 po atenskem času, vendar družba OA zaradi velikega povpraševanja slota ni dobila. Komisija ni prejela drugih informacij o tem, zakaj slot ni bil pridobljen, čeprav so jih druge družbe dobile. Vsekakor ni bilo več nemogoče leteti v Združene države. |
| --- | --- |

(55)

Najprej v zvezi s pomanjkanjem slotov v New Yorku Grčija namreč priznava, da se je letališče JFK res odprlo 14. septembra ob 23:00 po atenskem času, vendar družba OA zaradi velikega povpraševanja slota ni dobila. Komisija ni prejela drugih informacij o tem, zakaj slot ni bil pridobljen, čeprav so jih druge družbe dobile. Vsekakor ni bilo več nemogoče leteti v Združene države.

| (56) | Prav tako je bila odpoved letov v Kanado 15. in 16. septembra odločitev družbe OA, bodisi ker družba ni imela drugega prostega letala za dolge razdalje in je raje opravila druge načrtovane lete, bodisi ker ni mogla pravočasno opraviti tehničnih preverjanj in pridobiti pristajalnega slota, zaradi česar je morala let odpovedati. |
| --- | --- |

(56)

Prav tako je bila odpoved letov v Kanado 15. in 16. septembra odločitev družbe OA, bodisi ker družba ni imela drugega prostega letala za dolge razdalje in je raje opravila druge načrtovane lete, bodisi ker ni mogla pravočasno opraviti tehničnih preverjanj in pridobiti pristajalnega slota, zaradi česar je morala let odpovedati.

| (57) | Prav tako v zvezi s ferry flights družbe OA v Združene države 18. septembra 2001 ter v Kanado 20. in 26. septembra 2001, katerih strošek je znašal 166 051 680 GRD, tj. približno 487 312 EUR, grški organi sami navajajo, da so bili opravljeni, ker sta vladi Združenih držav in Kanade izvajali pritisk na družbo OA, naj vrne potnike iz Aten v Severno Ameriko. Gre torej za odločitev družbe OA glede letov, ki so bili opravljeni precej po obdobju, ko je bil zračni prostor zaprt. Tako ravnanje po uradni dolžnosti izključuje kakršno koli financiranje, ki ga izvede država članica. Če je smiselno in so te lete dejansko zahtevale tretje države, mora družba OA, če meni, da to lahko stori, povračilo zahtevati od njih. |
| --- | --- |

(57)

Prav tako v zvezi s ferry flights družbe OA v Združene države 18. septembra 2001 ter v Kanado 20. in 26. septembra 2001, katerih strošek je znašal 166 051 680 GRD, tj. približno 487 312 EUR, grški organi sami navajajo, da so bili opravljeni, ker sta vladi Združenih držav in Kanade izvajali pritisk na družbo OA, naj vrne potnike iz Aten v Severno Ameriko. Gre torej za odločitev družbe OA glede letov, ki so bili opravljeni precej po obdobju, ko je bil zračni prostor zaprt. Tako ravnanje po uradni dolžnosti izključuje kakršno koli financiranje, ki ga izvede država članica. Če je smiselno in so te lete dejansko zahtevale tretje države, mora družba OA, če meni, da to lahko stori, povračilo zahtevati od njih.

| (58) | Komisija v skladu z ustaljenim mnenjem iz drugih odločb (10) ne more šteti, da so posredne posledice atentatov 11. septembra, kot so težave pri opravljanju letalskih storitev po 15. septembru, enakovredne neposrednim posledicam popolnega zaprtja nekaterih delov zračnega prostora do 14. septembra, zaradi česar tam ni bilo mogoče opravljati letalskih storitev. Posredne posledice atentatov je bilo bolj ali manj dolgo čutiti v številnih sektorjih svetovnega gospodarstva, vendar tako kot v vsaki gospodarski ali politični krizi te težave, pa naj bodo še tako neugodne, ne morejo biti izjemni dogodek in omogočiti, da se uporabi člen 87(2)(b) Pogodbe. |
| --- | --- |

(58)

Komisija v skladu z ustaljenim mnenjem iz drugih odločb (10) ne more šteti, da so posredne posledice atentatov 11. septembra, kot so težave pri opravljanju letalskih storitev po 15. septembru, enakovredne neposrednim posledicam popolnega zaprtja nekaterih delov zračnega prostora do 14. septembra, zaradi česar tam ni bilo mogoče opravljati letalskih storitev. Posredne posledice atentatov je bilo bolj ali manj dolgo čutiti v številnih sektorjih svetovnega gospodarstva, vendar tako kot v vsaki gospodarski ali politični krizi te težave, pa naj bodo še tako neugodne, ne morejo biti izjemni dogodek in omogočiti, da se uporabi člen 87(2)(b) Pogodbe.

| (59) | Zato Komisija ugotavlja, da ta ureditev ni skladna s Pogodbo v delu, ki se nanaša na datume po 14. septembru 2001, zlasti na stroške, ki jih je Grčija sporočila za družbo OA in se nanašajo na obdobje po 14. septembru 2001, v višini 491 051 680 GRD, tj. približno 1 464 569 EUR, ne le zaradi prekoračitve obdobja iz točke 35 sporočila z dne 10. oktobra 2001, temveč predvsem zaradi neobstoja izjemnega dogodka in spremenjene narave izgube, upravičene do nadomestila, ki jo povzroči to podaljšanje obdobja. Teh pomoči za poslovanje prav tako ni mogoče dovoliti na podlagi drugih določb Pogodbe. Zato pomoči, ki se nanašajo na obdobje po 14. septembru 2001, niso združljive s Pogodbo. V zvezi s tem Komisija opozarja, da je skupni znesek, ki ga je Grčija podrobno opisala v odgovoru z dne 3. decembra 2003, drugačen in nižji od sprva priglašenega in verjetno izplačanega zneska. Zato opozarja, da kakršna koli pomoč za družbo OA, ki presega zgoraj navedeni znesek 668 783 057 GRD, tj. približno 1 962 680 EUR, ni združljiva s Pogodbo, in jo je treba vrniti. |
| --- | --- |

(59)

Zato Komisija ugotavlja, da ta ureditev ni skladna s Pogodbo v delu, ki se nanaša na datume po 14. septembru 2001, zlasti na stroške, ki jih je Grčija sporočila za družbo OA in se nanašajo na obdobje po 14. septembru 2001, v višini 491 051 680 GRD, tj. približno 1 464 569 EUR, ne le zaradi prekoračitve obdobja iz točke 35 sporočila z dne 10. oktobra 2001, temveč predvsem zaradi neobstoja izjemnega dogodka in spremenjene narave izgube, upravičene do nadomestila, ki jo povzroči to podaljšanje obdobja. Teh pomoči za poslovanje prav tako ni mogoče dovoliti na podlagi drugih določb Pogodbe. Zato pomoči, ki se nanašajo na obdobje po 14. septembru 2001, niso združljive s Pogodbo. V zvezi s tem Komisija opozarja, da je skupni znesek, ki ga je Grčija podrobno opisala v odgovoru z dne 3. decembra 2003, drugačen in nižji od sprva priglašenega in verjetno izplačanega zneska. Zato opozarja, da kakršna koli pomoč za družbo OA, ki presega zgoraj navedeni znesek 668 783 057 GRD, tj. približno 1 962 680 EUR, ni združljiva s Pogodbo, in jo je treba vrniti.

| (60) | V zvezi s sklepi Sveta za promet z dne 16. oktobra 2001, na katere se Grčija sklicuje v podporo svoji priglasitvi, Komisija opozarja, da so le politične usmeritve in niso pravno zavezujoči pri presoji združljivosti pomoči s Pogodbo. Poleg tega, čeprav Svet v točki 7 teh sklepov pozove Komisijo, naj za obdobje po 14. septembru „za vsak posamezen primer“ preuči, „kakšno nadomestilo je mogoče dodeliti na podlagi objektivnih meril, da se izravnajo omejitve, ki jih je evropskim letalskim družbam naložila namembna država“, tudi navede, da „nobena pomoč ali nadomestilo ne sme povzročiti izkrivljanja konkurence med gospodarskimi subjekti“. Komisija v okviru ocene enakega obravnavanja gospodarskih subjektov, ki jo mora zagotavljati, tako opozarja, da ni bil sprejet noben drug predlog, ki se nanaša na obdobje po 14. septembru za letalske prevoznike drugih držav članic. |
| --- | --- |

(60)

V zvezi s sklepi Sveta za promet z dne 16. oktobra 2001, na katere se Grčija sklicuje v podporo svoji priglasitvi, Komisija opozarja, da so le politične usmeritve in niso pravno zavezujoči pri presoji združljivosti pomoči s Pogodbo. Poleg tega, čeprav Svet v točki 7 teh sklepov pozove Komisijo, naj za obdobje po 14. septembru „za vsak posamezen primer“ preuči, „kakšno nadomestilo je mogoče dodeliti na podlagi objektivnih meril, da se izravnajo omejitve, ki jih je evropskim letalskim družbam naložila namembna država“, tudi navede, da „nobena pomoč ali nadomestilo ne sme povzročiti izkrivljanja konkurence med gospodarskimi subjekti“. Komisija v okviru ocene enakega obravnavanja gospodarskih subjektov, ki jo mora zagotavljati, tako opozarja, da ni bil sprejet noben drug predlog, ki se nanaša na obdobje po 14. septembru za letalske prevoznike drugih držav članic.

| (61) | V zvezi z družbo AC Komisija opozarja, da Grčija ni niti poskusila predložiti elemente za utemeljitev izplačila. Zato Komisija kljub pozivom nima nobenega elementa v podporo združljivosti pomoči s Pogodbo. Poleg tega opozarja, da so grški organi v priglasitvi navedli, da ta družba ni opravljala čezatlantskih letov; zato se Komisiji ne zdi verjetno, da bi bila v primeru družbe AC dokazana zgoraj omenjena neposredna povezava med stroškom, upravičenim do nadomestila, in zaprtjem zračnega prostora, ki mora obstajati v skladu s sporočilom z dne 10. oktobra 2001. Zato Komisija ugotavlja, da ta pomoč ni združljiva s Pogodbo in je treba zahtevati njeno vračilo. |
| --- | --- |

(61)

V zvezi z družbo AC Komisija opozarja, da Grčija ni niti poskusila predložiti elemente za utemeljitev izplačila. Zato Komisija kljub pozivom nima nobenega elementa v podporo združljivosti pomoči s Pogodbo. Poleg tega opozarja, da so grški organi v priglasitvi navedli, da ta družba ni opravljala čezatlantskih letov; zato se Komisiji ne zdi verjetno, da bi bila v primeru družbe AC dokazana zgoraj omenjena neposredna povezava med stroškom, upravičenim do nadomestila, in zaprtjem zračnega prostora, ki mora obstajati v skladu s sporočilom z dne 10. oktobra 2001. Zato Komisija ugotavlja, da ta pomoč ni združljiva s Pogodbo in je treba zahtevati njeno vračilo.

6.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (62) | Komisija zaradi vsega navedenega ugotavlja, da je Grčija zadevno pomoč dodelila nezakonito in v nasprotju s členom 88(3) ter da je ukrep delno nezdružljiv s Pogodbo, zlasti s členom 87(2)(b), kot je razložen v sporočilu z dne 10. oktobra 2001 – |
| --- | --- |

(62)

Komisija zaradi vsega navedenega ugotavlja, da je Grčija zadevno pomoč dodelila nezakonito in v nasprotju s členom 88(3) ter da je ukrep delno nezdružljiv s Pogodbo, zlasti s členom 87(2)(b), kot je razložen v sporočilu z dne 10. oktobra 2001 –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Državna pomoč, ki jo je Grčija dodelila družbi Olympic Airways za izgube, ki jih je utrpela zaradi delnega zaprtja zračnega prostora po atentatih 11. septembra 2001, je združljiva s skupnim trgom za nadomestila, izplačana za obdobje od 11. do 14. septembra 2001, v najvišjem znesku 668 783 057 GRD, tj. približno 1 962 680 EUR.

Člen 2

Državna pomoč, ki jo je Grčija dodelila družbi Olympic Airways za izgube, ki jih je utrpela zaradi delnega zaprtja zračnega prostora po atentatih 11. septembra 2001, ni združljiva s skupnim trgom za nadomestila, izplačana za obdobje po 14. septembru 2001. V skladu z grško priglasitvijo znašajo 976 216 943 GRD, tj. približno 2 864 907 EUR.

Člen 3

Državna pomoč, ki jo je Grčija dodelila družbi Aegean Cronus za izgube, ki jih je utrpela zaradi delnega zaprtja zračnega prostora po atentatih 11. septembra 2001, ni združljiva s skupnim trgom. V skladu z grško priglasitvijo znaša 47 900 000 GRD, tj. približno 140 572 EUR.

Člen 4

1.   Grčija sprejme vse potrebne ukrepe, da od prejemnikov izterja nezakonito izplačani pomoči iz členov 2 in 3.

2.   Vračilo se opravi takoj in v skladu s postopki nacionalnega prava, če ti omogočajo takojšnjo in učinkovito izvršitev tega sklepa. Pomoči, ki ju je treba vrniti, vključujeta obresti od datuma, ko sta bili dani na razpolago prejemniku(-om), do datuma njunega vračila. Obresti se izračunajo na podlagi referenčne mere, ki se uporablja za izračun ekvivalenta subvencije regionalne pomoči.

Člen 5

Grčija v dveh mesecih po uradnem obvestilu o tej odločbi obvesti Komisijo o ukrepih za uskladitev s to odločbo.

Člen 6

Ta odločba je naslovljena na Helensko republiko.

V Bruslju, 26. aprila 2006

Za Komisijo

Jacques BARROT

Podpredsednik

---

(1)  UL C 199, 23.8.2003, str. 3.

1

(2)  Glej opombo št. 1.

2

(3)  UL L 240, 24.8.1992, str. 1.

3

(4)  V angleščini v priglasitvi.

4

(5)  COM(2001) 574.

5

(6)  UL L 240, 24.8.1992, str. 8.

6

(7)  UL L 240, 24.8.1992, str. 15.

7

(8)  Glej opombi pod črto št. 9 in 10.

8

(9)  Glej podobne odločbe za Francijo (N 806/2001) z dne 30. januarja 2002, Združeno kraljestvo (N 854/2001) z dne 12. marca 2002 in Nemčijo (N 269/2002) z dne 2. julija 2002, objavljene na naslednjem spletnem naslovu: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/transports.htm.

9

(10)  Glej negativno odločbo Komisije 2003/196/ES z dne 11. decembra 2002 o ureditvi državne pomoči C 42/02 (ex N 286/02), ki jo Francija namerava izvajati za francoske letalske družbe in katere namen je podaljšati nadomestila za stroške, sprva odobrena z odločbo N 806/2001, na obdobje po 14. septembru 2001 (UL L 77, 24.3.2003, str. 61).

10

Glej tudi delno negativno odločbo 2003/637/ES z dne 31. aprila 2003 o ureditvi državne pomoči C 65/02 (ex N 262/02), ki jo Avstrija namerava izvajati za avstrijske letalske družbe (UL L 222, 5.9.2003, str. 33).

---