# Úradný vestník C 70/2007

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 70 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5027. marca 2007 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 70

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5027. marca 2007

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania, usmernenia a stanoviská |
| | STANOVISKÁ |
| | Rada |
| 2007/C 070/01 | Stanovisko Rady z 27. februára 2007 k aktualizovanému programu stability Írska na roky 2006 – 2009 | 1 |
| 2007/C 070/02 | Stanovisko Rady z 27. februára 2007 k aktualizovanému programu stability Nemecka na roky 2006 – 2010 | 5 |
| 2007/C 070/03 | Stanovisko Rady z 27. februára 2007 k aktualizovanému programu stability Grécka na roky 2006 – 2009 | 9 |
| 2007/C 070/04 | Stanovisko Rady z 27. februára 2007 k aktualizovanému programu stability Francúzska na roky 2006 – 2010 | 13 |
| 2007/C 070/05 | Stanovisko Rady z 27. februára 2007 k aktualizovanému programu stability Talianska na roky 2006 – 2011 | 17 |
| 2007/C 070/06 | Stanovisko Rady z 27. februára 2007 k aktualizovanému programu stability Holandska na roky 2006 – 2009 | 21 |
| 2007/C 070/07 | Stanovisko Rady z 27. februára 2007 k aktualizovanému programu stability Luxemburska na roky 2006 – 2009 | 24 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania, usmernenia a stanoviská

STANOVISKÁ

Rada

2007/C 070/01

Stanovisko Rady z 27. februára 2007 k aktualizovanému programu stability Írska na roky 2006 – 2009

1

2007/C 070/02

Stanovisko Rady z 27. februára 2007 k aktualizovanému programu stability Nemecka na roky 2006 – 2010

5

2007/C 070/03

Stanovisko Rady z 27. februára 2007 k aktualizovanému programu stability Grécka na roky 2006 – 2009

9

2007/C 070/04

Stanovisko Rady z 27. februára 2007 k aktualizovanému programu stability Francúzska na roky 2006 – 2010

13

2007/C 070/05

Stanovisko Rady z 27. februára 2007 k aktualizovanému programu stability Talianska na roky 2006 – 2011

17

2007/C 070/06

Stanovisko Rady z 27. februára 2007 k aktualizovanému programu stability Holandska na roky 2006 – 2009

21

2007/C 070/07

Stanovisko Rady z 27. februára 2007 k aktualizovanému programu stability Luxemburska na roky 2006 – 2009

24

| | II   Oznámenia |
| --- | --- |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Komisia |
| 2007/C 070/08 | Povolenie štátnej pomoci v rámci ustanovení článkov 87 a 88 Zmluvy o ES — Prípady, ku ktorým nemá Komisia námietky | 27 |

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

2007/C 070/08

Povolenie štátnej pomoci v rámci ustanovení článkov 87 a 88 Zmluvy o ES — Prípady, ku ktorým nemá Komisia námietky

27

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Komisia |
| 2007/C 070/09 | Výmenný kurz eura | 35 |
| | INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV |
| 2007/C 070/10 | Slovenský vnútroštátny postup prideľovania limitovaných prepravných práv na poskytovanie leteckých prepravných služieb | 36 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

2007/C 070/09

Výmenný kurz eura

35

INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

2007/C 070/10

Slovenský vnútroštátny postup prideľovania limitovaných prepravných práv na poskytovanie leteckých prepravných služieb

36

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | SPRÁVNE POSTUPY |
| | Komisia |
| 2007/C 070/11 | Výzva na predloženie návrhov – EACEA/03/07 — Mládež vo svete: spolupráca s krajinami nesusediacimi s Európskou úniou — Program Mládež v akcii | 40 |
| 2007/C 070/12 | Výzva na predloženie návrhov – EACEA/02/07 — Výzva na predloženie projektov určených na podporu inovácie a kvality v oblasti mládeže — Program Mládež v akcii | 42 |

V   Oznamy

SPRÁVNE POSTUPY

Komisia

2007/C 070/11

Výzva na predloženie návrhov – EACEA/03/07 — Mládež vo svete: spolupráca s krajinami nesusediacimi s Európskou úniou — Program Mládež v akcii

40

2007/C 070/12

Výzva na predloženie návrhov – EACEA/02/07 — Výzva na predloženie projektov určených na podporu inovácie a kvality v oblasti mládeže — Program Mládež v akcii

42

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania, usmernenia a stanoviská

STANOVISKÁ

Rada

| 27.3.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 70/1

---

STANOVISKO RADY

z 27. februára 2007

k aktualizovanému programu stability Írska na roky 2006 – 2009

(2007/C 70/01)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

ZAUJALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 27. februára 2007 preskúmala aktualizovaný program stability Írska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2009. |
| --- | --- |

(1)

Rada 27. februára 2007 preskúmala aktualizovaný program stability Írska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2009.

| (2) | Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá pokles rastu reálneho HDP z 5,4 % v roku 2006 na priemernú úroveň tesne nad 4,5 % počas zvyšku programového obdobia. Na základe informácií dostupných v súčasnosti sa zdá, že sa tento scenár opiera o pravdepodobné predpoklady rastu aj napriek tomu, že výrazný pokles vysokej úrovne bytovej výstavby a cien nehnuteľností predstavuje významné riziká. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa zdajú byť realistické. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá pokles rastu reálneho HDP z 5,4 % v roku 2006 na priemernú úroveň tesne nad 4,5 % počas zvyšku programového obdobia. Na základe informácií dostupných v súčasnosti sa zdá, že sa tento scenár opiera o pravdepodobné predpoklady rastu aj napriek tomu, že výrazný pokles vysokej úrovne bytovej výstavby a cien nehnuteľností predstavuje významné riziká. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa zdajú byť realistické.

| (3) | V programe sa odhaduje, že saldo verejných financií v roku 2006 dosiahne prebytok vo výške 2,3 % HDP na rozdiel od predchádzajúcej aktualizácie, kde sa uvádzal cieľový deficit vo výške 0,6 % HDP; aktuálnejšie údaje o hotovosti ústrednej vlády dokonca poukazujú na ešte vyšší prebytok vo výške približne 2,5 % HDP. Lepší výsledok, ako sa očakávalo, v porovnaní s predchádzajúcim rokom možno úplne pripísať strane príjmov, pričom sa v ňom odráža najmä nepretržitý rozvoj realitného trhu, ktorý zvyšuje dane spojené bývaním, a v obmedzenejšom rozsahu vyššiemu rastu produkcie, ktorý má na celkové dane podobný účinok. Odhadovaný výsledok v prípade nominálnych výdavkov sa blíži úrovni stanovenej v rozpočte. |
| --- | --- |

(3)

V programe sa odhaduje, že saldo verejných financií v roku 2006 dosiahne prebytok vo výške 2,3 % HDP na rozdiel od predchádzajúcej aktualizácie, kde sa uvádzal cieľový deficit vo výške 0,6 % HDP; aktuálnejšie údaje o hotovosti ústrednej vlády dokonca poukazujú na ešte vyšší prebytok vo výške približne 2,5 % HDP. Lepší výsledok, ako sa očakávalo, v porovnaní s predchádzajúcim rokom možno úplne pripísať strane príjmov, pričom sa v ňom odráža najmä nepretržitý rozvoj realitného trhu, ktorý zvyšuje dane spojené bývaním, a v obmedzenejšom rozsahu vyššiemu rastu produkcie, ktorý má na celkové dane podobný účinok. Odhadovaný výsledok v prípade nominálnych výdavkov sa blíži úrovni stanovenej v rozpočte.

| (4) | Strednodobá rozpočtová stratégia Írska sa zakladá na zachovaní udržateľnosti rozpočtu stanovenej vzhľadom na Pakt stability a rastu. Prognózuje sa udržanie prebytkov počas celého programového obdobia, ktoré sa však zmiernia z odhadovaného celkového prebytku vo výške 2,3 % HDP v roku 2006 na 1,2 % v roku 2007 a postupne klesnú na 0,6 % v roku 2009; primárny prebytok poklesne obdobným spôsobom, z odhadovaného prebytku vo výške 3,3 % HDP v roku 2006 na 1,6 % HDP v roku 2009. Zníženie plánovaného celkového prebytku o polovicu v roku 2007 je spôsobené plánovaným vyšším podielom výdavkov, pričom tento nárast odráža najmä vyššie sociálne prevody; na roky 2008 a 2009 sa prognózuje, že podiely príjmov i výdavkov klesnú, výdavky však iba mierne. V porovnaní s prognózami v predchádzajúcej aktualizácii (do roku 2008) sa výrazný nárast odhadovaného salda v roku 2006, dosiahnutý prostredníctvom príjmov vyšších oproti očakávaniu, s klesajúcou tendenciou prenáša do podielov príjmov a celkového a primárneho prebytku v nasledujúcich dvoch rokoch s prakticky žiadnou zmenou v profile prognózovaného podielu výdavkov. |
| --- | --- |

(4)

Strednodobá rozpočtová stratégia Írska sa zakladá na zachovaní udržateľnosti rozpočtu stanovenej vzhľadom na Pakt stability a rastu. Prognózuje sa udržanie prebytkov počas celého programového obdobia, ktoré sa však zmiernia z odhadovaného celkového prebytku vo výške 2,3 % HDP v roku 2006 na 1,2 % v roku 2007 a postupne klesnú na 0,6 % v roku 2009; primárny prebytok poklesne obdobným spôsobom, z odhadovaného prebytku vo výške 3,3 % HDP v roku 2006 na 1,6 % HDP v roku 2009. Zníženie plánovaného celkového prebytku o polovicu v roku 2007 je spôsobené plánovaným vyšším podielom výdavkov, pričom tento nárast odráža najmä vyššie sociálne prevody; na roky 2008 a 2009 sa prognózuje, že podiely príjmov i výdavkov klesnú, výdavky však iba mierne. V porovnaní s prognózami v predchádzajúcej aktualizácii (do roku 2008) sa výrazný nárast odhadovaného salda v roku 2006, dosiahnutý prostredníctvom príjmov vyšších oproti očakávaniu, s klesajúcou tendenciou prenáša do podielov príjmov a celkového a primárneho prebytku v nasledujúcich dvoch rokoch s prakticky žiadnou zmenou v profile prognózovaného podielu výdavkov.

| (5) | Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, má poklesnúť podľa programu z prebytku mierne pod 3 % HDP v roku 2006 na niečo viac ako 1,5 % v roku 2009. Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii programu stability je strednodobým rozpočtovým cieľom programu vyrovnaná pozícia v štrukturálnom vyjadrení, ktorej udržanie je v programe naplánované počas celého programového obdobia, a to s veľkou rezervou. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna referenčná hodnota (odhadovaný deficit je približne na úrovni 1,25 % HDP), dosiahnutie štrukturálnej rovnováhy podľa programu by malo splniť cieľ poskytnúť bezpečnostnú rezervu proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v Pakte stability a rastu a v kódexe pravidiel a má náročnejší charakter, ako naznačuje pomer dlhu k HDP a dlhodobý priemerný rast potenciálneho produktu. |
| --- | --- |

(5)

Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, má poklesnúť podľa programu z prebytku mierne pod 3 % HDP v roku 2006 na niečo viac ako 1,5 % v roku 2009. Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii programu stability je strednodobým rozpočtovým cieľom programu vyrovnaná pozícia v štrukturálnom vyjadrení, ktorej udržanie je v programe naplánované počas celého programového obdobia, a to s veľkou rezervou. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna referenčná hodnota (odhadovaný deficit je približne na úrovni 1,25 % HDP), dosiahnutie štrukturálnej rovnováhy podľa programu by malo splniť cieľ poskytnúť bezpečnostnú rezervu proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v Pakte stability a rastu a v kódexe pravidiel a má náročnejší charakter, ako naznačuje pomer dlhu k HDP a dlhodobý priemerný rast potenciálneho produktu.

| (6) | Zdá sa, že riziká rozpočtových prognóz programu sú vo všeobecnosti vyrovnané. Na jednej strane, makroekonomická situácia by sa vzhľadom na východiskovú pozíciu pravdepodobne silnejšiu oproti očakávaniu mohla vyvíjať oproti prognóze menej priaznivo, a v súvislosti s tým by osobitné zdroje príjmov, najmä tie, ktoré sú najviac spojené s trhom nehnuteľností, mohli byť takisto výrazne slabšie. Na druhej strane sa zdá, že ostatné príjmy boli vcelku prognózované opatrne a výdavky sa v posledných rokoch udržiavali na plánovanej alebo približnej plánovanej úrovni. |
| --- | --- |

(6)

Zdá sa, že riziká rozpočtových prognóz programu sú vo všeobecnosti vyrovnané. Na jednej strane, makroekonomická situácia by sa vzhľadom na východiskovú pozíciu pravdepodobne silnejšiu oproti očakávaniu mohla vyvíjať oproti prognóze menej priaznivo, a v súvislosti s tým by osobitné zdroje príjmov, najmä tie, ktoré sú najviac spojené s trhom nehnuteľností, mohli byť takisto výrazne slabšie. Na druhej strane sa zdá, že ostatné príjmy boli vcelku prognózované opatrne a výdavky sa v posledných rokoch udržiavali na plánovanej alebo približnej plánovanej úrovni.

| (7) | Na základe tohto posúdenia rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe bude v priebehu programového obdobia postačovať na udržanie strednodobého cieľa, ako sa predpokladá v programe. Okrem toho poskytuje pri bežných makroekonomických výkyvoch počas rovnakého obdobia dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP. Stratégia fiškálnej politiky na roky 2008 a 2009 je v súlade s Paktom stability a rastu. Štrukturálne saldo sa však v roku 2007 výrazne zníži, čo predstavuje riziko, že ak by sa preukázalo, že hospodárstvo je v priaznivom období, stratégia fiškálnej politiky naznačená v programe môže byť v tomto roku procyklická; takejto situácii by sa malo podľa Paktu stability a rastu zabrániť. |
| --- | --- |

(7)

Na základe tohto posúdenia rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe bude v priebehu programového obdobia postačovať na udržanie strednodobého cieľa, ako sa predpokladá v programe. Okrem toho poskytuje pri bežných makroekonomických výkyvoch počas rovnakého obdobia dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP. Stratégia fiškálnej politiky na roky 2008 a 2009 je v súlade s Paktom stability a rastu. Štrukturálne saldo sa však v roku 2007 výrazne zníži, čo predstavuje riziko, že ak by sa preukázalo, že hospodárstvo je v priaznivom období, stratégia fiškálnej politiky naznačená v programe môže byť v tomto roku procyklická; takejto situácii by sa malo podľa Paktu stability a rastu zabrániť.

| (8) | Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh v roku 2006 klesol na približne 25 % HDP, čo je výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP podľa zmluvy. V programe sa prognózuje, že v priebehu programového obdobia sa pomer dlhu k HDP zníži o ďalšie 3 percentuálne body. |
| --- | --- |

(8)

Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh v roku 2006 klesol na približne 25 % HDP, čo je výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP podľa zmluvy. V programe sa prognózuje, že v priebehu programového obdobia sa pomer dlhu k HDP zníži o ďalšie 3 percentuálne body.

| (9) | Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet v Írsku je výrazne nad priemerom EÚ, najmä v dôsledku pomerne mladého obyvateľstva a následne vyššieho rastu podielu výdavkov na dôchodky v rámci HDP v nadchádzajúcich desaťročiach, čo sčasti ovplyvňuje zastarávanie dôchodkového systému. Počiatočná rozpočtová pozícia, ktorá je lepšia ako v roku 2005, významnou mierou prispieva k zmierneniu plánovaného dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet, nepostačuje však na úplné pokrytie podstatného nárastu výdavkov v dôsledku starnutia obyvateľstva. Udržanie vysokých primárnych prebytkov v strednodobom horizonte a zavedenie opatrení zameraných na obmedzenie značného nárastu výdavkov súvisiacich s vekom by, ako sa uznáva v programe, prispelo k zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií. Celkovo sa zdá, že v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií pre Írsko platí stredné riziko. |
| --- | --- |

(9)

Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet v Írsku je výrazne nad priemerom EÚ, najmä v dôsledku pomerne mladého obyvateľstva a následne vyššieho rastu podielu výdavkov na dôchodky v rámci HDP v nadchádzajúcich desaťročiach, čo sčasti ovplyvňuje zastarávanie dôchodkového systému. Počiatočná rozpočtová pozícia, ktorá je lepšia ako v roku 2005, významnou mierou prispieva k zmierneniu plánovaného dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet, nepostačuje však na úplné pokrytie podstatného nárastu výdavkov v dôsledku starnutia obyvateľstva. Udržanie vysokých primárnych prebytkov v strednodobom horizonte a zavedenie opatrení zameraných na obmedzenie značného nárastu výdavkov súvisiacich s vekom by, ako sa uznáva v programe, prispelo k zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií. Celkovo sa zdá, že v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií pre Írsko platí stredné riziko.

| (10) | Program stability neobsahuje kvalitatívne posúdenie celkového vplyvu vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2006 na strednodobú fiškálnu stratégiu. Navyše neposkytuje žiadne systematické informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách vyplývajúcich z hlavných reforiem predpokladaných v národnom programe reforiem a jeho rozpočtové prognózy priamo nezohľadňujú dôsledky opatrení uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v programe stability sa napriek tomu zdajú byť v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. V obidvoch programoch sa predpokladá najmä pokračovanie vykonávania ambicióznych plánov na zlepšenie infraštruktúry, najmä v kontexte národného rozvojového plánu, ktorý bol uverejnený v januári 2007, pričom program stability dopĺňa opatrenia predpokladané v národnom programe reforiem o podrobné opisy opatrení na zlepšenie inštitucionálnych prvkov verejných financií, najmä opatrení na zvýšenie účinnosti výberu daní a dosiahnutie vyššieho zhodnotenia pri riadení výdavkov. |
| --- | --- |

(10)

Program stability neobsahuje kvalitatívne posúdenie celkového vplyvu vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2006 na strednodobú fiškálnu stratégiu. Navyše neposkytuje žiadne systematické informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách vyplývajúcich z hlavných reforiem predpokladaných v národnom programe reforiem a jeho rozpočtové prognózy priamo nezohľadňujú dôsledky opatrení uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v programe stability sa napriek tomu zdajú byť v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. V obidvoch programoch sa predpokladá najmä pokračovanie vykonávania ambicióznych plánov na zlepšenie infraštruktúry, najmä v kontexte národného rozvojového plánu, ktorý bol uverejnený v januári 2007, pričom program stability dopĺňa opatrenia predpokladané v národnom programe reforiem o podrobné opisy opatrení na zlepšenie inštitucionálnych prvkov verejných financií, najmä opatrení na zvýšenie účinnosti výberu daní a dosiahnutie vyššieho zhodnotenia pri riadení výdavkov.

| (11) | Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. |
| --- | --- |

(11)

Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008.

| (12) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje ustanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program poskytuje všetky povinné údaje a väčšinu nepovinných údajov (2). |
| --- | --- |

(12)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje ustanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program poskytuje všetky povinné údaje a väčšinu nepovinných údajov (2).

Rada sa domnieva, že strednodobá rozpočtová pozícia je vcelku zdravá a rozpočtová stratégia predstavuje dobrý príklad fiškálnych politík uskutočňovaných v súlade s Paktom stability a rastu. V každom prípade by bolo obozretné zachovať si manévrovací priestor pre prípad, že by sa zvrátil súčasný rastový trend, ktorý je vyvolaný silným vývojom v sektore nehnuteľností.

Vzhľadom na uvedené posúdenie, najmä na prognózované zvýšenie výdavkov súvisiacich s vekom, sa Írsko vyzýva, aby pokračovalo vo vykonávaní opatrení na zlepšenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií a aby sa v nasledujúcich rokoch vyhlo politikám, ktoré by mohli pôsobiť procyklicky.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reály HDP
  (zmena v %) | PS dec. 2006 | 5,5 | 5,4 | 5,3 | 4,6 | 4,1 |
| KOM nov. 2006 | 5,5 | 5,3 | 5,3 | 4,3 | – |
| PS dec. 2005 | 4,6 | 4,8 | 5,0 | 4,8 | – |
| Inflácia HISC
  (%) | PS dec. 2006 | 2,2 | 2,7 | 2,6 | 2,0 | 1,7 |
| KOM nov. 2006 | 2,2 | 2,9 | 2,7 | 2,2 | – |
| PS dec. 2005 | 2,2 | 2,0 | 2,0 | 1,8 | – |
| Produkčná medzera
  (% potenciálneho HDP) | PS dec. 2006 (3) | – 0,4 | – 1,2 | – 1,6 | – 2,2 | – 2,5 |
| KOM nov. 2006 (7) | – 0,5 | – 1,4 | – 1,9 | – 2,7 | – |
| PS dec. 2005 (3) | – 1,3 | – 1,9 | – 2,2 | – 2,1 | – |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | PS dec. 2006 | 1,1 | 2,3 | 1,2 | 0,9 | 0,6 |
| KOM nov. 2006 | 1,1 | 1,2 | 0,9 | 0,4 | – |
| PS dec. 2005 | 0,3 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,8 | – |
| Primárne saldo
  (% HDP) | PS dec. 2006 | 2,1 | 3,3 | 2,3 | 1,8 | 1,6 |
| KOM nov. 2006 | 2,1 | 2,2 | 1,9 | 1,4 | – |
| PS dec. 2005 | 1,5 | 0,6 | 0,4 | 0,5 | – |
| Cyklicky upravené saldo
  (% HDP) | PS dec. 2006 (3) | 1,3 | 2,8 | 1,8 | 1,8 | 1,6 |
| KOM nov. 2006 | 1,3 | 1,7 | 1,6 | 1,5 | – |
| PS dec.2005 (3) | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | – |
| Štrukturálne saldo (4)

  (% HDP) | PS dec. 2006 (5) | 1,6 | 2,7 | 1,8 | 1,8 | 1,6 |
| KOM nov. 2006 (6) | 1,6 | 1,7 | 1,6 | 1,5 | – |
| PS dec. 2005 | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | – |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | PS dec. 2006 | 27,4 | 25,1 | 23,0 | 22,4 | 21,9 |
| KOM nov. 2006 | 27,4 | 25,8 | 24,4 | 23,6 | – |
| PS dec. 2005 | 28,0 | 28,0 | 28,2 | 28,3 | – |
| Zdroj:

  Program stability (PS), ekonomické predikcie útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM), výpočty útvarov Komisie. |

2005

2006

2007

2008

2009

Reály HDP

(zmena v %)

PS dec. 2006

5,5

5,4

5,3

4,6

4,1

KOM nov. 2006

5,5

5,3

5,3

4,3

–

PS dec. 2005

4,6

4,8

5,0

4,8

–

Inflácia HISC

(%)

PS dec. 2006

2,2

2,7

2,6

2,0

1,7

KOM nov. 2006

2,2

2,9

2,7

2,2

–

PS dec. 2005

2,2

2,0

2,0

1,8

–

Produkčná medzera

(% potenciálneho HDP)

PS dec. 2006 (3)

– 0,4

– 1,2

– 1,6

– 2,2

– 2,5

KOM nov. 2006 (7)

– 0,5

– 1,4

– 1,9

– 2,7

–

PS dec. 2005 (3)

– 1,3

– 1,9

– 2,2

– 2,1

–

Saldo verejných financií

(% HDP)

PS dec. 2006

1,1

2,3

1,2

0,9

0,6

KOM nov. 2006

1,1

1,2

0,9

0,4

–

PS dec. 2005

0,3

– 0,6

– 0,8

– 0,8

–

Primárne saldo

(% HDP)

PS dec. 2006

2,1

3,3

2,3

1,8

1,6

KOM nov. 2006

2,1

2,2

1,9

1,4

–

PS dec. 2005

1,5

0,6

0,4

0,5

–

Cyklicky upravené saldo

(% HDP)

PS dec. 2006 (3)

1,3

2,8

1,8

1,8

1,6

KOM nov. 2006

1,3

1,7

1,6

1,5

–

PS dec.2005 (3)

0,8

0,2

0,1

0,1

–

Štrukturálne saldo (4)

(% HDP)

PS dec. 2006 (5)

1,6

2,7

1,8

1,8

1,6

KOM nov. 2006 (6)

1,6

1,7

1,6

1,5

–

PS dec. 2005

0,8

0,2

0,1

0,1

–

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

PS dec. 2006

27,4

25,1

23,0

22,4

21,9

KOM nov. 2006

27,4

25,8

24,4

23,6

–

PS dec. 2005

28,0

28,0

28,2

28,3

–

Zdroj:

Program stability (PS), ekonomické predikcie útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM), výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Neuvádzajú sa najmä údaje o deflátoroch súkromnej spotreby, verejnej spotreby a investícií, čistých poskytnutých/prijatých pôžičkách súkromného sektora, výdavkoch verejných financií podľa funkčnej klasifikácie a rozložení zosúladenia dlhu a deficitu verejných financií.

(3)  Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe.

(4)  Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení.

(5)  Jednorazové a iné dočasné opatrenia vo výške -0,3 % HDP v roku 2005 (predpokladané: porovnaj poznámku 4) a 0,1 % HDP v roku 2006 (uvedené v programe); v programe sa neuvádzajú údaje na obdobie rokov 2007 – 2009.

(6)  Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v predikcii útvarov Komisie z jesene 2006 (-0,3 % HDP v roku 2005, t. j. s účinkom zníženia prebytku).

(7)  Zakladá sa na odhadovanom potenciálnom raste 6,1 %, 6,3 %, 5,8 %, resp. 5,2 % v období rokov 2005 – 2008.

Zdroj:

Program stability (PS), ekonomické predikcie útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM), výpočty útvarov Komisie.

---

| 27.3.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 70/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 70/5

---

STANOVISKO RADY

z 27. februára 2007

k aktualizovanému programu stability Nemecka na roky 2006 – 2010

(2007/C 70/02)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

ZAUJALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 27. februára 2007 preskúmala aktualizovaný program stability Nemecka, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2010. |
| --- | --- |

(1)

Rada 27. februára 2007 preskúmala aktualizovaný program stability Nemecka, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2010.

| (2) | Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá, že sa rast reálneho HDP dočasne spomalí z 2,3 % v roku 2006 na 1,4 % v roku 2007, neskôr sa predpokladá priemerný rast na úrovni 1,75 % až do konca programového obdobia. Na základe informácií dostupných v súčasnosti (podľa prvých oficiálnych odhadov predstavuje rast HDP v roku 2006 2,7 %) sa zdá, že sa tento scenár opiera o pravdepodobné predpoklady do roku 2008 a neskôr o mierne optimistické predpoklady v porovnaní s prognózami Komisie týkajúcimi sa potenciálneho rastu. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa ukazujú ako nadhodnotené. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá, že sa rast reálneho HDP dočasne spomalí z 2,3 % v roku 2006 na 1,4 % v roku 2007, neskôr sa predpokladá priemerný rast na úrovni 1,75 % až do konca programového obdobia. Na základe informácií dostupných v súčasnosti (podľa prvých oficiálnych odhadov predstavuje rast HDP v roku 2006 2,7 %) sa zdá, že sa tento scenár opiera o pravdepodobné predpoklady do roku 2008 a neskôr o mierne optimistické predpoklady v porovnaní s prognózami Komisie týkajúcimi sa potenciálneho rastu. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa ukazujú ako nadhodnotené.

| (3) | Na rok 2006 sa v programe uvádza deficit verejných financií vo výške 2,1 % HDP (táto hodnota bola na základe posledného vládneho vyhlásenia znížená na 1,9 %) v porovnaní s cieľom 3,3 % HDP stanoveným v predchádzajúcej aktualizácii programu stability. Vláda neočakávane získala vysoké príjmy z daní, ktoré sa v súlade s Paktom stability a rastu v roku 2006 neminuli. Predpovedá sa, že daňové zaťaženie (teda príjmy z daní a sociálne odvody) vzrastie v roku 2006 približne na 40 % HDP, čo bude približne o 1 % HDP viac, ako sa prognózovalo v predchádzajúcej aktualizácii. Výdavky verejných financií boli v roku 2006 pod kontrolou. O niečo prísnejšie vykonávanie rozpočtu vyplýva z nižších peňažných transferov spôsobených najmä neočakávaným zlepšením situácie na trhu práce, ktoré zaznamenal federálny úrad práce. Okrem toho boli oproti očakávaniu nižšie úrokové výdavky a subvencie. |
| --- | --- |

(3)

Na rok 2006 sa v programe uvádza deficit verejných financií vo výške 2,1 % HDP (táto hodnota bola na základe posledného vládneho vyhlásenia znížená na 1,9 %) v porovnaní s cieľom 3,3 % HDP stanoveným v predchádzajúcej aktualizácii programu stability. Vláda neočakávane získala vysoké príjmy z daní, ktoré sa v súlade s Paktom stability a rastu v roku 2006 neminuli. Predpovedá sa, že daňové zaťaženie (teda príjmy z daní a sociálne odvody) vzrastie v roku 2006 približne na 40 % HDP, čo bude približne o 1 % HDP viac, ako sa prognózovalo v predchádzajúcej aktualizácii. Výdavky verejných financií boli v roku 2006 pod kontrolou. O niečo prísnejšie vykonávanie rozpočtu vyplýva z nižších peňažných transferov spôsobených najmä neočakávaným zlepšením situácie na trhu práce, ktoré zaznamenal federálny úrad práce. Okrem toho boli oproti očakávaniu nižšie úrokové výdavky a subvencie.

| (4) | Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie je zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Na dosiahnutie tohto cieľa sa v programe navrhuje pokračovať v rozpočtovej konsolidácii a zároveň zlepšovať podmienky pre rast a zamestnanosť. Po predpokladanom odstránení nadmerného deficitu v roku 2006 sa prognózuje pokles pomeru deficitu k HDP o 0,5 percentuálneho bodu ročne (okrem roku 2008) a dosiahnutie 0,5 % HDP v roku 2010. Zlepšenie primárneho salda vykazuje tú istú tendenciu s prebytkom vo výške 2 % HDP do roku 2010. Zatiaľ čo rozpočet obsahuje opatrenia na zlepšenie na strane príjmov, a to najmä nárast základnej sadzby DPH zo 16 % na 19 %, pomery príjmov aj výdavkov k HDP sú stanovené tak, aby v medziročnom porovnaní zachovávali klesajúcu tendenciu. Pomer výdavkov k HDP by vlastne klesol o 2,5 percentuálneho bodu na 43 % do roku 2010, pričom sa plánuje dosiahnutie tohto stavu najmä prostredníctvom obmedzenia sociálnych výdavkov. V tomto istom období sa prognózuje zníženie pomeru príjmov k HDP o 1,5 percentuálneho bodu na 42 % do roku 2010; nárast podielu dane (napr. nárast základnej sadzby DPH v roku 2007) sa vo všeobecnosti kompenzuje poklesom podielu sociálnych príspevkov (z dôvodu zníženia sadzby poistenia v nezamestnanosti v roku 2007 a klesajúcej tendencie podielu príspevkov), zatiaľ čo nedaňové príjmy klesajú. V porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou sú rozpočtové ciele vyššie v každom roku napriek tomu, že v roku 2008 sa neplánuje žiadna úprava. |
| --- | --- |

(4)

Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie je zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Na dosiahnutie tohto cieľa sa v programe navrhuje pokračovať v rozpočtovej konsolidácii a zároveň zlepšovať podmienky pre rast a zamestnanosť. Po predpokladanom odstránení nadmerného deficitu v roku 2006 sa prognózuje pokles pomeru deficitu k HDP o 0,5 percentuálneho bodu ročne (okrem roku 2008) a dosiahnutie 0,5 % HDP v roku 2010. Zlepšenie primárneho salda vykazuje tú istú tendenciu s prebytkom vo výške 2 % HDP do roku 2010. Zatiaľ čo rozpočet obsahuje opatrenia na zlepšenie na strane príjmov, a to najmä nárast základnej sadzby DPH zo 16 % na 19 %, pomery príjmov aj výdavkov k HDP sú stanovené tak, aby v medziročnom porovnaní zachovávali klesajúcu tendenciu. Pomer výdavkov k HDP by vlastne klesol o 2,5 percentuálneho bodu na 43 % do roku 2010, pričom sa plánuje dosiahnutie tohto stavu najmä prostredníctvom obmedzenia sociálnych výdavkov. V tomto istom období sa prognózuje zníženie pomeru príjmov k HDP o 1,5 percentuálneho bodu na 42 % do roku 2010; nárast podielu dane (napr. nárast základnej sadzby DPH v roku 2007) sa vo všeobecnosti kompenzuje poklesom podielu sociálnych príspevkov (z dôvodu zníženia sadzby poistenia v nezamestnanosti v roku 2007 a klesajúcej tendencie podielu príspevkov), zatiaľ čo nedaňové príjmy klesajú. V porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou sú rozpočtové ciele vyššie v každom roku napriek tomu, že v roku 2008 sa neplánuje žiadna úprava.

| (5) | Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, sa má podľa plánu zlepšiť z deficitu na úrovni približne 2 % HDP v roku 2006 na 0,5 % na konci programového obdobia – približne o takmer 0,5 % HDP ročne. Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii programu stability je strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu, ktorý sa uvádza v programe, vyrovnaný rozpočet v štrukturálnom vyjadrení, ktorý sa podľa programu ale nemá dosiahnuť do konca programového obdobia. Keďže je strednodobý cieľ náročnejší ako minimálna referenčná hodnota (odhadovaný deficit je približne 1,5 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ poskytnúť bezpečnostnú rezervu proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v Pakte stability a rastu a v kódexe pravidiel a primerane odráža pomer dlhu k HDP a dlhodobý priemerný rast potenciálneho produktu. |
| --- | --- |

(5)

Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, sa má podľa plánu zlepšiť z deficitu na úrovni približne 2 % HDP v roku 2006 na 0,5 % na konci programového obdobia – približne o takmer 0,5 % HDP ročne. Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii programu stability je strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu, ktorý sa uvádza v programe, vyrovnaný rozpočet v štrukturálnom vyjadrení, ktorý sa podľa programu ale nemá dosiahnuť do konca programového obdobia. Keďže je strednodobý cieľ náročnejší ako minimálna referenčná hodnota (odhadovaný deficit je približne 1,5 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ poskytnúť bezpečnostnú rezervu proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v Pakte stability a rastu a v kódexe pravidiel a primerane odráža pomer dlhu k HDP a dlhodobý priemerný rast potenciálneho produktu.

| (6) | Na rok 2007 sa riziká pre rozpočtové prognózy v programe ukazujú vo všeobecnosti ako vyrovnané, výsledky rozpočtového hospodárenia by neskôr mohli byť horšie, ako sa prognózovalo. Naďalej existuje najmä riziko, že predpokladané zníženie miery výdavkov v sociálnej oblasti sa nedosiahne bez dodatočných opatrení, ktoré sa v programe neuvádzajú. V samotnej aktualizácii sa skutočne uvádza, že na trhu práce a v systémoch sociálneho zabezpečenia sú potrebné ďalšie reformy. Určité riziko okrem toho vyplýva z reformy dane z príjmov právnických osôb plánovanej v roku 2008. Preto sa môže ukázať ako nevyhnutná kompenzácia možných nižších príjmov z tejto dane pomocou ďalšieho obmedzenia výdavkov. Odhliadnuc od tejto reformy sa prognózy príjmov zdajú byť opatrné. Napriek tomu však negatívne riziká rozpočtovej úpravy naďalej pretrvávajú a súvisia najmä s vykonávaním úpravy v posledných rokoch programu. |
| --- | --- |

(6)

Na rok 2007 sa riziká pre rozpočtové prognózy v programe ukazujú vo všeobecnosti ako vyrovnané, výsledky rozpočtového hospodárenia by neskôr mohli byť horšie, ako sa prognózovalo. Naďalej existuje najmä riziko, že predpokladané zníženie miery výdavkov v sociálnej oblasti sa nedosiahne bez dodatočných opatrení, ktoré sa v programe neuvádzajú. V samotnej aktualizácii sa skutočne uvádza, že na trhu práce a v systémoch sociálneho zabezpečenia sú potrebné ďalšie reformy. Určité riziko okrem toho vyplýva z reformy dane z príjmov právnických osôb plánovanej v roku 2008. Preto sa môže ukázať ako nevyhnutná kompenzácia možných nižších príjmov z tejto dane pomocou ďalšieho obmedzenia výdavkov. Odhliadnuc od tejto reformy sa prognózy príjmov zdajú byť opatrné. Napriek tomu však negatívne riziká rozpočtovej úpravy naďalej pretrvávajú a súvisia najmä s vykonávaním úpravy v posledných rokoch programu.

| (7) | Z tohto posúdenia rizika vyplýva, že rozpočtová pozícia v programe je v súlade s úlohou odstrániť nadmerný deficit v roku 2006, jeden rok pred termínom stanoveným Radou. Okrem toho sa zdá, že poskytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch od roku 2007, aj keď hrozia určité riziká na rok 2008. V rokoch nasledujúcich po odstránení nadmerného deficitu, najmä v roku 2008, by sa malo zrýchliť tempo úpravy smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa stanoveného v programe, aby bolo v súlade s Paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade členských štátov eurozóny a ERM II by malo ročné zlepšenie štrukturálneho salda dosiahnuť referenčnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť vyššia v priaznivom hospodárskom období a mohla by byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období. Predovšetkým sa neplánuje zlepšenie štrukturálneho salda na rok 2008, teda v čase, keď sa očakáva prevažne priaznivé obdobie. Splnenie požadovaného postupu štrukturálnej úpravy by vlastne umožnilo dosiahnutie strednodobého cieľa do konca programového obdobia. |
| --- | --- |

(7)

Z tohto posúdenia rizika vyplýva, že rozpočtová pozícia v programe je v súlade s úlohou odstrániť nadmerný deficit v roku 2006, jeden rok pred termínom stanoveným Radou. Okrem toho sa zdá, že poskytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch od roku 2007, aj keď hrozia určité riziká na rok 2008. V rokoch nasledujúcich po odstránení nadmerného deficitu, najmä v roku 2008, by sa malo zrýchliť tempo úpravy smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa stanoveného v programe, aby bolo v súlade s Paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade členských štátov eurozóny a ERM II by malo ročné zlepšenie štrukturálneho salda dosiahnuť referenčnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť vyššia v priaznivom hospodárskom období a mohla by byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období. Predovšetkým sa neplánuje zlepšenie štrukturálneho salda na rok 2008, teda v čase, keď sa očakáva prevažne priaznivé obdobie. Splnenie požadovaného postupu štrukturálnej úpravy by vlastne umožnilo dosiahnutie strednodobého cieľa do konca programového obdobia.

| (8) | Odhaduje sa, že sa hrubý verejný dlh v roku 2006 pohyboval na úrovni 67,9 % HDP, čo je nad referenčnou hodnotou 60 % HDP uvedenou v zmluve. V programe sa predpokladá pokles pomeru dlhu k HDP o 3,5 percentuálneho bodu počas programového obdobia. Vývoj pomeru dlhu k HDP sa ukázal ako menej priaznivý oproti očakávaniu z dôvodu rizík v oblasti cieľov deficitu a neistoty súvisiacej so znížením dlhu, ktoré nemožno pripísať samotnému deficitu, predpokladanými v programe. V zmysle posúdenia tohto rizika sa pomer dlhu k HDP počas programového obdobia pravdepodobne dostatočne nezníži smerom k referenčnej hodnote. |
| --- | --- |

(8)

Odhaduje sa, že sa hrubý verejný dlh v roku 2006 pohyboval na úrovni 67,9 % HDP, čo je nad referenčnou hodnotou 60 % HDP uvedenou v zmluve. V programe sa predpokladá pokles pomeru dlhu k HDP o 3,5 percentuálneho bodu počas programového obdobia. Vývoj pomeru dlhu k HDP sa ukázal ako menej priaznivý oproti očakávaniu z dôvodu rizík v oblasti cieľov deficitu a neistoty súvisiacej so znížením dlhu, ktoré nemožno pripísať samotnému deficitu, predpokladanými v programe. V zmysle posúdenia tohto rizika sa pomer dlhu k HDP počas programového obdobia pravdepodobne dostatočne nezníži smerom k referenčnej hodnote.

| (9) | Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je v Nemecku v dôsledku prijatých dôchodkových reforiem blízky priemeru EÚ, aj keď výdavky na dôchodky vykazujú o niečo menší nárast ako v mnohých iných krajinách. Bol prijatý návrh zákona, ktorým sa od roku 2012 zvyšuje zákonný dôchodkový vek na 67 rokov. Napriek tomu, že sa udeľujú výnimky z vyššej vekovej hranice, tento posun podporí dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Vytvorenie ďalších súkromných dôchodkových systémov by pozitívne ovplyvnilo dôchodkové príjmy. Počiatočná rozpočtová pozícia vytvára riziko pre udržateľné verejné financie dokonca bez toho, aby sa vzal do úvahy dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet. Súčasná hodnota hrubého dlhu je navyše nad referenčnou hodnotou uvedenou v zmluve. Vo všeobecnosti sa zdá, že v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií pre Nemecko platí stredné riziko. |
| --- | --- |

(9)

Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je v Nemecku v dôsledku prijatých dôchodkových reforiem blízky priemeru EÚ, aj keď výdavky na dôchodky vykazujú o niečo menší nárast ako v mnohých iných krajinách. Bol prijatý návrh zákona, ktorým sa od roku 2012 zvyšuje zákonný dôchodkový vek na 67 rokov. Napriek tomu, že sa udeľujú výnimky z vyššej vekovej hranice, tento posun podporí dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Vytvorenie ďalších súkromných dôchodkových systémov by pozitívne ovplyvnilo dôchodkové príjmy. Počiatočná rozpočtová pozícia vytvára riziko pre udržateľné verejné financie dokonca bez toho, aby sa vzal do úvahy dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet. Súčasná hodnota hrubého dlhu je navyše nad referenčnou hodnotou uvedenou v zmluve. Vo všeobecnosti sa zdá, že v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií pre Nemecko platí stredné riziko.

| (10) | Program stability neobsahuje kvalitatívne posúdenie celkového vplyvu vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2006 na strednodobú fiškálnu stratégiu. Neposkytuje navyše žiadne systematické informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách vyplývajúcich z hlavných reforiem predpokladaných v národnom programe reforiem a jeho rozpočtové prognózy explicitne nezohľadňujú dôsledky opatrení uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v programe stability sa zdajú byť v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. V oboch programoch sa predpokladá najmä reforma dane z príjmov právnických osôb v roku 2008 a reforma zdravotnej starostlivosti. V oboch programoch sa ako druhá fáza reformy federálneho systému navyše predpokladá preskúmanie fiškálnych vzťahov medzi úrovňami vlády s cieľom posilniť zodpovednosť na každej úrovni. Program stability v tejto súvislosti okrem toho uznáva nevyhnutnosť vývoja inštitucionálneho rámca, ktorý by zabezpečil rozpočtovú disciplínu na všetkých úrovniach vlády a predvídal opatrenia na zabránenie rozvíjajúcej sa kríze rozpočtu. |
| --- | --- |

(10)

Program stability neobsahuje kvalitatívne posúdenie celkového vplyvu vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2006 na strednodobú fiškálnu stratégiu. Neposkytuje navyše žiadne systematické informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách vyplývajúcich z hlavných reforiem predpokladaných v národnom programe reforiem a jeho rozpočtové prognózy explicitne nezohľadňujú dôsledky opatrení uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v programe stability sa zdajú byť v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. V oboch programoch sa predpokladá najmä reforma dane z príjmov právnických osôb v roku 2008 a reforma zdravotnej starostlivosti. V oboch programoch sa ako druhá fáza reformy federálneho systému navyše predpokladá preskúmanie fiškálnych vzťahov medzi úrovňami vlády s cieľom posilniť zodpovednosť na každej úrovni. Program stability v tejto súvislosti okrem toho uznáva nevyhnutnosť vývoja inštitucionálneho rámca, ktorý by zabezpečil rozpočtovú disciplínu na všetkých úrovniach vlády a predvídal opatrenia na zabránenie rozvíjajúcej sa kríze rozpočtu.

| (11) | Predpokladané opatrenia v oblasti verejných financií sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. |
| --- | --- |

(11)

Predpokladané opatrenia v oblasti verejných financií sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008.

| (12) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje podľa kódexu pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program má niekoľko nedostatkov v povinných a nepovinných údajoch (2). |
| --- | --- |

(12)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje podľa kódexu pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program má niekoľko nedostatkov v povinných a nepovinných údajoch (2).

Aktualizovaný program je celkovo v súlade s úlohou odstrániť nadmerný deficit už v roku 2006, jeden rok pred termínom stanoveným Radou, a určité napredovanie k strednodobému cieľu sa uskutoční v nasledujúcich rokoch. Existujú však riziká v súvislosti s dosahovaním rozpočtových cieľov.

V zmysle uvedeného posúdenia sa Nemecko vyzýva, aby:

| i) | využijúc priaznivé hospodárske obdobie v roku 2008 posilnilo štrukturálne úpravy aj prostredníctvom využitia všetkých mimoriadnych príjmov na zníženie deficitu a potom aby pokračovalo vo fiškálnej konsolidácii smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa pomocou prísnej kontroly výdavkov a zabezpečujúc, že ohlásená reforma systému dane z príjmov právnických osôb neohrozí fiškálnu konsolidáciu; |
| --- | --- |

i)

využijúc priaznivé hospodárske obdobie v roku 2008 posilnilo štrukturálne úpravy aj prostredníctvom využitia všetkých mimoriadnych príjmov na zníženie deficitu a potom aby pokračovalo vo fiškálnej konsolidácii smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa pomocou prísnej kontroly výdavkov a zabezpečujúc, že ohlásená reforma systému dane z príjmov právnických osôb neohrozí fiškálnu konsolidáciu;

| ii) | vzhľadom na úroveň dlhu a prognózovaný nárast výdavkov z dôvodu starnutia obyvateľstva zlepšilo dlhodobú udržateľnosť verejných financií dosiahnutím strednodobého cieľa a zavádzaním reforiem, najmä v oblasti systému zdravotnej starostlivosti; |
| --- | --- |

ii)

vzhľadom na úroveň dlhu a prognózovaný nárast výdavkov z dôvodu starnutia obyvateľstva zlepšilo dlhodobú udržateľnosť verejných financií dosiahnutím strednodobého cieľa a zavádzaním reforiem, najmä v oblasti systému zdravotnej starostlivosti;

| iii) | zlepšilo rozpočtový rámec na posilnenie fiškálnej disciplíny na všetkých úrovniach vlády, najmä uskutočnením plánov druhej fázy reformy federálneho systému. |
| --- | --- |

iii)

zlepšilo rozpočtový rámec na posilnenie fiškálnej disciplíny na všetkých úrovniach vlády, najmä uskutočnením plánov druhej fázy reformy federálneho systému.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | PS nov. 2006 | 0,9 | 2,3 | 1,4 | 1 | 1 | 1 |
| KOM nov. 2006 | 0,9 | 2,4 | 1,4 | 2,0 | – | – |
| PS feb. 2006 | 0,9 | 1 | 1 | 1 | 1 | – |
| Inflácia HISC
  (%) | PS nov. 2006 | – | – | – | – | – | – |
| KOM nov. 2006 | 1,9 | 1,8 | 2,2 | 1,2 | – | – |
| PS feb. 2006 | – | – | – | – | – | – |
| Produkčná medzera
  (% potenciálneho HDP) | PS nov. 2006 (3) | – 1,2 | – 0,3 | – 0,3 | – 0,2 | 0,0 | 0,0 |
| KOM nov. 2006 (7) | – 1,3 | – 0,2 | – 0,4 | 0,1 | – | – |
| PS feb. 2006 (3) | – 0,9 | – 0,7 | – 1,1 | – 0,7 | – 0,4 | – |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | PS nov. 2006 | – 3,2 | – 2,1 | – 1 | – 1 | – 1 | – |
| KOM nov. 2006 | – 3,2 | – 2,3 | – 1,6 | – 1,2 | – | – |
| PS feb. 2006 | – 3,3 | – 3,3 | – 2 | – 2 | – 1 | – |
| Primárne saldo
  (% HDP) | PS nov. 2006 | – 0,5 | | 1 | 1 | 1 | 2 |
| KOM nov. 2006 | – 0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,5 | – | – |
| PS feb. 2006 | – 0,5 | – | | 1 | 1 | – |
| Cyklicky upravené saldo
  (% HDP) | PS nov. 2006 (3) | – 2,6 | – 2,0 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,0 | – 0,6 |
| KOM nov. 2006 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,4 | – 1,2 | – | – |
| PS feb. 2006 (3) | – 2,9 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 1,1 | – |
| Štrukturálne saldo (4)

  (% HDP) | PS nov. 2006 (5) | – 2,7 | – 2,0 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,0 | – 0,6 |
| KOM nov. 2006 (6) | – 2,7 | – 2,2 | – 1,4 | – 1,2 | – | – |
| PS feb. 2006 | – 3,0 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 1,1 | – |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | PS nov. 2006 | 67,9 | 67,9 | 67 | 66 | 65 | 64 |
| KOM nov. 2006 | 67,9 | 67,8 | 67,7 | 67,3 | – | – |
| PS feb. 2006 | 67 | 69 | 68 | 68 | 67 | – |
| Zdroj:


  Program stability (PS); ekonomické predikcie útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Reálny HDP

(zmena v %)

PS nov. 2006

0,9

2,3

1,4

1 Formula

1 Formula

1 Formula

KOM nov. 2006

0,9

2,4

1,4

2,0

–

–

PS feb. 2006

0,9

1 Formula

1

1 Formula

1 Formula

–

Inflácia HISC

(%)

PS nov. 2006

–

–

–

–

–

–

KOM nov. 2006

1,9

1,8

2,2

1,2

–

–

PS feb. 2006

–

–

–

–

–

–

Produkčná medzera

(% potenciálneho HDP)

PS nov. 2006 (3)

– 1,2

– 0,3

– 0,3

– 0,2

0,0

0,0

KOM nov. 2006 (7)

– 1,3

– 0,2

– 0,4

0,1

–

–

PS feb. 2006 (3)

– 0,9

– 0,7

– 1,1

– 0,7

– 0,4

–

Saldo verejných financií

(% HDP)

PS nov. 2006

– 3,2

– 2,1

– 1 Formula

– 1 Formula

– 1

– Formula

KOM nov. 2006

– 3,2

– 2,3

– 1,6

– 1,2

–

–

PS feb. 2006

– 3,3

– 3,3

– 2 Formula

– 2

– 1 Formula

–

Primárne saldo

(% HDP)

PS nov. 2006

– 0,5

Formula

1

1

1 Formula

2

KOM nov. 2006

– 0,5

0,4

1,1

1,5

–

–

PS feb. 2006

– 0,5

– Formula

Formula

1 Formula

1 Formula

–

Cyklicky upravené saldo

(% HDP)

PS nov. 2006 (3)

– 2,6

– 2,0

– 1,5

– 1,5

– 1,0

– 0,6

KOM nov. 2006

– 2,6

– 2,2

– 1,4

– 1,2

–

–

PS feb. 2006 (3)

– 2,9

– 2,9

– 1,8

– 1,5

– 1,1

–

Štrukturálne saldo (4)

(% HDP)

PS nov. 2006 (5)

– 2,7

– 2,0

– 1,5

– 1,5

– 1,0

– 0,6

KOM nov. 2006 (6)

– 2,7

– 2,2

– 1,4

– 1,2

–

–

PS feb. 2006

– 3,0

– 2,9

– 1,8

– 1,5

– 1,1

–

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

PS nov. 2006

67,9

67,9

67

66 Formula

65 Formula

64 Formula

KOM nov. 2006

67,9

67,8

67,7

67,3

–

–

PS feb. 2006

67 Formula

69

68 Formula

68

67

–

Zdroj:

Program stability (PS); ekonomické predikcie útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Konkrétne sa v programe neuvádzajú údaje o inflácii HISC, o celkových sociálnych transferoch a o zosúladení dlhu a deficitu, ako ani údaje o odmenách zamestnancov a zložení daňových príjmov, ktoré boli Komisii poskytnuté samostatne.

(3)  Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe.

(4)  Cyklicky upravené saldo (ako sa uvádza v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení.

(5)  Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v programe (0,1 % HDP v roku 2005 zvyšujúce deficit).

(6)  Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v predikcii útvarov Komisie z jesene 2005 (0,1 % HDP v roku 2005 zvyšujúce deficit).

(7)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 1,2 %, 1,3 %, 1,4 %, resp. 1,4 % v období rokov 2005 – 2008.

Zdroj:

Program stability (PS); ekonomické predikcie útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

| 27.3.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 70/9 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 70/9

---

STANOVISKO RADY

z 27. februára 2007

k aktualizovanému programu stability Grécka na roky 2006 – 2009

(2007/C 70/03)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

ZAUJALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 27. februára 2007 preskúmala aktualizovaný program stability Grécka, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2009 (2)
   (3). |
| --- | --- |

(1)

Rada 27. februára 2007 preskúmala aktualizovaný program stability Grécka, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2009 (2)
   (3).

| (2) | Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá, že sa rast reálneho HDP vo všeobecnosti ustáli na úrovni okolo 4 % ročne. Na základe informácií dostupných v súčasnosti sa zdá, že sa tento scenár opiera o pravdepodobné predpoklady rastu v rokoch 2006 a 2007 a o priaznivé predpoklady rastu v nasledujúcich rokoch, keď sa prognózovaný vývoj rastu zdá nadhodnotený. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa zdajú byť v posledných rokoch programu podhodnotené. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá, že sa rast reálneho HDP vo všeobecnosti ustáli na úrovni okolo 4 % ročne. Na základe informácií dostupných v súčasnosti sa zdá, že sa tento scenár opiera o pravdepodobné predpoklady rastu v rokoch 2006 a 2007 a o priaznivé predpoklady rastu v nasledujúcich rokoch, keď sa prognózovaný vývoj rastu zdá nadhodnotený. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa zdajú byť v posledných rokoch programu podhodnotené.

| (3) | V predikcii útvarov Komisie z jesene 2006 a v novej aktualizácii sa deficit verejných financií v roku 2006 odhaduje na úrovni 2,6 % HDP, čo je plne v súlade s cieľom stanoveným v predchádzajúcej aktualizácii programu stability. Celkové výdavky dosiahli cieľ stanovený v rozpočte na rok 2006. Kým hlavné kategórie výdavkov vo všeobecnosti dosiahli cieľové hodnoty, zníženie v oblasti iných sociálnych prevodov ako v naturáliách v plnej miere kompenzovalo prečerpanie v oblasti verejných investícií vo výške 0,5 % HDP. Celkové príjmy boli mierne vyššie oproti očakávaniu. Jednorazové opatrenia sa čiastočne nahradili stálymi opatreniami zavedenými v polovici roku, a to zvýšením spotrebnej dane z palív a tabaku a zvýšením dane na mobilné spojenie. Príjmy z týchto stálych opatrení vyrovnali zníženie jednorazových príjmov z 0,6 % HDP stanovených v rozpočte na rok 2006 na 0,4 % HDP. |
| --- | --- |

(3)

V predikcii útvarov Komisie z jesene 2006 a v novej aktualizácii sa deficit verejných financií v roku 2006 odhaduje na úrovni 2,6 % HDP, čo je plne v súlade s cieľom stanoveným v predchádzajúcej aktualizácii programu stability. Celkové výdavky dosiahli cieľ stanovený v rozpočte na rok 2006. Kým hlavné kategórie výdavkov vo všeobecnosti dosiahli cieľové hodnoty, zníženie v oblasti iných sociálnych prevodov ako v naturáliách v plnej miere kompenzovalo prečerpanie v oblasti verejných investícií vo výške 0,5 % HDP. Celkové príjmy boli mierne vyššie oproti očakávaniu. Jednorazové opatrenia sa čiastočne nahradili stálymi opatreniami zavedenými v polovici roku, a to zvýšením spotrebnej dane z palív a tabaku a zvýšením dane na mobilné spojenie. Príjmy z týchto stálych opatrení vyrovnali zníženie jednorazových príjmov z 0,6 % HDP stanovených v rozpočte na rok 2006 na 0,4 % HDP.

| (4) | Rozpočtová stratégia v programe sa zameriava na odstránenie nadmerného deficitu v roku 2006. Následne sa plánuje, že sa deficit verejných financií bude počas celého programového obdobia naďalej nepretržite zmenšovať na úroveň 1,2 % HDP v roku 2009. Zníženie deficitu o 1,5 percentuálneho bodu HDP v období rokov 2006 až 2009 je takmer rovnomerne rozložené medzi zvýšenie príjmov a zníženie výdavkov. Na strane príjmov sa očakáva nárast celkových príjmov o 0,75 percentuálneho bodu HDP, ktorý ovplyvňujú najmä nepriame dane a sociálne príspevky. Na strane výdavkov sa v tom istom období prognózuje zníženie celkových výdavkov o približne 0,75 percentuálneho bodu HDP, z čoho 0,5 percentuálneho bodu zodpovedá nižším úrokovým platbám. V dôsledku toho sa prognózuje, že sa zníženie primárnych výdavkov obmedzí iba na 0,25 percentuálneho bodu. Prognózuje sa zvýšenie sociálnych prevodov o 0,5 percentuálneho bodu, ktoré sa viac ako vyrovná znížením iných kategórií výdavkov, najmä kolektívnej spotreby, vo výške 0,75 percentuálneho bodu. Primárny prebytok by sa počas celého programového obdobia zlepšoval o približne 1 percentuálny bod tak, aby sa do roku 2009 priblížil k úrovni 3 % HDP. Hoci ciele na roky 2006 – 2008 sa v porovnaní s predchádzajúcim programom vo všeobecnosti nezmenili a makroekonomický scenár je rovnaký, súčasná úprava v roku 2006 je podstatnejšia, pretože deficit dosiahnutý v roku 2005 (5,2 % HDP) bol vyšší ako prognózovaný v aktualizácii z decembra 2005 (4,3 % HDP). |
| --- | --- |

(4)

Rozpočtová stratégia v programe sa zameriava na odstránenie nadmerného deficitu v roku 2006. Následne sa plánuje, že sa deficit verejných financií bude počas celého programového obdobia naďalej nepretržite zmenšovať na úroveň 1,2 % HDP v roku 2009. Zníženie deficitu o 1,5 percentuálneho bodu HDP v období rokov 2006 až 2009 je takmer rovnomerne rozložené medzi zvýšenie príjmov a zníženie výdavkov. Na strane príjmov sa očakáva nárast celkových príjmov o 0,75 percentuálneho bodu HDP, ktorý ovplyvňujú najmä nepriame dane a sociálne príspevky. Na strane výdavkov sa v tom istom období prognózuje zníženie celkových výdavkov o približne 0,75 percentuálneho bodu HDP, z čoho 0,5 percentuálneho bodu zodpovedá nižším úrokovým platbám. V dôsledku toho sa prognózuje, že sa zníženie primárnych výdavkov obmedzí iba na 0,25 percentuálneho bodu. Prognózuje sa zvýšenie sociálnych prevodov o 0,5 percentuálneho bodu, ktoré sa viac ako vyrovná znížením iných kategórií výdavkov, najmä kolektívnej spotreby, vo výške 0,75 percentuálneho bodu. Primárny prebytok by sa počas celého programového obdobia zlepšoval o približne 1 percentuálny bod tak, aby sa do roku 2009 priblížil k úrovni 3 % HDP. Hoci ciele na roky 2006 – 2008 sa v porovnaní s predchádzajúcim programom vo všeobecnosti nezmenili a makroekonomický scenár je rovnaký, súčasná úprava v roku 2006 je podstatnejšia, pretože deficit dosiahnutý v roku 2005 (5,2 % HDP) bol vyšší ako prognózovaný v aktualizácii z decembra 2005 (4,3 % HDP).

| (5) | Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, sa má podľa plánu zlepšiť z deficitu vo výške približne 3,5 % HDP v roku 2006 na 1,75 % na konci programového obdobia (rok 2009). Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii programu stability je strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu, ako sa uvádza v programe, vyrovnaná pozícia alebo prebytok v štrukturálnom vyjadrení a jeho dosiahnutie sa v programe neplánuje v programovom období. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna referenčná hodnota (odhadovaný deficit je približne 1,5 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ poskytnúť bezpečnostnú rezervu proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v Pakte stability a rastu a v kódexe pravidiel a primerane odráža pomer dlhu k HDP a dlhodobý priemerný rast potenciálneho produktu. |
| --- | --- |

(5)

Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, sa má podľa plánu zlepšiť z deficitu vo výške približne 3,5 % HDP v roku 2006 na 1,75 % na konci programového obdobia (rok 2009). Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii programu stability je strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu, ako sa uvádza v programe, vyrovnaná pozícia alebo prebytok v štrukturálnom vyjadrení a jeho dosiahnutie sa v programe neplánuje v programovom období. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna referenčná hodnota (odhadovaný deficit je približne 1,5 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ poskytnúť bezpečnostnú rezervu proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v Pakte stability a rastu a v kódexe pravidiel a primerane odráža pomer dlhu k HDP a dlhodobý priemerný rast potenciálneho produktu.

| (6) | Riziká pre rozpočtové prognózy v programe sa zdajú byť do roku 2007 vo všeobecnosti vyrovnané, rozpočtové výsledky v ďalších rokoch by však mohli byť horšie ako sa prognózuje v programe. Program najmä na roky 2008 a 2009 neposkytuje dostatočné informácie o predpokladaných opatreniach a vychádza z priaznivého makroekonomického scenára. Vzhľadom na minulé skúsenosti, a aj napriek tomu, že za posledné dva roky neboli zaznamenané žiadne negatívne výkyvy, sa nedajú vylúčiť riziká spojené s prekračovaním výdavkov počas celého programového obdobia, pričom môže dôjsť k zníženiu príjmov, ak sa ukáže, že ohlásené opatrenia na boj proti daňovým únikom, sú neúčinné. |
| --- | --- |

(6)

Riziká pre rozpočtové prognózy v programe sa zdajú byť do roku 2007 vo všeobecnosti vyrovnané, rozpočtové výsledky v ďalších rokoch by však mohli byť horšie ako sa prognózuje v programe. Program najmä na roky 2008 a 2009 neposkytuje dostatočné informácie o predpokladaných opatreniach a vychádza z priaznivého makroekonomického scenára. Vzhľadom na minulé skúsenosti, a aj napriek tomu, že za posledné dva roky neboli zaznamenané žiadne negatívne výkyvy, sa nedajú vylúčiť riziká spojené s prekračovaním výdavkov počas celého programového obdobia, pričom môže dôjsť k zníženiu príjmov, ak sa ukáže, že ohlásené opatrenia na boj proti daňovým únikom, sú neúčinné.

| (7) | Z tohto posúdenia rizika vyplýva, že je rozpočtová pozícia v programe v súlade s úlohou odstrániť nadmerný deficit v roku 2006, ako odporúča Rada. Zdá sa však, že do konca programového obdobia neposkytuje pri bežných makroekonomických výkyvoch dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP. V rokoch nasledujúcich po odstránení nadmerného deficitu sa očakáva, že Grécko bude naďalej zažívať priaznivé obdobie. V zmysle tohto posúdenia by sa tempo úpravy smerom k strednodobému cieľu stanovené v programe malo posilniť, najmä po roku 2007, aby bolo v súlade s Paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade členských štátov eurozóny a ERM II by malo ročné zlepšenie štrukturálneho salda dosiahnuť referenčnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť vyššia v priaznivom hospodárskom období a mohla by byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období. |
| --- | --- |

(7)

Z tohto posúdenia rizika vyplýva, že je rozpočtová pozícia v programe v súlade s úlohou odstrániť nadmerný deficit v roku 2006, ako odporúča Rada. Zdá sa však, že do konca programového obdobia neposkytuje pri bežných makroekonomických výkyvoch dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP. V rokoch nasledujúcich po odstránení nadmerného deficitu sa očakáva, že Grécko bude naďalej zažívať priaznivé obdobie. V zmysle tohto posúdenia by sa tempo úpravy smerom k strednodobému cieľu stanovené v programe malo posilniť, najmä po roku 2007, aby bolo v súlade s Paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade členských štátov eurozóny a ERM II by malo ročné zlepšenie štrukturálneho salda dosiahnuť referenčnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť vyššia v priaznivom hospodárskom období a mohla by byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období.

| (8) | Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh dosiahol v roku 2006 úroveň 104 % HDP, čo je výrazne nad referenčnou hodnotou 60 % HDP uvedenou v zmluve. V programe sa počas programového obdobia prognózuje postupný pokles pomeru dlhu k HDP o takmer 13 percentuálnych bodov, pričom zosúlaďovanie dlhu a deficitu sa od roku 2007 prudko znižuje. Vývoj pomeru dlhu k HDP po roku 2007 bude pravdepodobne menej priaznivý oproti očakávaniu v programe vzhľadom na optimistické prognózy rastu a uvedené riziká pre rozpočtové ciele. V zmysle posúdenia tohto rizika sa napriek tomu zdá, že pomer dlhu k HDP sa počas programového obdobia dostatočne znižuje k referenčnej hodnote. |
| --- | --- |

(8)

Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh dosiahol v roku 2006 úroveň 104 % HDP, čo je výrazne nad referenčnou hodnotou 60 % HDP uvedenou v zmluve. V programe sa počas programového obdobia prognózuje postupný pokles pomeru dlhu k HDP o takmer 13 percentuálnych bodov, pričom zosúlaďovanie dlhu a deficitu sa od roku 2007 prudko znižuje. Vývoj pomeru dlhu k HDP po roku 2007 bude pravdepodobne menej priaznivý oproti očakávaniu v programe vzhľadom na optimistické prognózy rastu a uvedené riziká pre rozpočtové ciele. V zmysle posúdenia tohto rizika sa napriek tomu zdá, že pomer dlhu k HDP sa počas programového obdobia dostatočne znižuje k referenčnej hodnote.

| (9) | Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet v Grécku je neurčitý, keďže dlhodobé prognózy výdavkov na dôchodky nie sú dostupné; veľmi pravdepodobne je však výrazne nad priemerom EÚ; podľa posledných dostupných informácií z aktualizovaného programu stability Grécka z roku 2002 sa v dlhodobom horizonte prognózuje značný nárast výdavkov na dôchodky vyjadrených ako podiel na HDP. Počiatočná rozpočtová pozícia, aj keď sa zlepšila v porovnaní s rokom 2005, predstavuje značné riziko pre udržateľnosť verejných financií, a to ešte pred zohľadnením dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet. Súčasná úroveň hrubého dlhu je navyše výrazne nad referenčnou hodnotou uvedenou v zmluve a jej zníženie si vyžaduje, aby sa počas dlhého obdobia dosahovali vysoké primárne prebytky. Plánovaná konsolidácia verejných financií spolu s naliehavými reformnými opatreniami zameranými na zahrnutie pravdepodobne značného nárastu výdavkov súvisiacich s vekom by prispeli k zníženiu rizík pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Celkovo sa zdá, že v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií pre Grécko platí vysoké riziko. Dostupnosť dlhodobých prognóz výdavkov na dôchodky by zlepšila posúdenie dlhodobej udržateľnosti rozpočtu. |
| --- | --- |

(9)

Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet v Grécku je neurčitý, keďže dlhodobé prognózy výdavkov na dôchodky nie sú dostupné; veľmi pravdepodobne je však výrazne nad priemerom EÚ; podľa posledných dostupných informácií z aktualizovaného programu stability Grécka z roku 2002 sa v dlhodobom horizonte prognózuje značný nárast výdavkov na dôchodky vyjadrených ako podiel na HDP. Počiatočná rozpočtová pozícia, aj keď sa zlepšila v porovnaní s rokom 2005, predstavuje značné riziko pre udržateľnosť verejných financií, a to ešte pred zohľadnením dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet. Súčasná úroveň hrubého dlhu je navyše výrazne nad referenčnou hodnotou uvedenou v zmluve a jej zníženie si vyžaduje, aby sa počas dlhého obdobia dosahovali vysoké primárne prebytky. Plánovaná konsolidácia verejných financií spolu s naliehavými reformnými opatreniami zameranými na zahrnutie pravdepodobne značného nárastu výdavkov súvisiacich s vekom by prispeli k zníženiu rizík pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Celkovo sa zdá, že v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií pre Grécko platí vysoké riziko. Dostupnosť dlhodobých prognóz výdavkov na dôchodky by zlepšila posúdenie dlhodobej udržateľnosti rozpočtu.

| (10) | Program stability neobsahuje kvalitatívne posúdenie celkového vplyvu vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2006 na strednodobú fiškálnu stratégiu. Navyše neposkytuje systematické informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách vyplývajúcich z hlavných reforiem navrhnutých v národnom programe reforiem a zdá sa, že s výnimkou roku 2007 jeho rozpočtové prognózy výslovne nezohľadňujú dôsledky opatrení uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v programe stability sa však zdajú byť v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. Predovšetkým sa zdá, že väčšina opatrení a akcií plánovaných na rok 2007 vo vykonávacej správe národného programu reforiem je začlenená do zákona o rozpočte na rok 2007, hoci nedostatok podrobného opisu opatrení a ich vykonávania vyvoláva pochybnosti, pokiaľ ide o vplyv na rozpočet. |
| --- | --- |

(10)

Program stability neobsahuje kvalitatívne posúdenie celkového vplyvu vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2006 na strednodobú fiškálnu stratégiu. Navyše neposkytuje systematické informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách vyplývajúcich z hlavných reforiem navrhnutých v národnom programe reforiem a zdá sa, že s výnimkou roku 2007 jeho rozpočtové prognózy výslovne nezohľadňujú dôsledky opatrení uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v programe stability sa však zdajú byť v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. Predovšetkým sa zdá, že väčšina opatrení a akcií plánovaných na rok 2007 vo vykonávacej správe národného programu reforiem je začlenená do zákona o rozpočte na rok 2007, hoci nedostatok podrobného opisu opatrení a ich vykonávania vyvoláva pochybnosti, pokiaľ ide o vplyv na rozpočet.

| (11) | Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. |
| --- | --- |

(11)

Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008.

| (12) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program poskytuje všetky povinné a väčšinu nepovinných údajov (4). |
| --- | --- |

(12)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program poskytuje všetky povinné a väčšinu nepovinných údajov (4).

Rada sa domnieva, že po významnej fiškálnej konsolidácii a v súvislosti s predpokladmi silného rastu je program v súlade s úlohou odstrániť nadmerný deficit do roku 2006 a predpokladá pokrok smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa. Dosiahnutie strednodobého cieľa sa však v programovom období nepredpokladá. Konsolidácia, ktorá takisto závisí od značného zníženia úrokovej záťaže, podlieha rizikám, keďže osobitné opatrenia nie sú po roku 2007 v plnej miere vysvetlené.

V zmysle uvedeného posúdenia sa Grécko vyzýva, aby:

| i) | vzhľadom na priaznivé obdobie po odstránení nadmerného deficitu posilnilo úpravu smerom k strednodobému cieľu a zabezpečilo, aby sa pomer dlhu k HDP primeraným spôsobom znížil; |
| --- | --- |

i)

vzhľadom na priaznivé obdobie po odstránení nadmerného deficitu posilnilo úpravu smerom k strednodobému cieľu a zabezpečilo, aby sa pomer dlhu k HDP primeraným spôsobom znížil;

| ii) | pokračovalo v zlepšovaní rozpočtového procesu ďalším zvýšením transparentnosti, objasnením rozpočtovej stratégie v dlhodobej perspektíve a účinným uplatňovaním mechanizmov na monitorovanie a kontrolu primárnych výdavkov; |
| --- | --- |

ii)

pokračovalo v zlepšovaní rozpočtového procesu ďalším zvýšením transparentnosti, objasnením rozpočtovej stratégie v dlhodobej perspektíve a účinným uplatňovaním mechanizmov na monitorovanie a kontrolu primárnych výdavkov;

| iii) | vzhľadom na veľmi vysokú úroveň dlhu a prognózovaný nárast výdavkov súvisiacich s vekom zlepšilo dlhodobú udržateľnosť verejných financií dosiahnutím strednodobého cieľa, kontrolou verejných výdavkov na dôchodky a zdravotnú starostlivosť a razantným vykonávaním ambicióznych reforiem a aby čím skôr vypracovalo dlhodobé prognózy výdavkov súvisiacich s vekom. |
| --- | --- |

iii)

vzhľadom na veľmi vysokú úroveň dlhu a prognózovaný nárast výdavkov súvisiacich s vekom zlepšilo dlhodobú udržateľnosť verejných financií dosiahnutím strednodobého cieľa, kontrolou verejných výdavkov na dôchodky a zdravotnú starostlivosť a razantným vykonávaním ambicióznych reforiem a aby čím skôr vypracovalo dlhodobé prognózy výdavkov súvisiacich s vekom.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | PS dec. 2006 | 3,7 | 4,0 | 3,9 | 4,0 | 4,1 |
| KOM nov. 2006 | 3,7 | 3,8 | 3,7 | 3,7 | – |
| PS dec. 2005 | 3,6 | 3,8 | 3,8 | 4,0 | – |
| Inflácia HISC
  (%) | PS dec. 2006 | 3,5 | 3,3 | 3,0 | 2,8 | 2,6 |
| KOM nov. 2006 | 3,5 | 3,3 | 3,3 | 3,3 | – |
| PS dec. 2005 | 3,5 | 3,2 | 3,0 | 2,7 | – |
| Produkčná medzera
  (% potenciálneho HDP) | PS dec. 2006 (5) | 0,9 | 1,0 | 0,9 | 1,1 | 1,5 |
| KOM nov. 2006 (9) | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,8 | – |
| PS dec. 2005 (5) | 1,1 | 1,1 | 1,1 | 1,5 | – |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | PS dec. 2006 | – 5,2 | – 2,6 | – 2,4 | – 1,8 | – 1,2 |
| KOM nov. 2006 | – 5,2 | – 2,6 | – 2,6 | – 2,4 | – |
| PS dec. 2005 | – 4,3 | – 2,6 | – 2,3 | – 1,7 | – |
| Primárne saldo
  (% HDP) | PS dec. 2006 | – 0,4 | 2,0 | 2,0 | 2,4 | 2,9 |
| KOM nov. 2006 | – 0,4 | 2,0 | 1,8 | 1,7 | – |
| PS dec. 2005 | 0,9 | 2,3 | 2,4 | 2,8 | – |
| Cyklicky upravené saldo
  (% HDP) | PS dec. 2006 (5) | – 5,6 | – 3,0 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,8 |
| KOM nov. 2006 | – 5,9 | – 3,3 | – 3,3 | – 3,1 | – |
| PS dec. 2005 (5) | – 4,8 | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 | – |
| Štrukturálne saldo (6)

  (% HDP) | PS dec. 2006 (7) | – 5,6 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,8 |
| KOM nov. 2006 (8) | – 5,9 | – 3,7 | – 3,3 | – 3,1 | – |
| PS dec. 2005 | – 4,8 | – 3,7 | – 2,8 | – 2,4 | – |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | PS dec. 2006 | 107,5 | 104,1 | 100,1 | 95,9 | 91,3 |
| KOM nov. 2006 | 107,5 | 104,8 | 101,0 | 96,4 | – |
| PS dec. 2005 | 107,9 | 104,8 | 101,1 | 96,8 | – |
| Zdroj:

  Program stability (PS); ekonomické predikcie útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2005

2006

2007

2008

2009

Reálny HDP

(zmena v %)

PS dec. 2006

3,7

4,0

3,9

4,0

4,1

KOM nov. 2006

3,7

3,8

3,7

3,7

–

PS dec. 2005

3,6

3,8

3,8

4,0

–

Inflácia HISC

(%)

PS dec. 2006

3,5

3,3

3,0

2,8

2,6

KOM nov. 2006

3,5

3,3

3,3

3,3

–

PS dec. 2005

3,5

3,2

3,0

2,7

–

Produkčná medzera

(% potenciálneho HDP)

PS dec. 2006 (5)

0,9

1,0

0,9

1,1

1,5

KOM nov. 2006 (9)

1,5

1,5

1,5

1,8

–

PS dec. 2005 (5)

1,1

1,1

1,1

1,5

–

Saldo verejných financií

(% HDP)

PS dec. 2006

– 5,2

– 2,6

– 2,4

– 1,8

– 1,2

KOM nov. 2006

– 5,2

– 2,6

– 2,6

– 2,4

–

PS dec. 2005

– 4,3

– 2,6

– 2,3

– 1,7

–

Primárne saldo

(% HDP)

PS dec. 2006

– 0,4

2,0

2,0

2,4

2,9

KOM nov. 2006

– 0,4

2,0

1,8

1,7

–

PS dec. 2005

0,9

2,3

2,4

2,8

–

Cyklicky upravené saldo

(% HDP)

PS dec. 2006 (5)

– 5,6

– 3,0

– 2,8

– 2,3

– 1,8

KOM nov. 2006

– 5,9

– 3,3

– 3,3

– 3,1

–

PS dec. 2005 (5)

– 4,8

– 3,1

– 2,8

– 2,4

–

Štrukturálne saldo (6)

(% HDP)

PS dec. 2006 (7)

– 5,6

– 3,4

– 2,8

– 2,3

– 1,8

KOM nov. 2006 (8)

– 5,9

– 3,7

– 3,3

– 3,1

–

PS dec. 2005

– 4,8

– 3,7

– 2,8

– 2,4

–

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

PS dec. 2006

107,5

104,1

100,1

95,9

91,3

KOM nov. 2006

107,5

104,8

101,0

96,4

–

PS dec. 2005

107,9

104,8

101,1

96,8

–

Zdroj:

Program stability (PS); ekonomické predikcie útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Aktualizácia bola predložená 2 týždne po termíne stanovenom v kódexe pravidiel na 1. decembra.

(3)  Grécke orgány predložili Eurostatu nové údaje o HDP za obdobie rokov 1995 – 2005, ktoré poukazujú na výraznú úpravu úrovní HDP smerom nahor. Táto úprava bola vykonaná v rámci bežného posúdenia súladu so štatistickými postupmi Eurostatu. Eurostat tieto údaje v súčasnosti skúma. Aktualizovaný program stability Grécka a jeho posúdenie vychádzajú z neupravených údajov o HDP.Eurostat stiahol svoju výhradu k starším údajom týkajúcim sa rozpočtu Grécka.

(4)  Chýbajú najmä údaje o výdavkoch verejných financií podľa funkčnej klasifikácie, o dlhodobej udržateľnosti a príspevkoch k rastu potenciálneho HDP.

(5)  Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe.

(6)  Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení.

(7)  Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v programe (0,4 % HDP v roku 2006).

(8)  Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v predikcii útvarov Komisie z jesene 2006 (0,4 % HDP v roku 2006).

(9)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 3,7 %, 3,8 %, 3,6 % resp. 3,5 % v období rokov 2005 – 2008.

Zdroj:

Program stability (PS); ekonomické predikcie útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

| 27.3.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 70/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 70/13

---

STANOVISKO RADY

z 27. februára 2007

k aktualizovanému programu stability Francúzska na roky 2006 – 2010

(2007/C 70/04)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

ZAUJALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 27. februára 2007 preskúmala aktualizovaný program stability Francúzska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2010. |
| --- | --- |

(1)

Rada 27. februára 2007 preskúmala aktualizovaný program stability Francúzska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2010.

| (2) | Program obsahuje dva rôzne scenáre makroekonomických a rozpočtových prognóz: nízky a vysoký scenár. Nízky scenár, ktorý je v súlade s predikciou útvarov Komisie z jesene 2006, sa považuje za referenčný scenár pre posúdenie rozpočtových prognóz. Na základe informácií dostupných v súčasnosti sa zdá, že tento scenár vychádza z pravdepodobných predpokladov, aj keď sú predpoklady na rok 2006 do istej miery nadhodnotené. Predpokladá sa, že reálny HDP bude počas programového obdobia rásť o 2,25 % ročne. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa takisto zdajú realistické. |
| --- | --- |

(2)

Program obsahuje dva rôzne scenáre makroekonomických a rozpočtových prognóz: nízky a vysoký scenár. Nízky scenár, ktorý je v súlade s predikciou útvarov Komisie z jesene 2006, sa považuje za referenčný scenár pre posúdenie rozpočtových prognóz. Na základe informácií dostupných v súčasnosti sa zdá, že tento scenár vychádza z pravdepodobných predpokladov, aj keď sú predpoklady na rok 2006 do istej miery nadhodnotené. Predpokladá sa, že reálny HDP bude počas programového obdobia rásť o 2,25 % ročne. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa takisto zdajú realistické.

| (3) | Na rok 2006 sa deficit verejných financií podľa predikcie útvarov Komisie z jesene 2006 odhaduje vo výške 2,7 % HDP, pričom cieľ na daný rok stanovený v predchádzajúcej aktualizácii programu stability bol na úrovni 2,9 % HDP (a výsledný deficit v roku 2005 na úrovni 2,9 % HDP). Aj keď je predpoklad rastu HDP rovnaký v predchádzajúcej aj súčasnej aktualizácii – v rozsahu medzi 2 % a 2,5 %, skladba rastu sa v súčasnej aktualizácii viac zakladá na daniach, keďže sa predpokladá vyššia súkromná spotreba. Očakávané zlepšenie deficitu je podložené a) zrýchleným rastom HDP (z 1,2 % na približne 2 %), čím narastú príjmy (približne o 5 miliárd EUR, t. j. 0,3 percentuálneho bodu HDP), a b) spomalením výdavkov. |
| --- | --- |

(3)

Na rok 2006 sa deficit verejných financií podľa predikcie útvarov Komisie z jesene 2006 odhaduje vo výške 2,7 % HDP, pričom cieľ na daný rok stanovený v predchádzajúcej aktualizácii programu stability bol na úrovni 2,9 % HDP (a výsledný deficit v roku 2005 na úrovni 2,9 % HDP). Aj keď je predpoklad rastu HDP rovnaký v predchádzajúcej aj súčasnej aktualizácii – v rozsahu medzi 2 % a 2,5 %, skladba rastu sa v súčasnej aktualizácii viac zakladá na daniach, keďže sa predpokladá vyššia súkromná spotreba. Očakávané zlepšenie deficitu je podložené a) zrýchleným rastom HDP (z 1,2 % na približne 2 %), čím narastú príjmy (približne o 5 miliárd EUR, t. j. 0,3 percentuálneho bodu HDP), a b) spomalením výdavkov.

| (4) | Program je odzrkadlený v celkovej stratégii francúzskych orgánov, ktorá obsahuje „národný záväzok znížiť dlh“, a má formu viacročného programu pre zníženie dlhu s cieľom dosiahnuť do roku 2010 nulový deficit a znížiť úroveň dlhu pod 60 % HDP. To predpokladá pokračujúce znižovanie celkového deficitu z 2,7 % HDP v roku 2006 (2,5 % v roku 2007) na 0 % HDP v roku 2010, pričom väčšia časť tohto zníženia sa uskutoční ku koncu obdobia, a znamená celkové zníženie o 2,7 percentuálneho bodu HDP. Primárny deficit vo výške 0,1 % HDP v roku 2006 by sa mal od roku 2007 premeniť na prebytok a v roku 2010 dosiahnuť úroveň 2,5 % HDP. Hnacou silou plánovanej fiškálnej konsolidácie sú výdavky: vychádza z viacročných cieľov takého zvyšovania celkových verejných výdavkov, ktoré znamenajú v sledovanom období zníženie v (primárnom) pomere výdavkov k HDP o takmer 3 percentuálne body HDP. V porovnaní s predchádzajúcim programom v zásade nová aktualizácia potvrdzuje plánovanú fiškálnu úpravu na podklade vo všeobecnosti nezmeneného makroekonomického scenára. |
| --- | --- |

(4)

Program je odzrkadlený v celkovej stratégii francúzskych orgánov, ktorá obsahuje „národný záväzok znížiť dlh“, a má formu viacročného programu pre zníženie dlhu s cieľom dosiahnuť do roku 2010 nulový deficit a znížiť úroveň dlhu pod 60 % HDP. To predpokladá pokračujúce znižovanie celkového deficitu z 2,7 % HDP v roku 2006 (2,5 % v roku 2007) na 0 % HDP v roku 2010, pričom väčšia časť tohto zníženia sa uskutoční ku koncu obdobia, a znamená celkové zníženie o 2,7 percentuálneho bodu HDP. Primárny deficit vo výške 0,1 % HDP v roku 2006 by sa mal od roku 2007 premeniť na prebytok a v roku 2010 dosiahnuť úroveň 2,5 % HDP. Hnacou silou plánovanej fiškálnej konsolidácie sú výdavky: vychádza z viacročných cieľov takého zvyšovania celkových verejných výdavkov, ktoré znamenajú v sledovanom období zníženie v (primárnom) pomere výdavkov k HDP o takmer 3 percentuálne body HDP. V porovnaní s predchádzajúcim programom v zásade nová aktualizácia potvrdzuje plánovanú fiškálnu úpravu na podklade vo všeobecnosti nezmeneného makroekonomického scenára.

| (5) | Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, sa má podľa plánu zlepšiť z deficitu približne 2,5 % HDP v roku 2006 na prebytok približne 0,25 % na konci programového obdobia (2010). Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii programu stability je strednodobým cieľom vyvážená pozícia zo štrukturálneho hľadiska, ktorú má program za cieľ dosiahnuť do roku 2010. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna referenčná hodnota (odhadovaný deficit je približne 1,5 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ poskytnúť bezpečnostnú rezervu proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v Pakte stability a rastu a kódexe pravidiel a primerane odráža pomer dlhu k HDP a dlhodobý priemerný rast potenciálneho produktu. |
| --- | --- |

(5)

Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, sa má podľa plánu zlepšiť z deficitu približne 2,5 % HDP v roku 2006 na prebytok približne 0,25 % na konci programového obdobia (2010). Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii programu stability je strednodobým cieľom vyvážená pozícia zo štrukturálneho hľadiska, ktorú má program za cieľ dosiahnuť do roku 2010. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna referenčná hodnota (odhadovaný deficit je približne 1,5 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ poskytnúť bezpečnostnú rezervu proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v Pakte stability a rastu a kódexe pravidiel a primerane odráža pomer dlhu k HDP a dlhodobý priemerný rast potenciálneho produktu.

| (6) | Riziká pre rozpočtové prognózy v programe sa v najbližšom období (do roku 2008) ukazujú vo všeobecnosti ako vyvážené, ale v záverečných rokoch programu môžu byť rozpočtové výsledky horšie, ako sa predpokladá. Pokiaľ ide o najbližšie obdobie, úprava sa spolieha najmä na väčšiu kontrolu výdavkov na úrovni štátu, ktorá je posilnená postupným uplatňovaním nového ústavného nariadenia o rozpočtových účtoch (2) a výsledkami modernizačných auditov a ktorá je pravdepodobná, hoci výdavkové trendy miestnych samospráv sú rizikovým faktorom. Pokiaľ ide o záverečné roky programu, existujú riziká týkajúce sa úplného dosiahnutia výraznej cieľovej úpravy. Aj keď sú dosiahnuté výsledky dodržiavania výdavkových pravidiel na úrovni štátu dobré, predpokladané výrazné obmedzenia si pravdepodobne vyžiadajú dodatočné opatrenia, ktoré sa neuvádzajú v programe. Vo všeobecnosti vedú predchádzajúce výsledky týkajúce sa dosahovania celkového stropu verejných výdavkov, čo je kľúčovým prvkom francúzskej stratégie konsolidácie v oblasti verejných financií, spolu s nedostatkom mechanizmov presadzovania najmä zo strany miestnych samospráv k tomu, že sa riziká prevažujú skôr na negatívnu stranu. S cieľom prispieť k lepšej kontrole výdavkov na všetkých úrovniach sa vytvorili mechanizmy komunikácie medzi správcami verejných financií. |
| --- | --- |

(6)

Riziká pre rozpočtové prognózy v programe sa v najbližšom období (do roku 2008) ukazujú vo všeobecnosti ako vyvážené, ale v záverečných rokoch programu môžu byť rozpočtové výsledky horšie, ako sa predpokladá. Pokiaľ ide o najbližšie obdobie, úprava sa spolieha najmä na väčšiu kontrolu výdavkov na úrovni štátu, ktorá je posilnená postupným uplatňovaním nového ústavného nariadenia o rozpočtových účtoch (2) a výsledkami modernizačných auditov a ktorá je pravdepodobná, hoci výdavkové trendy miestnych samospráv sú rizikovým faktorom. Pokiaľ ide o záverečné roky programu, existujú riziká týkajúce sa úplného dosiahnutia výraznej cieľovej úpravy. Aj keď sú dosiahnuté výsledky dodržiavania výdavkových pravidiel na úrovni štátu dobré, predpokladané výrazné obmedzenia si pravdepodobne vyžiadajú dodatočné opatrenia, ktoré sa neuvádzajú v programe. Vo všeobecnosti vedú predchádzajúce výsledky týkajúce sa dosahovania celkového stropu verejných výdavkov, čo je kľúčovým prvkom francúzskej stratégie konsolidácie v oblasti verejných financií, spolu s nedostatkom mechanizmov presadzovania najmä zo strany miestnych samospráv k tomu, že sa riziká prevažujú skôr na negatívnu stranu. S cieľom prispieť k lepšej kontrole výdavkov na všetkých úrovniach sa vytvorili mechanizmy komunikácie medzi správcami verejných financií.

| (7) | Z tohto posúdenia rizika vyplýva, že rozpočtová pozícia v programe nemusí postačovať na zabezpečenie dosiahnutia strednodobého cieľa uvedeného v programe do roku 2010. Zdá sa však, že pri bežných makroekonomických výkyvov poskytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP smerom ku koncu programového obdobia, najpravdepodobnejšie od roku 2009. Okrem roku 2007 je tempo úpravy smerom k strednodobému cieľu stanovené v programe vo všeobecnosti v súlade s Paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade členských štátov eurozóny a ERM II by malo ročné zlepšenie štrukturálneho sadla dosiahnuť štandardnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom v nepriaznivom hospodárskom období by mohla byť nižšia. Aj keď Francúzsko odstránilo nadmerný deficit len nedávno, predpokladaná úprava na rok 2007 sa odhaduje len na 0,3 percentuálneho bodu HDP, pričom hospodársku situáciu nemožno posudzovať ako „nepriaznivú “a daňová elasticita dokonca poukazuje na „priaznivé obdobie“. |
| --- | --- |

(7)

Z tohto posúdenia rizika vyplýva, že rozpočtová pozícia v programe nemusí postačovať na zabezpečenie dosiahnutia strednodobého cieľa uvedeného v programe do roku 2010. Zdá sa však, že pri bežných makroekonomických výkyvov poskytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP smerom ku koncu programového obdobia, najpravdepodobnejšie od roku 2009. Okrem roku 2007 je tempo úpravy smerom k strednodobému cieľu stanovené v programe vo všeobecnosti v súlade s Paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade členských štátov eurozóny a ERM II by malo ročné zlepšenie štrukturálneho sadla dosiahnuť štandardnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom v nepriaznivom hospodárskom období by mohla byť nižšia. Aj keď Francúzsko odstránilo nadmerný deficit len nedávno, predpokladaná úprava na rok 2007 sa odhaduje len na 0,3 percentuálneho bodu HDP, pričom hospodársku situáciu nemožno posudzovať ako „nepriaznivú “a daňová elasticita dokonca poukazuje na „priaznivé obdobie“.

| (8) | Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh dosiahol v roku 2006 64,6 % HDP, čo je nad referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. V programe sa predpokladá, že pomer dlhu k HDP klesne počas programového obdobia o približne 6,5 percentuálneho bodu. Vývoj pomeru dlhu k HDP môže byť v záverečných rokoch programu v porovnaní s danou prognózou menej priaznivý z dôvodu (1) rizík pre uvedené rozpočtové ciele a (2) neistoty okolo predaja nestrategických aktív, ktorý má tendenciu byť väčší ako historický priemer. Z tohto posúdenia rizika vyplýva, že počas programového obdobia sa pomer dlhu k HDP dostatočne zníži smerom k referenčnej hodnote. |
| --- | --- |

(8)

Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh dosiahol v roku 2006 64,6 % HDP, čo je nad referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. V programe sa predpokladá, že pomer dlhu k HDP klesne počas programového obdobia o približne 6,5 percentuálneho bodu. Vývoj pomeru dlhu k HDP môže byť v záverečných rokoch programu v porovnaní s danou prognózou menej priaznivý z dôvodu (1) rizík pre uvedené rozpočtové ciele a (2) neistoty okolo predaja nestrategických aktív, ktorý má tendenciu byť väčší ako historický priemer. Z tohto posúdenia rizika vyplýva, že počas programového obdobia sa pomer dlhu k HDP dostatočne zníži smerom k referenčnej hodnote.

| (9) | Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je vo Francúzsku o niečo nižší ako priemer EÚ, pričom výdavky na dôchodky vykazujú o niečo obmedzenejší nárast ako v mnohých iných krajinách, čo je výsledkom prijatých dôchodkových reforiem. Počiatočná rozpočtová pozícia, aj keď sa zlepšila v porovnaní s rokom 2005, stále predstavuje riziko pre udržateľnosť verejných financií, a to ešte aj pred zahrnutím dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet. Súčasná hodnota hrubého dlhu je okrem toho vyššia ako referenčná hodnota stanovená v zmluve. K zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií, ktorej by takisto pomohlo zachovanie a prípadné posilnenie výhod vyplývajúcich z dôchodkovej reformy, by prispela ďalšia rozpočtová konsolidácia. Celkovo sa zdá, že v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií pre Francúzsko platí stredné riziko. |
| --- | --- |

(9)

Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je vo Francúzsku o niečo nižší ako priemer EÚ, pričom výdavky na dôchodky vykazujú o niečo obmedzenejší nárast ako v mnohých iných krajinách, čo je výsledkom prijatých dôchodkových reforiem. Počiatočná rozpočtová pozícia, aj keď sa zlepšila v porovnaní s rokom 2005, stále predstavuje riziko pre udržateľnosť verejných financií, a to ešte aj pred zahrnutím dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet. Súčasná hodnota hrubého dlhu je okrem toho vyššia ako referenčná hodnota stanovená v zmluve. K zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií, ktorej by takisto pomohlo zachovanie a prípadné posilnenie výhod vyplývajúcich z dôchodkovej reformy, by prispela ďalšia rozpočtová konsolidácia. Celkovo sa zdá, že v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií pre Francúzsko platí stredné riziko.

| (10) | Program stability obsahuje kvalitatívne posúdenie celkového vplyvu francúzskeho národného programu reforiem z októbra 2006 na strednodobú fiškálnu stratégiu. Hoci neposkytuje žiadne systematické informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách vyplývajúcich z hlavných reforiem predpokladaných v národnom programe reforiem, zdá sa, že jeho rozpočtové prognózy zohľadňujú dôsledky opatrení uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v programe stability sa zdajú byť v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. Program najmä uvádza opatrenia zamerané na zvýšenie potenciálneho rastu, čo sa vzťahuje na modernizáciu pracovného trhu, ale aj na viaceré inovácie priemyselných politík a politík v oblasti výskumu. |
| --- | --- |

(10)

Program stability obsahuje kvalitatívne posúdenie celkového vplyvu francúzskeho národného programu reforiem z októbra 2006 na strednodobú fiškálnu stratégiu. Hoci neposkytuje žiadne systematické informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách vyplývajúcich z hlavných reforiem predpokladaných v národnom programe reforiem, zdá sa, že jeho rozpočtové prognózy zohľadňujú dôsledky opatrení uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v programe stability sa zdajú byť v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. Program najmä uvádza opatrenia zamerané na zvýšenie potenciálneho rastu, čo sa vzťahuje na modernizáciu pracovného trhu, ale aj na viaceré inovácie priemyselných politík a politík v oblasti výskumu.

| (11) | Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. |
| --- | --- |

(11)

Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008.

| (12) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje ustanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program má niekoľko nedostatkov v povinných a nepovinných údajoch (3). |
| --- | --- |

(12)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje ustanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program má niekoľko nedostatkov v povinných a nepovinných údajoch (3).

Rada víta, že po odstránení nadmerného deficitu a v súvislosti s výrazným rastom príjmov sa v programe stanovilo za prioritu zníženie dlhu a predpokladá sa v ňom pokrok smerom k strednodobému cieľu prostredníctvom úpravy na strane výdavkov. Na druhej strane poznamenáva, že táto úprava sa sústreďuje na neskoršie roky programu a že najmä v neskorších rokoch existujú riziká, čo sa týka dosiahnutia rozpočtových cieľov.

V zmysle uvedeného posúdenia sa Francúzsko vyzýva, aby:

| i) | využilo perspektívu masívneho rastu a pozitívny základný účinok výsledku z roku 2006, ktorý bol lepší, ako sa predpokladalo, na posunutie úpravy zameranej na dosiahnutie strednodobého cieľa na začiatok programového obdobia a aby sa v nasledujúcich rokoch snažilo o ambicióznu štrukturálnu úpravu s cieľom dosiahnuť strednodobý cieľ podľa plánu do roku 2010, a tým znížiť úroveň dlhu a zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Najmä rozpočet na rok 2007 by sa mal plne a účinne splniť a mali by sa využiť všetky príležitosti na urýchlenie štrukturálnej úpravy; |
| --- | --- |

i)

využilo perspektívu masívneho rastu a pozitívny základný účinok výsledku z roku 2006, ktorý bol lepší, ako sa predpokladalo, na posunutie úpravy zameranej na dosiahnutie strednodobého cieľa na začiatok programového obdobia a aby sa v nasledujúcich rokoch snažilo o ambicióznu štrukturálnu úpravu s cieľom dosiahnuť strednodobý cieľ podľa plánu do roku 2010, a tým znížiť úroveň dlhu a zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Najmä rozpočet na rok 2007 by sa mal plne a účinne splniť a mali by sa využiť všetky príležitosti na urýchlenie štrukturálnej úpravy;

| ii) | posilnilo monitorovanie a presadzovanie výdavkových pravidiel stanovených pre podsektory verejnej správy s cieľom zabezpečiť dodržiavanie ambicióznych viacročných výdavkových stropov. |
| --- | --- |

ii)

posilnilo monitorovanie a presadzovanie výdavkových pravidiel stanovených pre podsektory verejnej správy s cieľom zabezpečiť dodržiavanie ambicióznych viacročných výdavkových stropov.

Porovnanie rozpočtových vývojov a prognóz

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | PS dec. 2006 | 1,2 | 2,0-2,5 | 2,0-2,5 | 2 | 2 | 2 |
| KOM nov. 2006 | 1,2 | 2,2 | 2,3 | 2,1 | – | – |
| PS jan. 2006 | 1,5-2,0 | 2,0-2,5 | 2 | 2 | 2 | – |
| Inflácia HISC
  (%) | PS dec. 2006 | 1,9 | 2,0 | 1,9 | 1 | 1 | 1 |
| KOM nov. 2006 | 1,9 | 2,0 | 1,8 | 1,9 | – | – |
| PS jan. 2006 | 1,9 | 1,8 | 1 | 1 | 1 | – |
| Produkčná medzera
  (% potenciálneho HDP) | PS dec. 2006 (4) | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,3 |
| KOM nov. 2006 (8) | – 0,8 | – 0,8 | – 0,7 | – 0,9 | – | – |
| PS jan. 2006 (4) | – 0,5 | – 0,4 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,9 | – |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | PS dec. 2006 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,5 | – 1,8 | – 0,9 | 0,0 |
| KOM nov. 2006 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,6 | – 2,2 | – | – |
| PS jan. 2006 | – 3,0 | – 2,9 | – 2,6 | – 1,9 | – 1,0 | – |
| Primárne saldo
  (% HDP) | PS dec. 2006 | – 0,2 | – 0,1 | 0,1 | 0,7 | 1,7 | 2,5 |
| KOM nov. 2006 | – 0,2 | – 0,1 | 0,0 | 0,4 | – | – |
| PS jan. 2006 | – 0,3 | – 0,3 | 0,0 | 0,6 | 1,6 | – |
| Cyklicky upravené saldo
  (% HDP) | PS dec. 2006I (4) | – 2,5 | – 2,4 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,7 | 0,2 |
| KOM nov. 2006 | – 2,5 | – 2,3 | – 2,3 | – 1,8 | – | – |
| PS jan. 2006 (4) | – 2,8 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,5 | – 0,6 | – |
| Štrukturálne saldo (5)

  (% HDP) | PS dec. 2006 (6) | – 3,0 | – 2,5 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,7 | 0,2 |
| KOM nov. 2006 (7) | – 3,1 | – 2,6 | – 2,3 | – 1,8 | – | – |
| PS jan. 2006 | – 3,3 | – 2,9 | – 2,3 | – 1,5 | – 0,6 | – |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | PS dec. 2006 | 66,6 | 64,6 | 63,6 | 62,6 | 60,7 | 58,0 |
| KOM nov. 2006 | 66,6 | 64,7 | 63,9 | 63,3 | – | – |
| PS jan. 2006 | 65,8 | 66,0 | 65,6 | 64,6 | 62,8 | – |
| Zdroj:

  Program stability (PS); ekonomické predikcie útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Reálny HDP

(zmena v %)

PS dec. 2006

1,2

2,0-2,5

2,0-2,5

2 Formula

2 Formula

2 Formula

KOM nov. 2006

1,2

2,2

2,3

2,1

–

–

PS jan. 2006

1,5-2,0

2,0-2,5

2 Formula

2 Formula

2 Formula

–

Inflácia HISC

(%)

PS dec. 2006

1,9

2,0

1,9

1 Formula

1 Formula

1 Formula

KOM nov. 2006

1,9

2,0

1,8

1,9

–

–

PS jan. 2006

1,9

1,8

1 Formula

1 Formula

1 Formula

–

Produkčná medzera

(% potenciálneho HDP)

PS dec. 2006 (4)

– 0,8

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

– 0,3

KOM nov. 2006 (8)

– 0,8

– 0,8

– 0,7

– 0,9

–

–

PS jan. 2006 (4)

– 0,5

– 0,4

– 0,6

– 0,8

– 0,9

–

Saldo verejných financií

(% HDP)

PS dec. 2006

– 2,9

– 2,7

– 2,5

– 1,8

– 0,9

0,0

KOM nov. 2006

– 2,9

– 2,7

– 2,6

– 2,2

–

–

PS jan. 2006

– 3,0

– 2,9

– 2,6

– 1,9

– 1,0

–

Primárne saldo

(% HDP)

PS dec. 2006

– 0,2

– 0,1

0,1

0,7

1,7

2,5

KOM nov. 2006

– 0,2

– 0,1

0,0

0,4

–

–

PS jan. 2006

– 0,3

– 0,3

0,0

0,6

1,6

–

Cyklicky upravené saldo

(% HDP)

PS dec. 2006I (4)

– 2,5

– 2,4

– 2,2

– 1,6

– 0,7

0,2

KOM nov. 2006

– 2,5

– 2,3

– 2,3

– 1,8

–

–

PS jan. 2006 (4)

– 2,8

– 2,7

– 2,3

– 1,5

– 0,6

–

Štrukturálne saldo (5)

(% HDP)

PS dec. 2006 (6)

– 3,0

– 2,5

– 2,2

– 1,6

– 0,7

0,2

KOM nov. 2006 (7)

– 3,1

– 2,6

– 2,3

– 1,8

–

–

PS jan. 2006

– 3,3

– 2,9

– 2,3

– 1,5

– 0,6

–

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

PS dec. 2006

66,6

64,6

63,6

62,6

60,7

58,0

KOM nov. 2006

66,6

64,7

63,9

63,3

–

–

PS jan. 2006

65,8

66,0

65,6

64,6

62,8

–

Zdroj:

Program stability (PS); ekonomické predikcie útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8. 1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Cieľom nového ústavného nariadenia o rozpočtových účtoch (LOLF), ktoré sa po prvýkrát uplatňovalo v roku 2006, je dosiahnuť väčšiu transparentnosť a účinnosť riadenia verejných výdavkov.

(3)  Konkrétne sa neuvádzajú údaje o kolektívnej spotrebe a krátkodobých a dlhodobých úrokových mierach (na obdobie rokov 2008 až 2010).

(4)  Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe.

(5)  Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení.

(6)  Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v programe (0,5 % HDP v roku 2005, 0,1 % v roku 2006; 0 % v nasledujúcom období; všetko s účinkom zníženia deficitu)

(7)  Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v predikcii útvarov Komisie z jesene 2006 (0,6 % HDP v roku 2005, 0,2 % v roku 2006; 0 % v nasledujúcom období; všetko s účinkom zníženia deficitu)

(8)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 2,0 %, 2,2 %, 2,2 %, resp. 2,3 % v období rokov 2005 – 2008.

Zdroj:

Program stability (PS); ekonomické predikcie útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

| 27.3.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 70/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 70/17

---

STANOVISKO RADY

z 27. februára 2007

k aktualizovanému programu stability Talianska na roky 2006 – 2011

(2007/C 70/05)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

ZAUJALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 27. februára 2007 preskúmala aktualizovaný program stability Talianska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2011. |
| --- | --- |

(1)

Rada 27. februára 2007 preskúmala aktualizovaný program stability Talianska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2011.

| (2) | Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá, že sa rast reálneho HDP na začiatku spomalí z 1,6 % v roku 2006 na 1,3 % v roku 2007. Hospodársky rast potom postupne zosilnie a v roku 2011 by mal dosiahnuť 1,7 %. Na základe informácií dostupných v súčasnosti sa zdá, že sa tento scenár opiera o pravdepodobné predpoklady rastu. Prognózy týkajúce sa inflácie sa zdajú byť v posledných rokoch programu podhodnotené. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá, že sa rast reálneho HDP na začiatku spomalí z 1,6 % v roku 2006 na 1,3 % v roku 2007. Hospodársky rast potom postupne zosilnie a v roku 2011 by mal dosiahnuť 1,7 %. Na základe informácií dostupných v súčasnosti sa zdá, že sa tento scenár opiera o pravdepodobné predpoklady rastu. Prognózy týkajúce sa inflácie sa zdajú byť v posledných rokoch programu podhodnotené.

| (3) | V aktualizácii programu stability z roku 2006 sa na tento rok plánuje deficit na úrovni 5,7 % HDP (2). Toto je v rozpore so výškou 4,7 % HDP v predikcii útvarov Komisie z jesene 2006. Scenár Komisie nezohľadňuje výdavky na úrovni 0,9 % HDP spôsobené odpustením dlhu železničnej spoločnosti v súvislosti s projektom vysokorýchlostných železníc (Ferrovie dello Stato – RFI/TAV) (3), súvisiace s rozhodnutím prijatým v záverečnej etape rozpočtového procesu. Podľa jesennej predikcie útvarov Komisie je naopak deficit verejných financií vyšší ako 3,5 % HDP, stanovené v predchádzajúcej aktualizácii programu stability. Rozdiel o 1,2 % HDP sa v zásade vysvetľuje rôznym vplyvom jednorazových opatrení (0,8 % HDP) a permanentným negatívnym vplyvom rozhodnutia Európskeho súdneho dvora o DPH na firemné automobily (približne 0,4 % HDP). |
| --- | --- |

(3)

V aktualizácii programu stability z roku 2006 sa na tento rok plánuje deficit na úrovni 5,7 % HDP (2). Toto je v rozpore so výškou 4,7 % HDP v predikcii útvarov Komisie z jesene 2006. Scenár Komisie nezohľadňuje výdavky na úrovni 0,9 % HDP spôsobené odpustením dlhu železničnej spoločnosti v súvislosti s projektom vysokorýchlostných železníc (Ferrovie dello Stato – RFI/TAV) (3), súvisiace s rozhodnutím prijatým v záverečnej etape rozpočtového procesu. Podľa jesennej predikcie útvarov Komisie je naopak deficit verejných financií vyšší ako 3,5 % HDP, stanovené v predchádzajúcej aktualizácii programu stability. Rozdiel o 1,2 % HDP sa v zásade vysvetľuje rôznym vplyvom jednorazových opatrení (0,8 % HDP) a permanentným negatívnym vplyvom rozhodnutia Európskeho súdneho dvora o DPH na firemné automobily (približne 0,4 % HDP).

| (4) | Cieľom rozpočtovej stratégie v programe je odstránenie nadmerného deficitu v roku 2007 (plánuje sa, že deficit klesne na 2,8 % HDP) prostredníctvom opatrení trvalého charakteru. Následne sa plánuje pokračujúce stabilné zlepšovanie salda verejných financií počas programového obdobia až k pozitívnej bilancii 0,1 % HDP v roku 2011. Plánuje sa zlepšenie primárneho salda z – 0,9 % HDP v roku 2006 na 5 % v roku 2011. Úprava sa až do roku 2007 zakladá predovšetkým na príjmoch. Po roku 2007 sa informácie obmedzujú na taký rozsah požadovanej korekcie, aby sa dosiahli rozpočtové ciele, ktoré zodpovedajú trendom. V porovnaní s predchádzajúcim programom sú ciele od roku 2007 všeobecne nezmenené na podklade menej priaznivého makroekonomického scenára, ale z dôvodu oveľa vyššieho východiskového bodu deficitu v roku 2006 je úprava v roku 2007 oveľa vyššia. |
| --- | --- |

(4)

Cieľom rozpočtovej stratégie v programe je odstránenie nadmerného deficitu v roku 2007 (plánuje sa, že deficit klesne na 2,8 % HDP) prostredníctvom opatrení trvalého charakteru. Následne sa plánuje pokračujúce stabilné zlepšovanie salda verejných financií počas programového obdobia až k pozitívnej bilancii 0,1 % HDP v roku 2011. Plánuje sa zlepšenie primárneho salda z – 0,9 % HDP v roku 2006 na 5 % v roku 2011. Úprava sa až do roku 2007 zakladá predovšetkým na príjmoch. Po roku 2007 sa informácie obmedzujú na taký rozsah požadovanej korekcie, aby sa dosiahli rozpočtové ciele, ktoré zodpovedajú trendom. V porovnaní s predchádzajúcim programom sú ciele od roku 2007 všeobecne nezmenené na podklade menej priaznivého makroekonomického scenára, ale z dôvodu oveľa vyššieho východiskového bodu deficitu v roku 2006 je úprava v roku 2007 oveľa vyššia.

| (5) | Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, sa má podľa plánu zlepšiť z deficitu na úrovni približne 4 % HDP v roku 2006 na prebytok vo výške 0,25 % na konci programového obdobia (rok 2011). Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii programu stability je strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu, ktorý sa uvádza v programe, vyrovnaný rozpočet v štrukturálnom vyjadrení, ktorý sa má podľa programu dosiahnuť do konca programového obdobia. V predchádzajúcej aktualizácii programu sa dosiahnutie strednodobého cieľa neplánovalo v rámci programového obdobia (ktoré sa skončí v roku 2009). Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna referenčná hodnota (odhadovaný deficit je približne 1,5 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ poskytnúť bezpečnostnú rezervu proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v Pakte stability a rastu a v kódexe pravidiel a primerane odráža pomer dlhu k HDP a dlhodobý priemerný rast potenciálneho produktu. |
| --- | --- |

(5)

Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, sa má podľa plánu zlepšiť z deficitu na úrovni približne 4 % HDP v roku 2006 na prebytok vo výške 0,25 % na konci programového obdobia (rok 2011). Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii programu stability je strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu, ktorý sa uvádza v programe, vyrovnaný rozpočet v štrukturálnom vyjadrení, ktorý sa má podľa programu dosiahnuť do konca programového obdobia. V predchádzajúcej aktualizácii programu sa dosiahnutie strednodobého cieľa neplánovalo v rámci programového obdobia (ktoré sa skončí v roku 2009). Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna referenčná hodnota (odhadovaný deficit je približne 1,5 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ poskytnúť bezpečnostnú rezervu proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v Pakte stability a rastu a v kódexe pravidiel a primerane odráža pomer dlhu k HDP a dlhodobý priemerný rast potenciálneho produktu.

| (6) | Rozpočtové výsledky môžu byť lepšie, ako sa očakáva v programe na rok 2006, a horšie, ako sa očakáva v programe po roku 2007. Na rok 2007 sa riziká pre rozpočtové prognózy v programe ukazujú vo všeobecnosti ako vyrovnané. Pozitívom je, že z hľadiska vývoja údajov o hotovosti by sa deficit v roku 2006 mohol ukázať ako nižší v porovnaní s predpokladanou výškou 5,7 % HDP, z čoho by pre rok 2007 vyplýval lepší základný účinok oproti očakávaniu. Existuje však riziko v súvislosti s účinnosťou niektorých opatrení zahrnutých v rozpočte na rok 2007. Strednodobé riziká pre verejné financie sa nedajú vylúčiť, najmä z dôvodu opakovaných prečerpaní vo výdavkoch na zdravotnú starostlivosť. Navyše po roku 2007 neexistujú podrobnosti o stratégii úpravy, čo zvyšuje riziká súvisiace s plánovanou fiškálnou konsolidáciou. |
| --- | --- |

(6)

Rozpočtové výsledky môžu byť lepšie, ako sa očakáva v programe na rok 2006, a horšie, ako sa očakáva v programe po roku 2007. Na rok 2007 sa riziká pre rozpočtové prognózy v programe ukazujú vo všeobecnosti ako vyrovnané. Pozitívom je, že z hľadiska vývoja údajov o hotovosti by sa deficit v roku 2006 mohol ukázať ako nižší v porovnaní s predpokladanou výškou 5,7 % HDP, z čoho by pre rok 2007 vyplýval lepší základný účinok oproti očakávaniu. Existuje však riziko v súvislosti s účinnosťou niektorých opatrení zahrnutých v rozpočte na rok 2007. Strednodobé riziká pre verejné financie sa nedajú vylúčiť, najmä z dôvodu opakovaných prečerpaní vo výdavkoch na zdravotnú starostlivosť. Navyše po roku 2007 neexistujú podrobnosti o stratégii úpravy, čo zvyšuje riziká súvisiace s plánovanou fiškálnou konsolidáciou.

| (7) | Z tohto posúdenia rizika vyplýva, že rozpočtová pozícia v programe je vo všeobecnosti v súlade s úlohou odstrániť nadmerný deficit v roku 2007, ako odporúča Rada, pod podmienkou, že sa rozpočtové opatrenia v plnej miere a účinne vykonajú. Vo všeobecnosti existujú negatívne riziká pre plánovanú štrukturálnu úpravu v roku 2007 vo výške 1,25 % HDP. Na základe dostupných údajov, z ktorých vyplýva lepšia štrukturálna úprava v roku 2006 oproti očakávaniu (0,25 % HDP), možno v roku 2007 očakávať pretrvávanie lepších účinkov. Rozpočtová pozícia možno neposkytne do roku 2010 dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch. Navyše nebude zrejme dostatočná na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci programového obdobia, ako sa predpokladá v programe. V rokoch nasledujúcich po odstránení nadmerného deficitu je tempo úpravy smerom k strednodobému cieľu stanovené v programe vo všeobecnosti v súlade s Paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade členských štátov eurozóny a ERM II by malo ročné zlepšenie štrukturálneho salda dosiahnuť referenčnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť vyššia v priaznivom hospodárskom období a mohla by byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období. |
| --- | --- |

(7)

Z tohto posúdenia rizika vyplýva, že rozpočtová pozícia v programe je vo všeobecnosti v súlade s úlohou odstrániť nadmerný deficit v roku 2007, ako odporúča Rada, pod podmienkou, že sa rozpočtové opatrenia v plnej miere a účinne vykonajú. Vo všeobecnosti existujú negatívne riziká pre plánovanú štrukturálnu úpravu v roku 2007 vo výške 1,25 % HDP. Na základe dostupných údajov, z ktorých vyplýva lepšia štrukturálna úprava v roku 2006 oproti očakávaniu (0,25 % HDP), možno v roku 2007 očakávať pretrvávanie lepších účinkov. Rozpočtová pozícia možno neposkytne do roku 2010 dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch. Navyše nebude zrejme dostatočná na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci programového obdobia, ako sa predpokladá v programe. V rokoch nasledujúcich po odstránení nadmerného deficitu je tempo úpravy smerom k strednodobému cieľu stanovené v programe vo všeobecnosti v súlade s Paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade členských štátov eurozóny a ERM II by malo ročné zlepšenie štrukturálneho salda dosiahnuť referenčnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť vyššia v priaznivom hospodárskom období a mohla by byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období.

| (8) | Oficiálne sa odhaduje, že hrubý verejný dlh dosiahol v roku 2006 úroveň 107,6 % HDP, čo je vysoko nad referenčnou hodnotou 60 % HDP uvedenou v zmluve. V programe sa predpokladá postupný pokles pomeru dlhu k HDP na úroveň približne 98 % v roku 2011. Vývoj pomeru dlhu k HDP bude v roku 2006 pravdepodobne priaznivejší oproti očakávaniu v programe vzhľadom na vývoj údajov o hotovosti. Zdá sa, že riziká pre predpokladaný vývoj dlhu budú v roku 2007 vo všeobecnosti vyrovnané. Nedostatok údajov o stratégii úpravy zvyšuje od roku 2007 riziká v súvislosti s plánovaným znížením dlhu. V zmysle posúdenia tohto rizika sa pomer dlhu k HDP počas programového obdobia pravdepodobne dostatočne nezníži smerom k referenčnej hodnote. |
| --- | --- |

(8)

Oficiálne sa odhaduje, že hrubý verejný dlh dosiahol v roku 2006 úroveň 107,6 % HDP, čo je vysoko nad referenčnou hodnotou 60 % HDP uvedenou v zmluve. V programe sa predpokladá postupný pokles pomeru dlhu k HDP na úroveň približne 98 % v roku 2011. Vývoj pomeru dlhu k HDP bude v roku 2006 pravdepodobne priaznivejší oproti očakávaniu v programe vzhľadom na vývoj údajov o hotovosti. Zdá sa, že riziká pre predpokladaný vývoj dlhu budú v roku 2007 vo všeobecnosti vyrovnané. Nedostatok údajov o stratégii úpravy zvyšuje od roku 2007 riziká v súvislosti s plánovaným znížením dlhu. V zmysle posúdenia tohto rizika sa pomer dlhu k HDP počas programového obdobia pravdepodobne dostatočne nezníži smerom k referenčnej hodnote.

| (9) | Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je v Taliansku nižší ako priemerne v EÚ, pričom výdavky na dôchodky vykazujú obmedzenejší nárast ako priemer EÚ vďaka prijatým dôchodkovým reformám za predpokladu, že sa plne realizujú, najmä vrátane plánovanej pravidelnej poistno-matematickej úprave v súlade s predpokladanou dĺžkou života. Zvyšovanie miery zamestnanosti, najmä starších pracovníkov, by zvýšilo dôchodky pracovníkov v budúcnosti a prispelo by to k úspechu dôchodkových reforiem. Počiatočná rozpočtová pozícia, aj keď sa mierne zlepšila v porovnaní s rokom 2005, predstavuje riziko pre udržateľné verejné financie bez toho, aby sa vzal do úvahy dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet. Súčasná hodnota hrubého dlhu je navyše vysoko nad referenčnou hodnotou uvedenou v zmluve a jeho zníženie by si vyžadovalo dosiahnutie a udržanie vysokých primárnych prebytkov počas dlhého obdobia. Celkovo sa zdá, že v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií pre Taliansko platí stredné riziko. |
| --- | --- |

(9)

Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je v Taliansku nižší ako priemerne v EÚ, pričom výdavky na dôchodky vykazujú obmedzenejší nárast ako priemer EÚ vďaka prijatým dôchodkovým reformám za predpokladu, že sa plne realizujú, najmä vrátane plánovanej pravidelnej poistno-matematickej úprave v súlade s predpokladanou dĺžkou života. Zvyšovanie miery zamestnanosti, najmä starších pracovníkov, by zvýšilo dôchodky pracovníkov v budúcnosti a prispelo by to k úspechu dôchodkových reforiem. Počiatočná rozpočtová pozícia, aj keď sa mierne zlepšila v porovnaní s rokom 2005, predstavuje riziko pre udržateľné verejné financie bez toho, aby sa vzal do úvahy dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet. Súčasná hodnota hrubého dlhu je navyše vysoko nad referenčnou hodnotou uvedenou v zmluve a jeho zníženie by si vyžadovalo dosiahnutie a udržanie vysokých primárnych prebytkov počas dlhého obdobia. Celkovo sa zdá, že v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií pre Taliansko platí stredné riziko.

| (10) | Program stability obsahuje kvalitatívne posúdenie celkového vplyvu vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2006 na strednodobú fiškálnu stratégiu. Poskytuje niekoľko informácií o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách súvisiacich s hlavnými reformami predpokladanými v národnom programe reforiem a zdá sa, že jeho rozpočtové prognózy zohľadňujú dôsledky opatrení uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v programe stability sa zdajú byť v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. Oba programy sa zaoberajú najmä otázkou fiškálnej udržateľnosti a predpokladajú zníženie podielu odvodov z miezd počas obdobia rokov 2007 – 2008. |
| --- | --- |

(10)

Program stability obsahuje kvalitatívne posúdenie celkového vplyvu vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2006 na strednodobú fiškálnu stratégiu. Poskytuje niekoľko informácií o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách súvisiacich s hlavnými reformami predpokladanými v národnom programe reforiem a zdá sa, že jeho rozpočtové prognózy zohľadňujú dôsledky opatrení uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v programe stability sa zdajú byť v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. Oba programy sa zaoberajú najmä otázkou fiškálnej udržateľnosti a predpokladajú zníženie podielu odvodov z miezd počas obdobia rokov 2007 – 2008.

| (11) | Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. |
| --- | --- |

(11)

Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008.

| (12) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje podľa kódexu pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program má nedostatky v povinných a nepovinných údajoch (4), ktoré je potrebné doplniť v budúcich programoch. |
| --- | --- |

(12)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje podľa kódexu pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program má nedostatky v povinných a nepovinných údajoch (4), ktoré je potrebné doplniť v budúcich programoch.

Rada sa domnieva, že program je v súlade s úlohou odstrániť nadmerný deficit do roku 2007 pod podmienkou plného a účinného vykonávania rozpočtu na rok 2007. Po roku 2007 je úprava plánovaná v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu a umožnila by dosiahnutie strednodobého cieľa do konca programového obdobia. Neuvádzajú sa však podrobnosti o stratégii úpravy, čo samo o sebe predstavuje riziko z hľadiska dosiahnutia rozpočtových cieľov po roku 2007 a obmedzuje riadne posúdenie konsolidačnej stratégie.

V zmysle uvedeného posúdenia a takisto na základe odporúčania podľa článku 104 ods. 7 z 28. júla 2005 sa Taliansko vyzýva, aby:

| i) | dosiahlo plánovanú fiškálnu konsolidáciu v roku 2007, a tak odstránilo situáciu nadmerného deficitu v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 104 ods. 7; |
| --- | --- |

i)

dosiahlo plánovanú fiškálnu konsolidáciu v roku 2007, a tak odstránilo situáciu nadmerného deficitu v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 104 ods. 7;

| ii) | využilo situáciu lepšieho vývoja rozpočtu oproti očakávaniu a po odstránení nadmerného deficitu zabezpečilo primeraný postup k dosiahnutiu strednodobého cieľa tak, aby ho dosiahlo najneskôr do konca programového obdobia a zabezpečilo, že bude primerane znížený pomer dlhu k HDP; |
| --- | --- |

ii)

využilo situáciu lepšieho vývoja rozpočtu oproti očakávaniu a po odstránení nadmerného deficitu zabezpečilo primeraný postup k dosiahnutiu strednodobého cieľa tak, aby ho dosiahlo najneskôr do konca programového obdobia a zabezpečilo, že bude primerane znížený pomer dlhu k HDP;

| iii) | vzhľadom na veľmi vysokú úroveň dlhu úplne zaviedlo prijaté dôchodkové reformy vrátane plánovaných pravidelných poistno-matematických úprav podľa predpokladanej dĺžky života s cieľom zabrániť značnému nárastu výdavkov z dôvodu starnutia obyvateľstva a |
| --- | --- |

iii)

vzhľadom na veľmi vysokú úroveň dlhu úplne zaviedlo prijaté dôchodkové reformy vrátane plánovaných pravidelných poistno-matematických úprav podľa predpokladanej dĺžky života s cieľom zabrániť značnému nárastu výdavkov z dôvodu starnutia obyvateľstva a

| iv) | zlepšilo rozpočtový proces zvýšením jeho transparentnosti, podrobnejšie objasnilo rozpočtové opatrenia s dlhodobejšou perspektívou a účinne uplatňovalo mechanizmy na monitorovanie a kontrolu výdavkov, najmä výdavkov na zdravotnú starostlivosť. |
| --- | --- |

iv)

zlepšilo rozpočtový proces zvýšením jeho transparentnosti, podrobnejšie objasnilo rozpočtové opatrenia s dlhodobejšou perspektívou a účinne uplatňovalo mechanizmy na monitorovanie a kontrolu výdavkov, najmä výdavkov na zdravotnú starostlivosť.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | PS dec. 2006 | 0,0 | 1,6 | 1,3 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,7 |
| KOM nov. 2006 | 0,0 | 1,7 | 1,4 | 1,4 | – | – | – |
| PS dec. 2005 | 0,0 | 1,5 | 1,5 | 1,7 | 1,8 | – | – |
| Inflácia HISC
  (%) | PS dec. 2006 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | 1,7 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |
| KOM nov. 2006 | 2,2 | 2,3 | 2,0 | 1,9 | – | – | – |
| PS dec. 2005 | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,0 | 2,0 | n.d. | n.d. |
| Produkčná medzera
  (% potenciálneho HDP) | PS dec. 2006 (5) | – 1,3 | – 0,9 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,7 | – 0,5 | – 0,5 |
| KOM nov. 2006 (9) | – 1,4 | – 1,0 | – 1,0 | – 1,1 | – | – | – |
| PS dec. 2005 (5) | – 1,5 | – 1,2 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,6 | – | – |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | PS dec. 2006 (11) | – 4,1 | – 5,7 | – 2,8 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,7 | 0,1 |
| KOM nov. 2006 | – 4,1 | – 4,7 | – 2,9 | – 3,1 | – | – | – |
| PS dec. 2005 | – 4,3 | – 3,5 | – 2,8 | – 2,1 | – 1,5 | – | – |
| Primárne saldo (10)

  (% HDP) | PS dec. 2006 (11) | 0,7 | – 0,9 | 2,2 | 2,8 | 3,4 | 4,2 | 5,0 |
| KOM nov. 2006 | 0,5 | – 0,1 | 1,8 | 1,7 | – | – | – |
| PS dec. 2005 | 0,6 | 1,3 | 1,9 | 2,6 | 3,2 | – | – |
| Cyklicky upravené saldo
  (% HDP) | PS dec. 2006 (5)
   (11) | – 3,5 | – 5,3 | – 2,3 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,4 | 0,3 |
| KOM nov. 2006 | – 3,4 | – 4,1 | – 2,4 | – 2,5 | – | – | – |
| PS dec. 2005 (5) | – 3,5 | – 2,9 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 | – | – |
| Štrukturálne saldo (6)

  (% HDP) | PS dec. 2006 (5)
   (7) | – 4,0 | – 3,9 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,4 | 0,3 |
| KOM nov. 2006 (8) | – 3,9 | – 3,6 | – 2,5 | – 2,6 | – | – | – |
| PS dec. 2005 (5) | – 4,1 | – 3,2 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 | – | – |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | PS dec. 2006 | 106,6 | 107,6 | 106,9 | 105,4 | 103,5 | 100,7 | 97,8 |
| KOM nov. 2006 | 106,6 | 107,2 | 105,9 | 105,7 | – | – | – |
| PS dec. 2005 | 108,5 | 108,0 | 106,1 | 104,4 | 101,7 | – | – |
| Zdroj:

  Program stability (PS); ekonomické predikcie útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Reálny HDP

(zmena v %)

PS dec. 2006

0,0

1,6

1,3

1,5

1,6

1,7

1,7

KOM nov. 2006

0,0

1,7

1,4

1,4

–

–

–

PS dec. 2005

0,0

1,5

1,5

1,7

1,8

–

–

Inflácia HISC

(%)

PS dec. 2006

2,2

2,2

2,1

1,7

1,5

1,5

1,5

KOM nov. 2006

2,2

2,3

2,0

1,9

–

–

–

PS dec. 2005

2,3

2,3

2,2

2,0

2,0

n.d.

n.d.

Produkčná medzera

(% potenciálneho HDP)

PS dec. 2006 (5)

– 1,3

– 0,9

– 0,9

– 0,8

– 0,7

– 0,5

– 0,5

KOM nov. 2006 (9)

– 1,4

– 1,0

– 1,0

– 1,1

–

–

–

PS dec. 2005 (5)

– 1,5

– 1,2

– 1,0

– 0,8

– 0,6

–

–

Saldo verejných financií

(% HDP)

PS dec. 2006 (11)

– 4,1

– 5,7

– 2,8

– 2,2

– 1,5

– 0,7

0,1

KOM nov. 2006

– 4,1

– 4,7

– 2,9

– 3,1

–

–

–

PS dec. 2005

– 4,3

– 3,5

– 2,8

– 2,1

– 1,5

–

–

Primárne saldo (10)

(% HDP)

PS dec. 2006 (11)

0,7

– 0,9

2,2

2,8

3,4

4,2

5,0

KOM nov. 2006

0,5

– 0,1

1,8

1,7

–

–

–

PS dec. 2005

0,6

1,3

1,9

2,6

3,2

–

–

Cyklicky upravené saldo

(% HDP)

PS dec. 2006 (5)
   (11)

– 3,5

– 5,3

– 2,3

– 1,8

– 1,2

– 0,4

0,3

KOM nov. 2006

– 3,4

– 4,1

– 2,4

– 2,5

–

–

–

PS dec. 2005 (5)

– 3,5

– 2,9

– 2,3

– 1,7

– 1,2

–

–

Štrukturálne saldo (6)

(% HDP)

PS dec. 2006 (5)
   (7)

– 4,0

– 3,9

– 2,5

– 1,9

– 1,2

– 0,4

0,3

KOM nov. 2006 (8)

– 3,9

– 3,6

– 2,5

– 2,6

–

–

–

PS dec. 2005 (5)

– 4,1

– 3,2

– 2,3

– 1,7

– 1,2

–

–

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

PS dec. 2006

106,6

107,6

106,9

105,4

103,5

100,7

97,8

KOM nov. 2006

106,6

107,2

105,9

105,7

–

–

–

PS dec. 2005

108,5

108,0

106,1

104,4

101,7

–

–

Zdroj:

Program stability (PS); ekonomické predikcie útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Tabuľky v programe stability na rok 2006 nezahŕňajú jednorazové verejné výdavky, ktoré sú vyššie o 0,9 % HDP z dôvodu odpustenia dlhu železničnej spoločnosti, na čo sa odkazuje v texte programu. Tento dodatočný výdavok mení plánovaný deficit na rok 2006 na 5,7 % HDP – z pôvodných 4,8 % uvedených v tabuľkách a takisto ovplyvňuje ostatné rozpočtové údaje.

(3)  V nadväznosti na rozhodnutie Eurostatu z 23. mája 2005 (pozri tlačovú správu Eurostatu č. 65/2005), podľa ktorého bol tento dlh železničnej spoločnosti už zaúčtovaný ako záväzok štátu, nemá rozhodnutie vlády vplyv na dlh.

(4)  Konkrétne chýba položkovitý rozpis rozpočtu v súlade s cieľovými deficitmi na obdobie rokov 2008 – 2011.

(5)  Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe.

(6)  Cyklicky upravené saldo (ako sa uvádza v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení.

(7)  Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v programe (0,5 % HDP v roku 2005, 0,1 % v roku 2007 a 2008; znižujúce deficit; v roku 2006 1,4 % HDP zvyšujúce deficit).

(8)  Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v predikcii útvarov Komisie z jesene 2006 (0,5 % HDP v roku 2005, 0,1 % v roku 2007 a 2008; znižujúce deficit; v roku 2006 0,5 % HDP zvyšujúce deficit).

(9)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 1,2 %, 1,3 %, 1,4 %, resp. 1,5 % v období rokov 2005 – 2008.

(10)  Údaje o primárnom salde v programe a v predikciách útvarov Komisie nie sú priamo porovnateľné z dôvodu rozdielneho ponímania FISIM. Údaje v programe zodpovedajú definíciám požadovaným v kódexe pravidiel. Na to, aby boli porovnateľné s údajmi v programe, je potrebné upraviť údaje Komisie týkajúce sa primárneho salda o približne + 0,2 % HDP.

(11)  Rozpočtové údaje v programe na rok 2006 boli zmenené a doplnené s cieľom zahrnúť výdavky vo výške 0,9 % HDP z dôvodu, že štát odpustil dlh železničnej spoločnosti v súvislosti s projektom vysokorýchlostných železníc, ktorý bol oznámený v programe stability a schválený so záverečnými zmenami a doplneniami v zákone o rozpočte na rok 2007.

Zdroj:

Program stability (PS); ekonomické predikcie útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

| 27.3.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 70/21 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 70/21

---

STANOVISKO RADY

z 27. februára 2007

k aktualizovanému programu stability Holandska na roky 2006 – 2009

(2007/C 70/06)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č.1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

ZAUJALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 27. februára 2007 preskúmala aktualizovaný program stability Holandska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2009. |
| --- | --- |

(1)

Rada 27. februára 2007 preskúmala aktualizovaný program stability Holandska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2009.

| (2) | Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá rast reálneho HDP v roku 2006 o 3,25 %, v roku 2007 o 3 % a o 1,25 % za každý rok počas zvyšku programového obdobia. Na základe informácií dostupných v súčasnosti sa zdá, že tento scenár vychádza na roky 2006 a 2007 z pravdepodobných a na nasledujúce roky z opatrných predpokladov rastu. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa až do roku 2007 ukazujú ako realistické a v nasledujúcich rokoch sa zdajú byť vzhľadom na očakávané sprísnenie pracovného trhu podhodnotené. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá rast reálneho HDP v roku 2006 o 3,25 %, v roku 2007 o 3 % a o 1,25 % za každý rok počas zvyšku programového obdobia. Na základe informácií dostupných v súčasnosti sa zdá, že tento scenár vychádza na roky 2006 a 2007 z pravdepodobných a na nasledujúce roky z opatrných predpokladov rastu. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa až do roku 2007 ukazujú ako realistické a v nasledujúcich rokoch sa zdajú byť vzhľadom na očakávané sprísnenie pracovného trhu podhodnotené.

| (3) | Na rok 2006 sa pozícia verejných financií v predikcii útvarov Komisie z jesene 2006 odhaduje ako vyvážená oproti cieľu –1,5 % HDP uvedenému v predchádzajúcej aktualizácii programu stability. Toto odzrkadľuje najmä zlepšenú perspektívu vývoja cyklu, z čoho vyplývajú vyššie daňové príjmy, ako aj vyššie tržby z obchodovania so zemným plynom. Informácie, ktoré boli dostupné až po jesennej predikcii, (mesačné údaje o salde verejných financií) poukazujú dokonca ešte na lepší výsledok rozpočtového hospodárenia. Najnovší oficiálny odhad uvedený v memorande z jesene 2006 udáva pre produkciu na rok 2006 prebytok vo výške 0,4 % HDP. |
| --- | --- |

(3)

Na rok 2006 sa pozícia verejných financií v predikcii útvarov Komisie z jesene 2006 odhaduje ako vyvážená oproti cieľu –1,5 % HDP uvedenému v predchádzajúcej aktualizácii programu stability. Toto odzrkadľuje najmä zlepšenú perspektívu vývoja cyklu, z čoho vyplývajú vyššie daňové príjmy, ako aj vyššie tržby z obchodovania so zemným plynom. Informácie, ktoré boli dostupné až po jesennej predikcii, (mesačné údaje o salde verejných financií) poukazujú dokonca ešte na lepší výsledok rozpočtového hospodárenia. Najnovší oficiálny odhad uvedený v memorande z jesene 2006 udáva pre produkciu na rok 2006 prebytok vo výške 0,4 % HDP.

| (4) | Strednodobá rozpočtová stratégia v programe je zameraná na riešenie problémov nákladov na starnutie obyvateľstva prostredníctvom ďalšej fiškálnej konsolidácie. V programe sa plánuje zvýšenie prebytku verejných financií z 0,1 % HDP v roku 2006 na 0,9 % v roku 2009. Očakáva sa zlepšenie primárneho prebytku z 2,4 % HDP v roku 2006 na 2,9 % v roku 2009, ktorý je celkom sústredený na záverečný rok programu a ktorý vo veľkej časti v tomto roku odzrkadľuje očakávané refinancovanie splatených príspevkov vlastných zdrojov EÚ za obdobie rokov 2007 – 2009. Nominálnu úpravu plne vysvetľuje pokles pomeru výdavkov k HDP, ktorý viac ako vyrovnáva pokles pomeru príjmov k HDP o 0,2 percentuálneho bodu. V porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou programu stability sa počas celého obdobia programu úroveň salda verejných financií nachádza na zreteľne vyššej hladine. Toto odzrkadľuje najmä vyššie tržby za plyn, zlepšenú makroekonomickú situáciu v roku 2005 a perspektívu na rok 2006. |
| --- | --- |

(4)

Strednodobá rozpočtová stratégia v programe je zameraná na riešenie problémov nákladov na starnutie obyvateľstva prostredníctvom ďalšej fiškálnej konsolidácie. V programe sa plánuje zvýšenie prebytku verejných financií z 0,1 % HDP v roku 2006 na 0,9 % v roku 2009. Očakáva sa zlepšenie primárneho prebytku z 2,4 % HDP v roku 2006 na 2,9 % v roku 2009, ktorý je celkom sústredený na záverečný rok programu a ktorý vo veľkej časti v tomto roku odzrkadľuje očakávané refinancovanie splatených príspevkov vlastných zdrojov EÚ za obdobie rokov 2007 – 2009. Nominálnu úpravu plne vysvetľuje pokles pomeru výdavkov k HDP, ktorý viac ako vyrovnáva pokles pomeru príjmov k HDP o 0,2 percentuálneho bodu. V porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou programu stability sa počas celého obdobia programu úroveň salda verejných financií nachádza na zreteľne vyššej hladine. Toto odzrkadľuje najmä vyššie tržby za plyn, zlepšenú makroekonomickú situáciu v roku 2005 a perspektívu na rok 2006.

| (5) | Očakáva sa, že štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, v roku 2007 poklesne približne o polovicu percentuálneho bodu HDP, v roku 2008 sa stabilizuje a v roku 2009 stúpne približne o polovicu percentuálneho bodu HDP. Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii programu stability je strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu uvedeným v programe rozpätie štrukturálneho deficitu od 0,5 do 1 % HDP, ktoré sa v programe plánuje udržať počas celého programového obdobia. Keďže dolná hranica strednodobého cieľa sa rovná minimálnej referenčnej hodnote (odhadovanej na úrovni deficitu vo výške približne 1 % HDP), dosiahnutie strednodobého cieľa by malo splniť cieľ poskytnúť bezpečnú rezervu proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v Pakte stability a rastu a v kódexe pravidiel a primerane odráža pomer dlhu k HDP a dlhodobý priemerný rast potenciálneho produktu. |
| --- | --- |

(5)

Očakáva sa, že štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, v roku 2007 poklesne približne o polovicu percentuálneho bodu HDP, v roku 2008 sa stabilizuje a v roku 2009 stúpne približne o polovicu percentuálneho bodu HDP. Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii programu stability je strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu uvedeným v programe rozpätie štrukturálneho deficitu od 0,5 do 1 % HDP, ktoré sa v programe plánuje udržať počas celého programového obdobia. Keďže dolná hranica strednodobého cieľa sa rovná minimálnej referenčnej hodnote (odhadovanej na úrovni deficitu vo výške približne 1 % HDP), dosiahnutie strednodobého cieľa by malo splniť cieľ poskytnúť bezpečnú rezervu proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v Pakte stability a rastu a v kódexe pravidiel a primerane odráža pomer dlhu k HDP a dlhodobý priemerný rast potenciálneho produktu.

| (6) | Od roku 2007 sa riziká pre rozpočtové prognózy v programe ukazujú vo všeobecnosti ako vyvážené. Na jednej strane, možnosť preniesť vyššie príjmy z daní z roku 2006 do roku 2007 znamená pozitívne riziko pre výsledok rozpočtu v roku 2007. Okrem toho pre roky 2008 a 2009 pozitívne riziko pre rozpočtovú pozíciu vychádza z opatrného makroekonomického scenára. Na strane druhej, tržby zo zemného plynu sa môžu byť v konečnom dôsledku nižšie, ako bol ich aktuálny predpoklad počas celého obdobia. |
| --- | --- |

(6)

Od roku 2007 sa riziká pre rozpočtové prognózy v programe ukazujú vo všeobecnosti ako vyvážené. Na jednej strane, možnosť preniesť vyššie príjmy z daní z roku 2006 do roku 2007 znamená pozitívne riziko pre výsledok rozpočtu v roku 2007. Okrem toho pre roky 2008 a 2009 pozitívne riziko pre rozpočtovú pozíciu vychádza z opatrného makroekonomického scenára. Na strane druhej, tržby zo zemného plynu sa môžu byť v konečnom dôsledku nižšie, ako bol ich aktuálny predpoklad počas celého obdobia.

| (7) | Na základe tohto posúdenia rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe je postačujúca pre zachovanie strednodobého cieľa v priebehu celého programového obdobia, ako sa v programe očakávalo. Navyše situácia poskytuje počas celého programového obdobia pri bežných makroekonomických výkyvoch dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP. Napriek tomu existuje riziko, že pozícia fiškálnej politiky navrhnutá v programe môže v roku 2007, keď sa očakáva priaznivé obdobie, pôsobiť procyklicky. Toto by nebolo v súlade s Paktom stability a rastu. |
| --- | --- |

(7)

Na základe tohto posúdenia rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe je postačujúca pre zachovanie strednodobého cieľa v priebehu celého programového obdobia, ako sa v programe očakávalo. Navyše situácia poskytuje počas celého programového obdobia pri bežných makroekonomických výkyvoch dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP. Napriek tomu existuje riziko, že pozícia fiškálnej politiky navrhnutá v programe môže v roku 2007, keď sa očakáva priaznivé obdobie, pôsobiť procyklicky. Toto by nebolo v súlade s Paktom stability a rastu.

| (8) | Vďaka prudkému zníženiu deficitu verejných financií v rokoch 2004 a 2005 klesol podľa odhadov hrubý verejný dlh na 50,2 % HDP v roku 2006, t. j. hlbšie pod referenčnú hodnotu vo výške 60 % HDP uvedenú v zmluve. V programe sa počas programového obdobia predpokladá ďalší pokles pomeru dlhu k HDP o 6 percentuálnych bodov. |
| --- | --- |

(8)

Vďaka prudkému zníženiu deficitu verejných financií v rokoch 2004 a 2005 klesol podľa odhadov hrubý verejný dlh na 50,2 % HDP v roku 2006, t. j. hlbšie pod referenčnú hodnotu vo výške 60 % HDP uvedenú v zmluve. V programe sa počas programového obdobia predpokladá ďalší pokles pomeru dlhu k HDP o 6 percentuálnych bodov.

| (9) | Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je v Holandsku vyšší, ako je priemer v EÚ, pričom je spôsobený najmä pomerne vysokým nárastom výdavkov na dôchodky ako podielu HDP v priebehu nasledujúcich desaťročí. Počiatočná rozpočtová pozícia, aj keď nie je taká silná ako v roku 2005, prispieva k zmierneniu predpokladaného dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet, hoci ho nedokáže plne eliminovať. Predpokladá sa, že budúce zvýšenie príjmov ako podielu HDP spôsobené prevažne odloženým zdanením dôchodkov by malo sčasti kompenzovať rast verejných výdavkov v dlhodobom horizonte. Zabezpečenie primárnych prebytkov v strednodobom horizonte a/alebo realizácia reformných opatrení, ktoré obmedzia prognózovaný nárast výdavkov v súvislosti so starnutím obyvateľstva, by mali prispieť k zvládnutiu rizík pre udržateľnosť verejných financií. Vo všeobecnosti sa zdá, že v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií pre Holandsko platí nízke riziko. |
| --- | --- |

(9)

Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je v Holandsku vyšší, ako je priemer v EÚ, pričom je spôsobený najmä pomerne vysokým nárastom výdavkov na dôchodky ako podielu HDP v priebehu nasledujúcich desaťročí. Počiatočná rozpočtová pozícia, aj keď nie je taká silná ako v roku 2005, prispieva k zmierneniu predpokladaného dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet, hoci ho nedokáže plne eliminovať. Predpokladá sa, že budúce zvýšenie príjmov ako podielu HDP spôsobené prevažne odloženým zdanením dôchodkov by malo sčasti kompenzovať rast verejných výdavkov v dlhodobom horizonte. Zabezpečenie primárnych prebytkov v strednodobom horizonte a/alebo realizácia reformných opatrení, ktoré obmedzia prognózovaný nárast výdavkov v súvislosti so starnutím obyvateľstva, by mali prispieť k zvládnutiu rizík pre udržateľnosť verejných financií. Vo všeobecnosti sa zdá, že v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií pre Holandsko platí nízke riziko.

| (10) | Program stability neobsahuje kvalitatívne posúdenie celkového vplyvu vykonávacej správy národného programu reforiem z roku 2006 na strednodobú fiškálnu stratégiu. Neposkytuje navyše žiadne systematické informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách vyplývajúcich z hlavných reforiem predpokladaných v národnom programe reforiem, aj keď sa zdá, že jeho rozpočtové prognózy zohľadňujú dôsledky opatrení uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v programe stability sa zdajú byť v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. V oboch programoch sa opisuje najmä súčasná reforma systému zdravotnej starostlivosti, úprava systému dane z príjmu právnických osôb a plánované mimoriadne výdavky, napríklad na infraštruktúru. |
| --- | --- |

(10)

Program stability neobsahuje kvalitatívne posúdenie celkového vplyvu vykonávacej správy národného programu reforiem z roku 2006 na strednodobú fiškálnu stratégiu. Neposkytuje navyše žiadne systematické informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách vyplývajúcich z hlavných reforiem predpokladaných v národnom programe reforiem, aj keď sa zdá, že jeho rozpočtové prognózy zohľadňujú dôsledky opatrení uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v programe stability sa zdajú byť v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. V oboch programoch sa opisuje najmä súčasná reforma systému zdravotnej starostlivosti, úprava systému dane z príjmu právnických osôb a plánované mimoriadne výdavky, napríklad na infraštruktúru.

| (11) | Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. |
| --- | --- |

(11)

Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008.

| (12) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje ustanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program poskytuje všetky požadované údaje a takisto väčšinu nepovinných údajov (2). |
| --- | --- |

(12)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje ustanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program poskytuje všetky požadované údaje a takisto väčšinu nepovinných údajov (2).

Rada sa domnieva, že strednodobá rozpočtová pozícia je zdravá a rozpočtová stratégia je príkladom fiškálnej politiky vykonávanej v súlade s Paktom stability a rastu. Významným rizikom však je, že súčasná vysoká úroveň tržieb z plynu nemusí pretrvávať, ale celkové riziká, pokiaľ ide o dosiahnutie rozpočtových cieľov, sú vo všeobecnosti neutrálne.

V zmysle uvedeného posúdenia a vzhľadom na dobré perspektívy rastu sa Holandsko vyzýva, aby udržalo silnú štrukturálnu pozíciu v roku 2007 a v nasledujúcom období, a týmto spôsobom sa v priaznivom období vyhlo procyklickej fiškálnej politike.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | PS nov. 2006 | 1,5 | 3 | 3 | 1 | 1 |
| KOM nov. 2006 | 1,5 | 3,0 | 2,9 | 2,6 | – |
| PS dec. 2005 | | 2 | 2 | 2 | – |
| Inflácia HISC
  (%) | PS nov. 2006 | 1,5 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| KOM nov. 2006 | 1,5 | 1,6 | 1,8 | 2,3 | – |
| PS dec. 2005 | 1,5 | 1,5 | 1,1 | – | – |
| Produkčná medzera
  (% potenciálneho HDP) | PS nov. 2006 (3) | – 1,9 | – 0,5 | 0,6 | 0,6 | 0,3 |
| KOM nov. 2006 (7) | – 2,0 | – 1,2 | – 0,4 | 0,0 | – |
| PS dec. 2005 (3) | – 2,3 | – 1,5 | – 0,9 | – 0,6 | – |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | PS nov. 2006 | – 0,3 | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,9 |
| KOM nov. 2006 | – 0,3 | 0,0 | 0,1 | 0,3 | – |
| PS dec. 2005 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,2 | – 1,1 | – |
| Primárne saldo
  (% HDP) | PS nov. 2006 | 2,1 | 2,4 | 2,4 | 2,4 | 2,9 |
| KOM nov. 2006 | 2,1 | 2,3 | 2,3 | 2,3 | – |
| PS dec. 2005 | 1,4 | 1,1 | 1,4 | 1,5 | – |
| Cyklicky upravené saldo
  (% HDP) | PS nov. 2006 (3) | 0,8 | 0,4 | – 0,1 | 0,0 | 0,7 |
| KOM nov. 2006 | 0,9 | 0,6 | 0,4 | 0,3 | – |
| PS dec. 2005 (3) | 0,0 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,6 | – |
| Štrukturálne saldo (4)

  (% HDP) | PS nov. 2006 (5) | 0,8 | 0,4 | – 0,1 | 0,0 | 0,4 |
| KOM nov. 2006 (6) | 0,9 | 0,6 | 0,4 | 0,3 | – |
| PS dec. 2005 | 0,0 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,6 | – |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | PS nov. 2006 | 52,7 | 50,2 | 47,9 | 46,3 | 44,2 |
| KOM nov. 2006 | 52,7 | 50,5 | 47,8 | 45,4 | – |
| PS dec. 2005 | 54,4 | 54,5 | 53,9 | 53,1 | – |
| Zdroj:


  Program stability; ekonomické predikcie útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2005

2006

2007

2008

2009

Reálny HDP

(zmena v %)

PS nov. 2006

1,5

3 Formula

3

1 Formula

1 Formula

KOM nov. 2006

1,5

3,0

2,9

2,6

–

PS dec. 2005

Formula

2 Formula

2 Formula

2 Formula

–

Inflácia HISC

(%)

PS nov. 2006

1,5

1 Formula

1 Formula

1 Formula

1 Formula

KOM nov. 2006

1,5

1,6

1,8

2,3

–

PS dec. 2005

1,5

1,5

1,1

–

–

Produkčná medzera

(% potenciálneho HDP)

PS nov. 2006 (3)

– 1,9

– 0,5

0,6

0,6

0,3

KOM nov. 2006 (7)

– 2,0

– 1,2

– 0,4

0,0

–

PS dec. 2005 (3)

– 2,3

– 1,5

– 0,9

– 0,6

–

Saldo verejných financií

(% HDP)

PS nov. 2006

– 0,3

0,1

0,2

0,3

0,9

KOM nov. 2006

– 0,3

0,0

0,1

0,3

–

PS dec. 2005

– 1,2

– 1,5

– 1,2

– 1,1

–

Primárne saldo

(% HDP)

PS nov. 2006

2,1

2,4

2,4

2,4

2,9

KOM nov. 2006

2,1

2,3

2,3

2,3

–

PS dec. 2005

1,4

1,1

1,4

1,5

–

Cyklicky upravené saldo

(% HDP)

PS nov. 2006 (3)

0,8

0,4

– 0,1

0,0

0,7

KOM nov. 2006

0,9

0,6

0,4

0,3

–

PS dec. 2005 (3)

0,0

– 0,7

– 0,6

– 0,6

–

Štrukturálne saldo (4)

(% HDP)

PS nov. 2006 (5)

0,8

0,4

– 0,1

0,0

0,4

KOM nov. 2006 (6)

0,9

0,6

0,4

0,3

–

PS dec. 2005

0,0

– 0,7

– 0,6

– 0,6

–

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

PS nov. 2006

52,7

50,2

47,9

46,3

44,2

KOM nov. 2006

52,7

50,5

47,8

45,4

–

PS dec. 2005

54,4

54,5

53,9

53,1

–

Zdroj:

Program stability; ekonomické predikcie útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Konkrétne sa neuvádza rozpis verejných výdavkov podľa funkčnej klasifikácie pre rok 2009.

(3)  Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe.

(4)  Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení.

(5)  Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v programe (0,3 % HDP v roku 2009; s účinkom zníženia deficitu).

(6)  Neexistujú žiadne jednorazové, ani iné dočasné opatrenia v predikcii útvarov Komisie z jesene 2006.

(7)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 1,9 %, 2,1 %, 2,2 %, resp. 2,1 % v období rokov 2005 – 2008.

Zdroj:

Program stability; ekonomické predikcie útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

| 27.3.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 70/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 70/24

---

STANOVISKO RADY

z 27. februára 2007

k aktualizovanému programu stability Luxemburska na roky 2006 – 2009

(2007/C 70/07)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

ZAUJALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 27. februára 2007 preskúmala aktualizovaný program stability Luxemburska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2009. |
| --- | --- |

(1)

Rada 27. februára 2007 preskúmala aktualizovaný program stability Luxemburska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2009.

| (2) | Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá spomalenie rastu reálneho HDP z 5,5 % v roku 2006 na priemernú úroveň 4,3 % počas zvyšku programového obdobia. Na základe informácií dostupných v súčasnosti sa zdá, že tento scenár vychádza z pravdepodobných predpokladov rastu. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa takisto zdajú byť realistické. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá spomalenie rastu reálneho HDP z 5,5 % v roku 2006 na priemernú úroveň 4,3 % počas zvyšku programového obdobia. Na základe informácií dostupných v súčasnosti sa zdá, že tento scenár vychádza z pravdepodobných predpokladov rastu. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa takisto zdajú byť realistické.

| (3) | V predikcii útvarov Komisie z jesene 2006 sa výška deficitu verejných financií v roku 2006 odhaduje na 1,0 % HDP oproti cieľovej úrovni 1,8 % HDP stanovenej v predchádzajúcej aktualizácii programu stability. To sa čiastočne vysvetľuje revíziou výsledného deficitu za rok 2005 smerom nadol, z 2,3 % HDP v predchádzajúcom programe na 1,0 % podľa najnovších údajov. Výsledný deficit za rok 2006 môže byť taktiež nižší oproti odhadu v novom programe (1,5 % HDP) vďaka priaznivým cyklickým podmienkam a rastu príjmov z daní najmä v poslednom štvrťroku. |
| --- | --- |

(3)

V predikcii útvarov Komisie z jesene 2006 sa výška deficitu verejných financií v roku 2006 odhaduje na 1,0 % HDP oproti cieľovej úrovni 1,8 % HDP stanovenej v predchádzajúcej aktualizácii programu stability. To sa čiastočne vysvetľuje revíziou výsledného deficitu za rok 2005 smerom nadol, z 2,3 % HDP v predchádzajúcom programe na 1,0 % podľa najnovších údajov. Výsledný deficit za rok 2006 môže byť taktiež nižší oproti odhadu v novom programe (1,5 % HDP) vďaka priaznivým cyklickým podmienkam a rastu príjmov z daní najmä v poslednom štvrťroku.

| (4) | V nadväznosti na stanovisko Rady zo 14. februára 2006 sa vláda a sociálni partneri v apríli 2006 dohodli na balíku reforiem a rozpočtovej konsolidácie, ktorý sa následne začal vykonávať. V súlade s touto tripartitnou dohodou je hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie programu do konca programového obdobia opätovné nastolenie vyrovnanej pozície. To sa má dosiahnuť prostredníctvom postupného zlepšovania salda verejných financií z odhadovaného deficitu 1,5 % HDP na malý prebytok v roku 2009 (0,1 % HDP). Zníženie primárneho salda by bolo súbežné s poklesom celkového deficitu. Úprava závisí od zníženia pomeru výdavkov k HDP dosahujúceho 3,8 percentuálneho bodu, ktoré by mohlo viac ako vyrovnať pokles pomeru príjmov k HDP vo výške 2,1 percentuálneho bodu. Táto stratégia je podobná stratégii opísanej v programe z roku 2005, v ktorej sa vzhľadom na veľmi podobný makroekonomický výhľad prognózovalo, že deficit dosiahne vrchol v roku 2005, a nie v roku 2006, a vo všeobecnosti vyrovnaná pozícia sa má dosiahnuť v roku 2008, a nie v roku 2009. |
| --- | --- |

(4)

V nadväznosti na stanovisko Rady zo 14. februára 2006 sa vláda a sociálni partneri v apríli 2006 dohodli na balíku reforiem a rozpočtovej konsolidácie, ktorý sa následne začal vykonávať. V súlade s touto tripartitnou dohodou je hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie programu do konca programového obdobia opätovné nastolenie vyrovnanej pozície. To sa má dosiahnuť prostredníctvom postupného zlepšovania salda verejných financií z odhadovaného deficitu 1,5 % HDP na malý prebytok v roku 2009 (0,1 % HDP). Zníženie primárneho salda by bolo súbežné s poklesom celkového deficitu. Úprava závisí od zníženia pomeru výdavkov k HDP dosahujúceho 3,8 percentuálneho bodu, ktoré by mohlo viac ako vyrovnať pokles pomeru príjmov k HDP vo výške 2,1 percentuálneho bodu. Táto stratégia je podobná stratégii opísanej v programe z roku 2005, v ktorej sa vzhľadom na veľmi podobný makroekonomický výhľad prognózovalo, že deficit dosiahne vrchol v roku 2005, a nie v roku 2006, a vo všeobecnosti vyrovnaná pozícia sa má dosiahnuť v roku 2008, a nie v roku 2009.

| (5) | Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových opatrení a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, sa má podľa plánu zlepšiť z deficitu na úrovni približne 1,25 % HDP v roku 2006 na prebytok vo výške približne 1 % na konci programového obdobia. Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii programu stability je strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu, ktorý sa uvádza v programe, štrukturálny deficit vo výške 0,8 % HDP. Program sa zameriava na dosiahnutie strednodobého cieľa do roku 2007, čo je o rok skôr ako v predchádzajúcej aktualizácii. Keďže je strednodobý cieľ (o niečo) náročnejší ako minimálna referenčná hodnota (odhadovaný deficit je približne 1 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ poskytnúť bezpečnostnú rezervu proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v Pakte stability a rastu a v kódexe pravidiel a primerane odráža pomer dlhu k HDP a dlhodobý priemerný rast potenciálneho produktu. |
| --- | --- |

(5)

Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových opatrení a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, sa má podľa plánu zlepšiť z deficitu na úrovni približne 1,25 % HDP v roku 2006 na prebytok vo výške približne 1 % na konci programového obdobia. Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii programu stability je strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu, ktorý sa uvádza v programe, štrukturálny deficit vo výške 0,8 % HDP. Program sa zameriava na dosiahnutie strednodobého cieľa do roku 2007, čo je o rok skôr ako v predchádzajúcej aktualizácii. Keďže je strednodobý cieľ (o niečo) náročnejší ako minimálna referenčná hodnota (odhadovaný deficit je približne 1 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ poskytnúť bezpečnostnú rezervu proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v Pakte stability a rastu a v kódexe pravidiel a primerane odráža pomer dlhu k HDP a dlhodobý priemerný rast potenciálneho produktu.

| (6) | Rozpočtové výsledky by mohli byť lepšie, ako sa v programe prognózuje. Predovšetkým daňové prognózy sa zdajú pomerne opatrné, najmä na rok 2007. Rozpočtové výsledky v Luxembursku boli v posledných rokoch v skutočnosti často lepšie oproti prognózovaným, vo všeobecnosti z dôvodu podstatne vyšších príjmov oproti očakávaniu. Program však všeobecne opatrné daňové prognózy odôvodňuje tým, že hospodársky rast, a s tým súvisiace daňové príjmy, sú značne nestále v dôsledku malého rozsahu hospodárstva a jeho otvorenosti. |
| --- | --- |

(6)

Rozpočtové výsledky by mohli byť lepšie, ako sa v programe prognózuje. Predovšetkým daňové prognózy sa zdajú pomerne opatrné, najmä na rok 2007. Rozpočtové výsledky v Luxembursku boli v posledných rokoch v skutočnosti často lepšie oproti prognózovaným, vo všeobecnosti z dôvodu podstatne vyšších príjmov oproti očakávaniu. Program však všeobecne opatrné daňové prognózy odôvodňuje tým, že hospodársky rast, a s tým súvisiace daňové príjmy, sú značne nestále v dôsledku malého rozsahu hospodárstva a jeho otvorenosti.

| (7) | Vzhľadom na toto posúdenie rizika a predpokladajúc, že sa prísne dodržia výdavkové ciele a neprijmú sa žiadne nové opatrenia s negatívnym vplyvom na vyrovnanosť rozpočtu, sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe je dostatočná na dosiahnutie strednodobého cieľa v roku 2007, ako sa predpokladá v programe. Okrem toho sa zdá, že poskytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch od roku 2007. Tempo úpravy smerom k strednodobému cieľu stanovenému v programe je plne v súlade s Paktom rastu a stability, v ktorom sa uvádza, že v prípade členských štátov eurozóny a ERM II by malo ročné zlepšenie štrukturálneho salda dosiahnuť referenčnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť vyššia v priaznivom hospodárskom období a mohla by byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období. Pozícia fiškálnej politiky vyplývajúca z programu je po dosiahnutí strednodobého cieľa takisto plne v súlade s paktom. |
| --- | --- |

(7)

Vzhľadom na toto posúdenie rizika a predpokladajúc, že sa prísne dodržia výdavkové ciele a neprijmú sa žiadne nové opatrenia s negatívnym vplyvom na vyrovnanosť rozpočtu, sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe je dostatočná na dosiahnutie strednodobého cieľa v roku 2007, ako sa predpokladá v programe. Okrem toho sa zdá, že poskytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch od roku 2007. Tempo úpravy smerom k strednodobému cieľu stanovenému v programe je plne v súlade s Paktom rastu a stability, v ktorom sa uvádza, že v prípade členských štátov eurozóny a ERM II by malo ročné zlepšenie štrukturálneho salda dosiahnuť referenčnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť vyššia v priaznivom hospodárskom období a mohla by byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období. Pozícia fiškálnej politiky vyplývajúca z programu je po dosiahnutí strednodobého cieľa takisto plne v súlade s paktom.

| (8) | Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh dosiahol v roku 2006 hodnotu 7,5 % HDP, čo je výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP uvedenou v zmluve. V programe sa prognózuje, že pomer dlhu k HDP sa do konca programového obdobia mierne zvýši na úroveň 8,5 % HDP. |
| --- | --- |

(8)

Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh dosiahol v roku 2006 hodnotu 7,5 % HDP, čo je výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP uvedenou v zmluve. V programe sa prognózuje, že pomer dlhu k HDP sa do konca programového obdobia mierne zvýši na úroveň 8,5 % HDP.

| (9) | Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet v Luxembursku patrí medzi najvyššie v EÚ; spôsobuje ho najmä značný nárast výdavkov na dôchodky – o 7,5 percentuálneho bodu HDP, a nárast celkových verejných výdavkov súvisiacich s vekom o 8,25 percentuálneho bodu od roku 2004 do roku 2050 (v porovnaní s priemernými nárastmi v EÚ vo výške 2,25 a 3,5 percentuálneho bodu HDP). Súčasná úroveň hrubého dlhu je veľmi nízka a prostredníctvom systému sociálneho zabezpečenia sa získali značné aktíva. Súčasný objem týchto aktív (odhadovaný približne na 25 % HDP) významnou mierou prispieva k udržateľnosti verejných financií, nebude však postačovať na vyrovnanie vplyvu na pomer dlhu k HDP z dlhodobého hľadiska, a to z dôvodu rozsiahleho nárastu výdavkov súvisiacich s vekom. Hoci udržanie silnej rozpočtovej pozície pomôže znížiť časť nákladov súvisiacich s vekom, ako to uznávajú orgány, potrebné sú niektoré zmeny dôchodkového systému, aby sa kompenzoval budúci nárast verejných výdavkov a znížili riziká pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Celkovo sa zdá, že v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií pre Luxembursko platí stredné riziko. |
| --- | --- |

(9)

Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet v Luxembursku patrí medzi najvyššie v EÚ; spôsobuje ho najmä značný nárast výdavkov na dôchodky – o 7,5 percentuálneho bodu HDP, a nárast celkových verejných výdavkov súvisiacich s vekom o 8,25 percentuálneho bodu od roku 2004 do roku 2050 (v porovnaní s priemernými nárastmi v EÚ vo výške 2,25 a 3,5 percentuálneho bodu HDP). Súčasná úroveň hrubého dlhu je veľmi nízka a prostredníctvom systému sociálneho zabezpečenia sa získali značné aktíva. Súčasný objem týchto aktív (odhadovaný približne na 25 % HDP) významnou mierou prispieva k udržateľnosti verejných financií, nebude však postačovať na vyrovnanie vplyvu na pomer dlhu k HDP z dlhodobého hľadiska, a to z dôvodu rozsiahleho nárastu výdavkov súvisiacich s vekom. Hoci udržanie silnej rozpočtovej pozície pomôže znížiť časť nákladov súvisiacich s vekom, ako to uznávajú orgány, potrebné sú niektoré zmeny dôchodkového systému, aby sa kompenzoval budúci nárast verejných výdavkov a znížili riziká pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Celkovo sa zdá, že v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií pre Luxembursko platí stredné riziko.

| (10) | Program stability obsahuje kvalitatívne posúdenie celkového vplyvu vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2006 na strednodobú fiškálnu stratégiu. Okrem toho poskytuje určité informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách týkajúcich sa hlavných reforiem predpokladaných v národnom programe reforiem a zdá sa, že jeho rozpočtové prognózy zohľadňujú dôsledky opatrení uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Zdá sa, že opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v programe stability sú v súlade s opatreniami navrhnutými v národnom programe reforiem. Zdá sa najmä, že zámer vlády, ktorý sa potvrdzuje v programe, udržať verejné investície na vysokej úrovni, odráža prioritné opatrenia stanovené v národnom programe reforiem zamerané na zvýšenie kapacity výskumu a vývoja, podnietenie udržateľného využívania zdrojov a zlepšenie železničných spojení so susednými krajinami. |
| --- | --- |

(10)

Program stability obsahuje kvalitatívne posúdenie celkového vplyvu vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2006 na strednodobú fiškálnu stratégiu. Okrem toho poskytuje určité informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách týkajúcich sa hlavných reforiem predpokladaných v národnom programe reforiem a zdá sa, že jeho rozpočtové prognózy zohľadňujú dôsledky opatrení uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Zdá sa, že opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v programe stability sú v súlade s opatreniami navrhnutými v národnom programe reforiem. Zdá sa najmä, že zámer vlády, ktorý sa potvrdzuje v programe, udržať verejné investície na vysokej úrovni, odráža prioritné opatrenia stanovené v národnom programe reforiem zamerané na zvýšenie kapacity výskumu a vývoja, podnietenie udržateľného využívania zdrojov a zlepšenie železničných spojení so susednými krajinami.

| (11) | Rozpočtová stratégia navrhnutá v programe je čiastočne v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. K dnešnému dňu sa neuskutočnila žiadna významná dôchodková reforma. |
| --- | --- |

(11)

Rozpočtová stratégia navrhnutá v programe je čiastočne v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. K dnešnému dňu sa neuskutočnila žiadna významná dôchodková reforma.

| (12) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje uvedené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program má niekoľko nedostatkov v povinných a nepovinných údajoch (2). Okrem toho sa v niektorých dôležitých bodoch odchyľuje od vzorovej štruktúry uvedenej v kódexe pravidiel (3). |
| --- | --- |

(12)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje uvedené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program má niekoľko nedostatkov v povinných a nepovinných údajoch (2). Okrem toho sa v niektorých dôležitých bodoch odchyľuje od vzorovej štruktúry uvedenej v kódexe pravidiel (3).

Rada víta, že v kontexte veľkých predpokladov rastu program rýchlo napreduje k strednodobému cieľu, ktorý by sa mal dosiahnuť po roku 2007, a po jeho dosiahnutí predpokladá ďalšie zmenšenie deficitu. Nedávno prijaté opatrenia na obmedzenie výdavkov sú však iba dočasné (t. j. do roku 2009).

V zmysle uvedeného hodnotenia a vzhľadom na prognózovaný rast výdavkov súvisiacich s vekom Rada vyzýva Luxembursko, aby zlepšilo dlhodobú udržateľnosť verejných financií zavedením opatrení štrukturálnej reformy (najmä v oblasti dôchodkov).

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | PS nov. 2006 | 4,0 | 5,5 | 4,0 | 5,0 | 4,0 |
| KOM nov. 2006 | 4,0 | 5,5 | 4,5 | 4,2 | – |
| PS nov. 2005 | 4,0 | 4,4 | 4,9 | 4,9 | – |
| Inflácia HISC
  (%) | PS nov. 2006 | 3,8 | 2,9 | 1,4 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov. 2006 | 3,8 | 3,2 | 2,2 | 1,8 | – |
| PS nov. 2005 | 3,7 | 2,6 | 2,0 | 1,8 | – |
| Produkčná medzera
  (% potenciálneho HDP) | PS nov. 2006 (4) | – 1,6 | – 0,3 | – 0,8 | – 0,5 | – 1,6 |
| KOM nov. 2006 (8) | – 2,2 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,9 | – |
| PS nov. 2005 (4) | – 1,7 | – 1,3 | – 0,7 | – 0,6 | – |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | PS nov. 2006 | – 1,0 | – 1,5 | – 0,9 | – 0,4 | 0,1 |
| KOM nov. 2006 | – 1,0 | – 1,0 | – 0,5 | – 0,3 | – |
| PS nov. 2005 | – 2,3 | – 1,8 | – 1,0 | – 0,2 | – |
| Primárne saldo
  (% HDP) | PS nov. 2006 | – 0,8 | – 1,3 | – 0,8 | – 0,2 | 0,3 |
| KOM nov. 2006 | – 0,8 | – 0,8 | – 0,3 | – 0,1 | – |
| PS nov. 2005 | – 2,1 | – 1,7 | – 0,7 | 0,1 | – |
| Cyklicky upravené saldo
  (% HDP) | PS nov. 2006 (4) | – 0,2 | – 1,3 | – 0,5 | – 0,1 | 0,9 |
| KOM nov. 2006 | 0,0 | – 1,1 | – 0,2 | 0,1 | – |
| PS nov. 2005 (4) | – 1,5 | – 1,2 | – 0,6 | 0,1 | – |
| Štrukturálne saldo  (5)

  (% HDP) | PS nov. 2006  (6) | – 0,2 | – 1,3 | – 0,5 | – 0,1 | 0,9 |
| KOM nov. 2006  (7) | 0,0 | – 1,1 | – 0,2 | 0,1 | – |
| PS nov. 2005 | – 1,5 | – 1,2 | – 0,6 | 0,1 | – |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | PS nov. 2006 | 6,1 | 7,5 | 8,2 | 8,5 | 8,5 |
| KOM nov. 2006 | 6,0 | 7,4 | 7,3 | 7,1 | – |
| PS nov. 2005 | 6,4 | 9,6 | 9,9 | 10,2 | – |
| Zdroj:

  Program stability (PS); ekonomické predikcie útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2005

2006

2007

2008

2009

Reálny HDP

(zmena v %)

PS nov. 2006

4,0

5,5

4,0

5,0

4,0

KOM nov. 2006

4,0

5,5

4,5

4,2

–

PS nov. 2005

4,0

4,4

4,9

4,9

–

Inflácia HISC

(%)

PS nov. 2006

3,8

2,9

1,4

2,0

2,0

KOM nov. 2006

3,8

3,2

2,2

1,8

–

PS nov. 2005

3,7

2,6

2,0

1,8

–

Produkčná medzera

(% potenciálneho HDP)

PS nov. 2006 (4)

– 1,6

– 0,3

– 0,8

– 0,5

– 1,6

KOM nov. 2006 (8)

– 2,2

– 0,9

– 0,7

– 0,9

–

PS nov. 2005 (4)

– 1,7

– 1,3

– 0,7

– 0,6

–

Saldo verejných financií

(% HDP)

PS nov. 2006

– 1,0

– 1,5

– 0,9

– 0,4

0,1

KOM nov. 2006

– 1,0

– 1,0

– 0,5

– 0,3

–

PS nov. 2005

– 2,3

– 1,8

– 1,0

– 0,2

–

Primárne saldo

(% HDP)

PS nov. 2006

– 0,8

– 1,3

– 0,8

– 0,2

0,3

KOM nov. 2006

– 0,8

– 0,8

– 0,3

– 0,1

–

PS nov. 2005

– 2,1

– 1,7

– 0,7

0,1

–

Cyklicky upravené saldo

(% HDP)

PS nov. 2006 (4)

– 0,2

– 1,3

– 0,5

– 0,1

0,9

KOM nov. 2006

0,0

– 1,1

– 0,2

0,1

–

PS nov. 2005 (4)

– 1,5

– 1,2

– 0,6

0,1

–

Štrukturálne saldo  (5)

(% HDP)

PS nov. 2006  (6)

– 0,2

– 1,3

– 0,5

– 0,1

0,9

KOM nov. 2006  (7)

0,0

– 1,1

– 0,2

0,1

–

PS nov. 2005

– 1,5

– 1,2

– 0,6

0,1

–

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

PS nov. 2006

6,1

7,5

8,2

8,5

8,5

KOM nov. 2006

6,0

7,4

7,3

7,1

–

PS nov. 2005

6,4

9,6

9,9

10,2

–

Zdroj:

Program stability (PS); ekonomické predikcie útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Chýbajú najmä údaje o sektorových saldách (s výnimkou salda verejných financií).

(3)  Chýba oddiel o inštitucionálnych prvkoch verejných financií.

(4)  Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe.

(5)  Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení.

(6)  V programe nie sú žiadne jednorazové, ani iné dočasné opatrenia.

(7)  V predikcii útvarov Komisie z jesene 2006 nie sú žiadne jednorazové, ani iné dočasné opatrenia.

(8)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 4,1 %, 4,1 %, 4,4 %, resp. 4,7 % v období rokov 2005 – 2008.

Zdroj:

Program stability (PS); ekonomické predikcie útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

| 27.3.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 70/27 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 70/27

---

Povolenie štátnej pomoci v rámci ustanovení článkov 87 a 88 Zmluvy o ES

Prípady, ku ktorým nemá Komisia námietky

(2007/C 70/08)

| Dátum prijatia rozhodnutia | 8.2.2007 |
| --- | --- |
| Číslo pomoci | N 308/05 |
| Členský štát | Spojené kráľovstvo |
| Región | — |
| Názov (a/alebo meno príjemcu) | Pig Health Scheme (MLC) |
| Právny základ | Agriculture Act 1967 |
| Druh opatrenia | Schéma |
| Účel | Technická podpora |
| Forma pomoci | Grant |
| Rozpočet | 500 000 GBP (746 046 EUR) |
| Intenzita | Do 100 % |
| Trvanie | Od dátumu schválenia do 31. marca 2009 |
| Odvetvie hospodárstva | Poľnohospodárstvo |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Meat and Livestock Commission |
| PO Box 44, Winterhill House, Snowdon Drive |
| Milton Keynes MK6 1AX |
| United Kingdom |

Dátum prijatia rozhodnutia

8.2.2007

Číslo pomoci

N 308/05

Členský štát

Spojené kráľovstvo

Región

—

Názov (a/alebo meno príjemcu)

Pig Health Scheme (MLC)

Právny základ

Agriculture Act 1967

Druh opatrenia

Schéma

Účel

Technická podpora

Forma pomoci

Grant

Rozpočet

500 000 GBP (746 046 EUR)

Intenzita

Do 100 %

Trvanie

Od dátumu schválenia do 31. marca 2009

Odvetvie hospodárstva

Poľnohospodárstvo

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Meat and Livestock Commission

PO Box 44, Winterhill House, Snowdon Drive

Milton Keynes MK6 1AX

United Kingdom

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Dátum prijatia rozhodnutia | 14. 12. 2006 |
| --- | --- |
| Referenčné číslo pomoci | N 340/05 |
| Členský štát | Lotyšsko |
| Región | — |
| Názov (a/alebo meno príjemcu) | “Atbalsts ilggadīgo stādījumu integrētai audzēšanas sistemai” |
| Právny základ | — | Ministru kabineta 2005. gada 25 janvāra noteikumi Nr. 70 “Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2005. gadā un tā piešķiršanas kārtība”(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 27; 17.02.2005.) |

Dátum prijatia rozhodnutia

14. 12. 2006

Referenčné číslo pomoci

N 340/05

Členský štát

Lotyšsko

Región

—

Názov (a/alebo meno príjemcu)

“Atbalsts ilggadīgo stādījumu integrētai audzēšanas sistemai”

Právny základ

—

Ministru kabineta 2005. gada 25 janvāra noteikumi Nr. 70 “Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2005. gadā un tā piešķiršanas kārtība”(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 27; 17.02.2005.)

| — | Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.4.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.4.2004.) |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.4.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.4.2004.)

Druh opatrenia

Program pomoci

Účel

Využitie environmentálneho plánovania v poľnohospodárskych činnostiach

Forma pomoci

Pomoc pre poľnohospodársko-environmentálne opatrenia

Pomoc pre výskum a vývoj

Rozpočet

Ročný rozpočet: 300 000 LVL

Intenzita

Agro-enviromentálne záväzky: rôzne

Pomoc na výskum a vývoj: do výšky 100 %

Trvanie

Do roku 2010

Sektory hospodárstva

Sektor poľnohospodárstva

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2 |
| LV-1981 Rīga |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2

LV-1981 Rīga

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Dátum prijatia rozhodnutia | 14. 12. 2006 |
| --- | --- |
| Referenčné číslo pomoci | N 349/05 |
| Členský štát | Lotyšsko |
| Región | — |
| Názov (a/alebo meno príjemcu) | “Dārzeņu integrētās sistemas ievišana” |
| Právny základ | — | Ministru kabineta 2005. gada 25 janvāra noteikumi Nr. 70 “Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2005. gadā un tā piešķiršanas kārtība”(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 27; 17.02.2005.) |

Dátum prijatia rozhodnutia

14. 12. 2006

Referenčné číslo pomoci

N 349/05

Členský štát

Lotyšsko

Región

—

Názov (a/alebo meno príjemcu)

“Dārzeņu integrētās sistemas ievišana”

Právny základ

—

Ministru kabineta 2005. gada 25 janvāra noteikumi Nr. 70 “Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2005. gadā un tā piešķiršanas kārtība”(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 27; 17.02.2005.)

| — | Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.04.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.4.2004.) |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.04.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.4.2004.)

Druh opatrenia

Program pomoci

Účel

Využitie environmentálneho plánovania v poľnohospodárskych činnostiach

Forma pomoci

Pomoc pre poľnohospodársko-environmentálne opatrenia

Pomoc pre výskum a vývoj

Rozpočet

Ročný rozpočet: 302 465 LVL

Intenzita

Agro-enviromentálne záväzky: rôzne

Pomoc pre výskum a vývoj: do výšky 100 %

Trvanie

Do roku 2010

Sektory hospodárstva

Sektor poľnohospodárstva

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2, |
| LV-1981 Rīga |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2,

LV-1981 Rīga

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Dátum prijatia rozhodnutia | 26. 2. 2007 |
| --- | --- |
| Číslo pomoci | N 208/06 |
| Členský štát | Taliansko |
| Región | Trento |
| Názov (a/alebo meno príjemcu) | Fondo di rotazione immobiliare a favore di imprese cooperative e agricole (legge provinciale 10 febbraio 2005 n. 1, articolo 26, e deliberazione della Giunta provinciale n. 2479 del 18 novembre 2005) |
| Právny základ | Legge provinciale 10 febbraio 2005 n. 1, articolo 26
  Deliberazione della Giunta provinciale n. 2479 del 18 novembre 2005 |
| Druh opatrenia | Schéma pomoci |
| Účel | Iný (nákup, predaj a prenájom majetku) |
| Forma pomoci | Subvencie |
| Rozpočet | 4 500 000 EUR |
| Intenzita | Opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc |
| Trvanie | Do konca roku 2008 |
| Odvetvia hospodárstva | Poľnohospodárstvo |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | — |
| Ďalšie informácie | — |

Dátum prijatia rozhodnutia

26. 2. 2007

Číslo pomoci

N 208/06

Členský štát

Taliansko

Región

Trento

Názov (a/alebo meno príjemcu)

Fondo di rotazione immobiliare a favore di imprese cooperative e agricole (legge provinciale 10 febbraio 2005 n. 1, articolo 26, e deliberazione della Giunta provinciale n. 2479 del 18 novembre 2005)

Právny základ

Legge provinciale 10 febbraio 2005 n. 1, articolo 26

Deliberazione della Giunta provinciale n. 2479 del 18 novembre 2005

Druh opatrenia

Schéma pomoci

Účel

Iný (nákup, predaj a prenájom majetku)

Forma pomoci

Subvencie

Rozpočet

4 500 000 EUR

Intenzita

Opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc

Trvanie

Do konca roku 2008

Odvetvia hospodárstva

Poľnohospodárstvo

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

—

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Dátum prijatia rozhodnutia | 19. 2. 2007 |
| --- | --- |
| Číslo pomoci | N 406/06 |
| Členský štát | Španielsko |
| Región | Andalúzia |
| Názov (a/alebo meno príjemcu) | Ayudas a favor de la lucha contra la plaga de la moca del olivo |
| Právny základ | Proyecto de Orden |
| Druh opatrenia | Schéma pomoci |
| Účel | Boj proti výskytu olivovej mušky v Andalúzii |
| Forma pomoci | Priama subvencia |
| Rozpočet | 1 800 000 EUR |
| Intenzita pomoci | 75 % oprávnených nákladov |
| Trvanie | 2006 |
| Odvetvia hospodárstva | Poľnohospodárstvo |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Consejería de Agricultura y Pesca |
| Junta de Andalucía |
| Calle Tabladilla s/n |
| E-41013 Sevilla |

Dátum prijatia rozhodnutia

19. 2. 2007

Číslo pomoci

N 406/06

Členský štát

Španielsko

Región

Andalúzia

Názov (a/alebo meno príjemcu)

Ayudas a favor de la lucha contra la plaga de la moca del olivo

Právny základ

Proyecto de Orden

Druh opatrenia

Schéma pomoci

Účel

Boj proti výskytu olivovej mušky v Andalúzii

Forma pomoci

Priama subvencia

Rozpočet

1 800 000 EUR

Intenzita pomoci

75 % oprávnených nákladov

Trvanie

2006

Odvetvia hospodárstva

Poľnohospodárstvo

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Consejería de Agricultura y Pesca

Junta de Andalucía

Calle Tabladilla s/n

E-41013 Sevilla

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Dátum prijatia rozhodnutia | 19. 2. 2007 |
| --- | --- |
| Číslo pomoci | N 577/06 |
| Členský štát | Holandsko |
| Región | — |
| Názov | Catalogus Groen-Blauwe Diensten |
| Právny základ | De kaderwet inzake subsidies van het ministerie van landbouw, natuur en voedselkwaliteit inzake subsidies, de provinciewet, de gemeentewet en de waterschapswet |
| Druh opatrenia | Schéma pomoci |
| Účel | Účelom „katalógu zelených a modrých služieb “je vytvoriť prístupnú poľnohospodársku krajinu s vysokou environmentálnou a kultúrnou hodnotou |
| Forma pomoci | Platby po prepuknutí nákazlivej choroby |
| Rozpočet | Približne 120 miliónov EUR ročne |
| Intenzita | Rôzna |
| Trvanie | Trvanie podporných opatrení uvedených v katalógu je rôzne. Zmluvy s jednotlivými poľnohospodármi v rámci týchto opatrení budú trvať 5 až 7 rokov |
| Odvetvia hospodárstva | Poľnohospodárstvo |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Štátna správa a miestne samosprávy v Holandsku |
| Ďalšie informácie | — |

Dátum prijatia rozhodnutia

19. 2. 2007

Číslo pomoci

N 577/06

Členský štát

Holandsko

Región

—

Názov

Catalogus Groen-Blauwe Diensten

Právny základ

De kaderwet inzake subsidies van het ministerie van landbouw, natuur en voedselkwaliteit inzake subsidies, de provinciewet, de gemeentewet en de waterschapswet

Druh opatrenia

Schéma pomoci

Účel

Účelom „katalógu zelených a modrých služieb “je vytvoriť prístupnú poľnohospodársku krajinu s vysokou environmentálnou a kultúrnou hodnotou

Forma pomoci

Platby po prepuknutí nákazlivej choroby

Rozpočet

Približne 120 miliónov EUR ročne

Intenzita

Rôzna

Trvanie

Trvanie podporných opatrení uvedených v katalógu je rôzne. Zmluvy s jednotlivými poľnohospodármi v rámci týchto opatrení budú trvať 5 až 7 rokov

Odvetvia hospodárstva

Poľnohospodárstvo

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Štátna správa a miestne samosprávy v Holandsku

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Dátum prijatia rozhodnutia | 8. 2. 2007 |
| --- | --- |
| Číslo pomoci | N 583/06 |
| Členský štát | Taliansko |
| Región | Basilicata |
| Názov (a/alebo meno príjemcu) | Interventi compensativi relativi a mancati redditi a favore delle aziende agricole interessate da provvedimenti di abbattimenti totali conseguenti ad infezioni di tubercolosi bovina e/o brucellosi |
| Právny základ | Delibera di giunta Regione Basilicata n. 475 del 3.4.2006 |
| Druh opatrenia | Schéma pomoci |
| Účel | Pomoc na boj proti chorobám zvierat |
| Forma pomoci | Priama subvencia |
| Rozpočet | 600 000 EUR |
| Intenzita | Až do 100 % oprávnených nákladov |
| Trvanie | Do 31. decembra 2008 |
| Odvetvia hospodárstva | A00121-A00122 – Poľnohospodárstvo (chov hospodárskych zvierat) |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Regione Basilicata |
| Viale della Regione Basilicata, 12 |
| I-85100 Potenza |

Dátum prijatia rozhodnutia

8. 2. 2007

Číslo pomoci

N 583/06

Členský štát

Taliansko

Región

Basilicata

Názov (a/alebo meno príjemcu)

Interventi compensativi relativi a mancati redditi a favore delle aziende agricole interessate da provvedimenti di abbattimenti totali conseguenti ad infezioni di tubercolosi bovina e/o brucellosi

Právny základ

Delibera di giunta Regione Basilicata n. 475 del 3.4.2006

Druh opatrenia

Schéma pomoci

Účel

Pomoc na boj proti chorobám zvierat

Forma pomoci

Priama subvencia

Rozpočet

600 000 EUR

Intenzita

Až do 100 % oprávnených nákladov

Trvanie

Do 31. decembra 2008

Odvetvia hospodárstva

A00121-A00122 – Poľnohospodárstvo (chov hospodárskych zvierat)

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Regione Basilicata

Viale della Regione Basilicata, 12

I-85100 Potenza

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Dátum prijatia rozhodnutia | 8. 2. 2007 |
| --- | --- |
| Číslo pomoci | N 801/06 |
| Členský štát | Taliansko |
| Región | Veneto |
| Názov | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (venti impetuosi e trombe d'aria 29 giugno 2006 — province di Treviso, Verona e Vicenza) |
| Právny základ | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Druh opatrenia | Schéma štátnej pomoci |
| Účel | Náhrada škôd na poľnohospodárskej produkcii z dôvodu nepriaznivých poveternostných podmienok |
| Forma pomoci | Priama pomoc |
| Rozpočet | Odkazuje sa na schválenú schému (NN 54/A/04) |
| Intenzita | Do výšky 100 % škôd na poľnohospodárskych štruktúrach |
| Trvanie | Do skončenia platieb |
| Odvetvia hospodárstva | Poľnohospodárstvo |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Dátum prijatia rozhodnutia

8. 2. 2007

Číslo pomoci

N 801/06

Členský štát

Taliansko

Región

Veneto

Názov

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (venti impetuosi e trombe d'aria 29 giugno 2006 — province di Treviso, Verona e Vicenza)

Právny základ

Decreto legislativo n. 102/2004

Druh opatrenia

Schéma štátnej pomoci

Účel

Náhrada škôd na poľnohospodárskej produkcii z dôvodu nepriaznivých poveternostných podmienok

Forma pomoci

Priama pomoc

Rozpočet

Odkazuje sa na schválenú schému (NN 54/A/04)

Intenzita

Do výšky 100 % škôd na poľnohospodárskych štruktúrach

Trvanie

Do skončenia platieb

Odvetvia hospodárstva

Poľnohospodárstvo

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Ďalšie informácie

Vykonávacie opatrenie schémy schválenej Komisiou v rámci spisu štátnej pomoci NN 54/A/04 (List Komisie K(2005) 1622, konečné znenie, 7. 6. 2005)

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Dátum prijatia rozhodnutia | 13. 2. 2007 |
| --- | --- |
| Číslo pomoci | N 842/06 |
| Členský štát | Litva |
| Región | — |
| Názov (a/alebo meno príjemcu) | Parama žemės ūkio veiklos subjektams, patyrusiems nuostolių žuvus ar nukentėjus žemės ūkio augalams dėl stichinių meteorologinių reiškinių 2006 m. |
| Právny základ | — | Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2006 m. rugpjūčio 4 d. Nutarimas Nr. 783 „Dėl krašto ekstremalios situacijos žemės ūkyje dėl stichinės sausros paskelbimo“ |

Dátum prijatia rozhodnutia

13. 2. 2007

Číslo pomoci

N 842/06

Členský štát

Litva

Región

—

Názov (a/alebo meno príjemcu)

Parama žemės ūkio veiklos subjektams, patyrusiems nuostolių žuvus ar nukentėjus žemės ūkio augalams dėl stichinių meteorologinių reiškinių 2006 m.

Právny základ

—

Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2006 m. rugpjūčio 4 d. Nutarimas Nr. 783 „Dėl krašto ekstremalios situacijos žemės ūkyje dėl stichinės sausros paskelbimo“

| — | Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro įsakymo „Dėl paramos žemės ūkio veiklos subjektams, patyrusiems nuostolių žuvus ar nukentėjus žemės ūkio augalams dėl stichinių meteorologinių reiškinių 2006 m. teikimo taisyklių patvirtinimo “projektas |
| --- | --- |

—

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro įsakymo „Dėl paramos žemės ūkio veiklos subjektams, patyrusiems nuostolių žuvus ar nukentėjus žemės ūkio augalams dėl stichinių meteorologinių reiškinių 2006 m. teikimo taisyklių patvirtinimo “projektas

Druh opatrenia

Schéma pomoci

Účel

Náhrada za škody spôsobené suchom v roku 2006

Forma pomoci

Pomoc na náhradu poľnohospodárom za straty spôsobené nepriaznivými poveternostnými podmienkami

Rozpočet

Celkový rozpočet: do 190 miliónov LTL

Intenzita

Do 40 % oprávnených strát

Trvanie

Jeden rok po schválení Komisie

Odvetvie hospodárstva

Poľnohospodárske odvetvie

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

| Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija |
| --- |
| Gedimino pr. 19 |
| LT-01103 Vilnius |

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija

Gedimino pr. 19

LT-01103 Vilnius

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Dátum prijatia rozhodnutia | 19. 2. 2007 |
| --- | --- |
| Číslo pomoci | N 844/06 |
| Členský štát | Taliansko |
| Región | Sicilia |
| Názov | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (eccessi termici dal 19 al 30 giugno 2006 — provincia di Catania, Sicilia) |
| Právny základ | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Druh opatrenia | Schéma štátnej pomoci |
| Účel | Náhrada škôd na poľnohospodárskej produkcii z dôvodu nepriaznivých poveternostných podmienok |
| Forma pomoci | Priama pomoc |
| Rozpočet | Odkazuje sa na schválenú schému (NN 54/A/04) |
| Intenzita | Do výšky 80 % škôd na poľnohospodárskej produkcii |
| Trvanie | Do skončenia platieb |
| Odvetvia hospodárstva | Poľnohospodárstvo |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Dátum prijatia rozhodnutia

19. 2. 2007

Číslo pomoci

N 844/06

Členský štát

Taliansko

Región

Sicilia

Názov

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (eccessi termici dal 19 al 30 giugno 2006 — provincia di Catania, Sicilia)

Právny základ

Decreto legislativo n. 102/2004

Druh opatrenia

Schéma štátnej pomoci

Účel

Náhrada škôd na poľnohospodárskej produkcii z dôvodu nepriaznivých poveternostných podmienok

Forma pomoci

Priama pomoc

Rozpočet

Odkazuje sa na schválenú schému (NN 54/A/04)

Intenzita

Do výšky 80 % škôd na poľnohospodárskej produkcii

Trvanie

Do skončenia platieb

Odvetvia hospodárstva

Poľnohospodárstvo

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Ďalšie informácie

Vykonávacie opatrenie schémy schválenej Komisiou v rámci spisu štátnej pomoci NN 54/A/04 (List Komisie K(2005) 1622, konečné znenie, 7. 6. 2005)

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Dátum prijatia rozhodnutia | 2. 2. 2007 |
| --- | --- |
| Číslo pomoci | N 846/06 |
| Členský štát | Taliansko |
| Región | Piemonte |
| Názov (a/alebo meno príjemcu) | Interventi nelle zone agricole danneggiate (siccità dal 1o gennaio 2006 al 25 settembre 2006 nelle province di Alessandria, Asti, Biella, Cuneo, Novara, Torino e Vercelli) |
| Právny základ | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Druh opatrenia | Schéma štátnej pomoci |
| Účel | Náhrada škôd na štruktúrach poľnohospodárskych podnikov z dôvodu nepriaznivých poveternostných podmienok |
| Forma pomoci | Priama pomoc |
| Rozpočet | Odkazuje sa na schválenú schému (NN 54/A/04) |
| Intenzita | Do výšky 80 % |
| Trvanie | Do skončenia platieb |
| Odvetvia hospodárstva | Poľnohospodárstvo |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Dátum prijatia rozhodnutia

2. 2. 2007

Číslo pomoci

N 846/06

Členský štát

Taliansko

Región

Piemonte

Názov (a/alebo meno príjemcu)

Interventi nelle zone agricole danneggiate (siccità dal 1o gennaio 2006 al 25 settembre 2006 nelle province di Alessandria, Asti, Biella, Cuneo, Novara, Torino e Vercelli)

Právny základ

Decreto legislativo n. 102/2004

Druh opatrenia

Schéma štátnej pomoci

Účel

Náhrada škôd na štruktúrach poľnohospodárskych podnikov z dôvodu nepriaznivých poveternostných podmienok

Forma pomoci

Priama pomoc

Rozpočet

Odkazuje sa na schválenú schému (NN 54/A/04)

Intenzita

Do výšky 80 %

Trvanie

Do skončenia platieb

Odvetvia hospodárstva

Poľnohospodárstvo

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX settembre, 20

I-00187 Roma

Ďalšie informácie

Vykonávacie opatrenie schémy schválenej Komisiou v rámci spisu štátnej pomoci NN 54/A/04 (List Komisie K(2005) 1622, konečné znenie, 7. 6. 2005)

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

| 27.3.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 70/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 70/35

---

Výmenný kurz eura (1)

26. marca 2007

(2007/C 70/09)

1 euro=

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,3265 |
| JPY | Japonský jen | 157,05 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4497 |
| GBP | Britská libra | 0,67635 |
| SEK | Švédska koruna | 9,3083 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,6208 |
| ISK | Islandská koruna | 88,21 |
| NOK | Nórska koruna | 8,1270 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CYP | Cyperská libra | 0,5805 |
| CZK | Česká koruna | 27,935 |
| EEK | Estónska koruna | 15,6466 |
| HUF | Maďarský forint | 246,83 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,7096 |
| MTL | Maltská líra | 0,4293 |
| PLN | Poľský zlotý | 3,8701 |
| RON | Rumunský lei | 3,3604 |
| SKK | Slovenská koruna | 33,628 |
| TRY | Turecká líra | 1,8354 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,6456 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,5416 |
| HKD | Hongkongský dolár | 10,3649 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,8588 |
| SGD | Singapurský dolár | 2,0143 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 244,99 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 9,5704 |
| CNY | Čínsky juan | 10,2647 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,3763 |
| IDR | Indonézska rupia | 12 075,79 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,5797 |
| PHP | Filipínske peso | 63,771 |
| RUB | Ruský rubeľ | 34,5940 |
| THB | Thajský baht | 43,550 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,3265

JPY

Japonský jen

157,05

DKK

Dánska koruna

7,4497

GBP

Britská libra

0,67635

SEK

Švédska koruna

9,3083

CHF

Švajčiarsky frank

1,6208

ISK

Islandská koruna

88,21

NOK

Nórska koruna

8,1270

BGN

Bulharský lev

1,9558

CYP

Cyperská libra

0,5805

CZK

Česká koruna

27,935

EEK

Estónska koruna

15,6466

HUF

Maďarský forint

246,83

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,7096

MTL

Maltská líra

0,4293

PLN

Poľský zlotý

3,8701

RON

Rumunský lei

3,3604

SKK

Slovenská koruna

33,628

TRY

Turecká líra

1,8354

AUD

Austrálsky dolár

1,6456

CAD

Kanadský dolár

1,5416

HKD

Hongkongský dolár

10,3649

NZD

Novozélandský dolár

1,8588

SGD

Singapurský dolár

2,0143

KRW

Juhokórejský won

1 244,99

ZAR

Juhoafrický rand

9,5704

CNY

Čínsky juan

10,2647

HRK

Chorvátska kuna

7,3763

IDR

Indonézska rupia

12 075,79

MYR

Malajzijský ringgit

4,5797

PHP

Filipínske peso

63,771

RUB

Ruský rubeľ

34,5940

THB

Thajský baht

43,550

---

(1)

Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

| 27.3.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 70/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 70/36

---

Slovenský vnútroštátny postup prideľovania limitovaných prepravných práv na poskytovanie leteckých prepravných služieb

(2007/C 70/10)

V súlade s článkom 6 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady č. 847/2004 o rokovaniach a vykonávaní dohôd o leteckej dopravnej službe medzi členskými štátmi a tretími krajinami Európska komisia uverejňuje nasledujúci vnútroštátny postup rozdelenia prepravných práv medzi oprávnených leteckých dopravcov Spoločenstva v prípadoch, keď sú tieto práva obmedzené v zmysle dohôd o leteckej dopravnej službe s tretími krajinami.

„Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky

Metodický pokyn č. 2/2007

zo dňa 22. januára 2007

o prideľovaní limitovaných prepravných práv na poskytovanie leteckých prepravných služieb dopravcami Spoločenstva

Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky (ďalej len ‚ministerstvo’) v súlade s čl. 6 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 847/2004 z 29. apríla 2004 o rokovaniach a vykonávaní dohôd o leteckých dopravných službách medzi členskými štátmi a tretími krajinami (1) vydáva tento metodický pokyn:

Článok 1

Úvodné ustanovenia

(1)   Metodický pokyn upravuje postup pri udeľovaní prepravných práv na poskytovanie leteckých prepravných služieb leteckými dopravcami Spoločenstva (ďalej len ‚dopravca Spoločenstva’) v prípadoch, ak je prístup k prepravným právam limitovaný medzinárodnou dohodou.

(2)   Metodický pokyn ustanovuje zásady pre udeľovanie prepravných práv dopravcom Spoločenstva pre vykonávanie leteckých prepravných služieb na trasách, na ktorých sú medzinárodnými dohodami o leteckých dopravných službách medzi Slovenskou republikou a tretími krajinami prepravné práva limitované.

Článok 2

Prepravné práva a potreba ich využívania leteckými dopravcami

(1)   Informácie o prepravných právach a ich využívanie na trasách podľa medzinárodných dohôd medzi Slovenskou republikou a štátmi, ktoré nie sú členskými štátmi Európskej únie (ďalej len ‚tretie štáty’), sú dostupné na ministerstve a na web-stránkach www.telecom.gov.sk (ďalej len ‚web-stránky’).

(2)   Ministerstvo publikuje na web-stránkach taktiež informácie o pripravovaných rokovaniach o prepravných právach v civilnom letectve medzi Slovenskou republikou a tretími štátmi.

(3)   Dopravca Spoločenstva, ktorý má záujem poskytovať letecké prepravné služby na trase s limitovanými prepravnými právami alebo na trase medzi Slovenskou republikou a tretím štátom, s ktorým Slovenská republika nemá uzavretú dohodu o leteckých dopravných službách, môže informovať ministerstvo o svojich plánoch a požiadavkách. Tieto informácie budú ministerstvom vzaté do úvahy v štádiu prípravy rokovaní o dohode o leteckých dopravných službách medzi Slovenskou republikou a tretím štátom.

Článok 3

Žiadosť o udelenie prepravných práv

(1)   Ak dopravca Spoločenstva prejaví záujem o nevyužitú kapacitu na trase s limitovanými prepravnými právami, ministerstvo zverejní na web-stránkach oznámenie s výzvou na predloženie žiadostí o udelenie prepravných práv na poskytovanie leteckých prepravných služieb na tejto trase. Ministerstvo elektronicky zašle oznámenie spravidla všetkým dopravcom Spoločenstva vykonávajúcim letecké prepravné služby na trasách medzi Slovenskou republikou a dotknutým tretím štátom s limitovanými prepravnými právami, alebo dopravcovi Spoločenstva, ktorý žiadal informácie o nevyužitých prepravných právach. V oznámení určí termín na predkladanie žiadostí o udelenie prepravných práv.

(2)   Žiadosť o udelenie prepravných práv obsahuje najmä nasledovné informácie a doklady:

| a) | kópiu platného osvedčenia leteckého prevádzkovateľa (ďalej len ‚AOC’) vždy a obchodnej licencie, ak je licencujúcim štátom vydávaná, |
| --- | --- |

a)

kópiu platného osvedčenia leteckého prevádzkovateľa (ďalej len ‚AOC’) vždy a obchodnej licencie, ak je licencujúcim štátom vydávaná,

| b) | popis leteckých prepravných služieb, ktoré dopravca Spoločenstva plánuje na trase vykonávať (počet frekvencií za týždeň, lietadlá, ktoré majú byť na službách používané, priama služba medzi bodmi alebo nepriama, akékoľvek plánované medziľahlé body alebo body za, charakter služby – sezónna alebo celoročná), |
| --- | --- |

b)

popis leteckých prepravných služieb, ktoré dopravca Spoločenstva plánuje na trase vykonávať (počet frekvencií za týždeň, lietadlá, ktoré majú byť na službách používané, priama služba medzi bodmi alebo nepriama, akékoľvek plánované medziľahlé body alebo body za, charakter služby – sezónna alebo celoročná),

| c) | dátum predpokladaného začatia plánovaných služieb, prípadne dĺžka obdobia ich vykonávania, |
| --- | --- |

c)

dátum predpokladaného začatia plánovaných služieb, prípadne dĺžka obdobia ich vykonávania,

| d) | povahu služieb (preprava osôb, preprava nákladu, ich kombinácia alebo iné), |
| --- | --- |

d)

povahu služieb (preprava osôb, preprava nákladu, ich kombinácia alebo iné),

| e) | prístup zákazníka k službám a podpora zákazníka (sieť predaja leteniek, elektronické letenky, letenky na kreditné karty, služby poskytované s podporou internetu a pod.), |
| --- | --- |

e)

prístup zákazníka k službám a podpora zákazníka (sieť predaja leteniek, elektronické letenky, letenky na kreditné karty, služby poskytované s podporou internetu a pod.),

| f) | každú nadväzujúcu dopravu, |
| --- | --- |

f)

každú nadväzujúcu dopravu,

| g) | tarifnú politiku za služby na trase, |
| --- | --- |

g)

tarifnú politiku za služby na trase,

| h) | ak ide o dopravcu Spoločenstva z iného členského štátu Európskej únie ako je Slovenská republika, žiadosť obsahuje informácie o spôsobe založenia tejto spoločnosti alebo jej pobočky na území Slovenskej republiky a informácie o účinnom a skutočnom vykonávaní leteckej dopravy prostredníctvom stabilnej zložky na tomto území v súlade s osobitným predpisom (2). |
| --- | --- |

h)

ak ide o dopravcu Spoločenstva z iného členského štátu Európskej únie ako je Slovenská republika, žiadosť obsahuje informácie o spôsobe založenia tejto spoločnosti alebo jej pobočky na území Slovenskej republiky a informácie o účinnom a skutočnom vykonávaní leteckej dopravy prostredníctvom stabilnej zložky na tomto území v súlade s osobitným predpisom (2).

(3)   Žiadosť sa písomnou formou predkladá ministerstvu v slovenskom alebo anglickom jazyku v termíne stanovenom podľa ods. 1.

(4)   Ak dopravca Spoločenstva prejaví záujem o kapacitu na trase s limitovanými prepravnými právami, ktorá je už prerozdelená, ale práva sa nevyužívajú dve po sebe nasledujúce sezóny (IATA letové sezóny), ministerstvo zverejní na web-stránkach oznámenie s výzvou na predloženie žiadostí o udelenie prepravných práv na poskytovanie leteckých prepravných služieb na tejto trase. Ministerstvo elektronicky vyzve dopravcu Spoločenstva, ktorý prejavil záujem o nevyužívané limitované prepravné práva, aby okrem žiadosti podľa ods. 2 predložil zdôvodnenie a podrobný popis ako zamýšľa dotknuté prepravné práva efektívne využívať. Vo výzve ministerstvo určí termín na predloženie žiadosti o udelenie prepravných práv.

Článok 4

Udelenie prepravných práv

(1)   Ministerstvo podrobne vyhodnotí žiadosti o udelenie prepravných práv a v procese rozhodovania:

| I. | Berie do úvahy najmä:






  a) | úplnosť žiadosti podľa čl. 3 ods. 2, |
| --- | --- | --- |

I.

Berie do úvahy najmä:

a)

úplnosť žiadosti podľa čl. 3 ods. 2,

| b) | potrebu zavedenia ďalších prepravných služieb pre cestujúcich a/alebo prepravných služieb nákladu, |
| --- | --- |

b)

potrebu zavedenia ďalších prepravných služieb pre cestujúcich a/alebo prepravných služieb nákladu,

| c) | potrebu zavedenia konkurencie na trhu, |
| --- | --- |

c)

potrebu zavedenia konkurencie na trhu,

| d) | uspokojenie všetkých podstatných kategórií dopytu verejnosti po službe, |
| --- | --- |

d)

uspokojenie všetkých podstatných kategórií dopytu verejnosti po službe,

| e) | záujem regiónov ležiacich mimo hlavných letísk Európskej únie o prideľovanie prepravných práv do/z týchto regiónov, |
| --- | --- |

e)

záujem regiónov ležiacich mimo hlavných letísk Európskej únie o prideľovanie prepravných práv do/z týchto regiónov,

| f) | ustanovenia dohôd o leteckých dopravných službách medzi Slovenskou republikou a tretími štátmi a ujednania z memoranda alebo zápisu z rokovaní medzi vládnymi orgánmi civilného letectva Slovenskej republiky a konkrétnym tretím štátom, |
| --- | --- |

f)

ustanovenia dohôd o leteckých dopravných službách medzi Slovenskou republikou a tretími štátmi a ujednania z memoranda alebo zápisu z rokovaní medzi vládnymi orgánmi civilného letectva Slovenskej republiky a konkrétnym tretím štátom,

| g) | možný vplyv udelenia prepravných práv dopravcovi Spoločenstva na dopravcu tretieho štátu a na možný vývoj na trhu leteckej dopravy na relevantnej trase, |
| --- | --- |

g)

možný vplyv udelenia prepravných práv dopravcovi Spoločenstva na dopravcu tretieho štátu a na možný vývoj na trhu leteckej dopravy na relevantnej trase,

| h) | dopravnú politiku Slovenskej republiky v oblasti leteckej dopravy a možný vplyv nových služieb na rozvoj leteckej dopravy, |
| --- | --- |

h)

dopravnú politiku Slovenskej republiky v oblasti leteckej dopravy a možný vplyv nových služieb na rozvoj leteckej dopravy,

| i) | potrebu podpory leteckých prepravných tranzitných služieb cez územie Slovenskej republiky, |
| --- | --- |

i)

potrebu podpory leteckých prepravných tranzitných služieb cez územie Slovenskej republiky,

| j) | doterajšie využívanie prepravných práv dopravcom Spoločenstva určeným Slovenskou republikou a/alebo dopravcom príslušného tretieho štátu (letový poriadok, frekvencie, používaná lietadlová technika, cenová politika, štatistika výkonov prepravených cestujúcich a/alebo nákladu, využívanie bodov pred, medziľahlých bodov a bodov za, napojenie skúmaných prepravných služieb na ďalšiu sieť, objemy tranzitnej dopravy a prínosy pre letiská Slovenskej republiky a pod.). |
| --- | --- |

j)

doterajšie využívanie prepravných práv dopravcom Spoločenstva určeným Slovenskou republikou a/alebo dopravcom príslušného tretieho štátu (letový poriadok, frekvencie, používaná lietadlová technika, cenová politika, štatistika výkonov prepravených cestujúcich a/alebo nákladu, využívanie bodov pred, medziľahlých bodov a bodov za, napojenie skúmaných prepravných služieb na ďalšiu sieť, objemy tranzitnej dopravy a prínosy pre letiská Slovenskej republiky a pod.).

| II. | Riadi sa týmito zásadami:






  a) | riadi sa zásadou vyváženého rozvoja leteckých prepravných služieb dopravcami Spoločenstva, |
| --- | --- | --- |

II.

Riadi sa týmito zásadami:

a)

riadi sa zásadou vyváženého rozvoja leteckých prepravných služieb dopravcami Spoločenstva,

| b) | preverí platnosť AOC vždy a obchodnej licencie, ak je licencujúcim štátom vydávaná, |
| --- | --- |

b)

preverí platnosť AOC vždy a obchodnej licencie, ak je licencujúcim štátom vydávaná,

| c) | posudzuje súvislosť využívania historických prepravných práv (dedičných prepravných práv) slovenským dopravcom alebo dopravcom Spoločenstva a ich prednostné uplatňovanie, |
| --- | --- |

c)

posudzuje súvislosť využívania historických prepravných práv (dedičných prepravných práv) slovenským dopravcom alebo dopravcom Spoločenstva a ich prednostné uplatňovanie,

| d) | posudzuje finančné analýzy rôznych alternatív plánovaných poskytovaných služieb, aj z pohľadu cestujúcich a carga (analýzy popisujú medziiným aj situáciu na trhu a situáciu súťaživosti na trase), |
| --- | --- |

d)

posudzuje finančné analýzy rôznych alternatív plánovaných poskytovaných služieb, aj z pohľadu cestujúcich a carga (analýzy popisujú medziiným aj situáciu na trhu a situáciu súťaživosti na trase),

| e) | posudzuje skutočnosti a úroveň udržiavania štandardu bezpečnosti leteckej prevádzky, |
| --- | --- |

e)

posudzuje skutočnosti a úroveň udržiavania štandardu bezpečnosti leteckej prevádzky,

| f) | zvažuje negatívny vplyv vytvárania alebo posilňovania dominantného postavenia žiadajúceho dopravcu Spoločenstva na trhu leteckej dopravy vo vzťahu k Slovenskej republike. |
| --- | --- |

f)

zvažuje negatívny vplyv vytvárania alebo posilňovania dominantného postavenia žiadajúceho dopravcu Spoločenstva na trhu leteckej dopravy vo vzťahu k Slovenskej republike.

(2)   Ministerstvo môže poskytnúť žiadateľom možnosť ústne sa vyjadriť k svojim žiadostiam. V takom prípade budú vypočutí všetci žiadatelia.

(3)   Rozhodnutie o udelení prepravných práv vydá ministerstvo leteckému dopravcovi v písomnej forme a informáciu o tom zverejní na web-stránkach.

(4)   Proces súvisiaci s monitorovaním prepravných práv v leteckej doprave medzi Slovenskou republikou a tretími štátmi, oznamovaním aktuálnych možných trás na web-stránkach, skúmaním žiadostí leteckých dopravcov, rozhodovaním a udelením limitovaných prepravných práv vykonáva ministerstvo transparentne. Udelenie limitovaných prepravných práv, vychádzajúc zo skutočnosti že sú obmedzené, nie je nárokovateľné a vyplýva z dopravnej politiky Slovenskej republiky, zohľadňujúc pri tom záujmy dopravcov Spoločenstva.

(5)   Udelené prepravné práva ostávajú v platnosti do vydania nového oznámenia podľa čl. 3 ods. 1 alebo ods. 4, alebo do termínu určeného ministerstvom, ak je v udelení prepravných práv stanovený. Avšak prepravné práva môžu byť ukončené prehodnotením podľa čl. 5 a zrušené alebo odobraté podľa čl. 6.

Článok 5

Prehodnotenie udelených prepravných práv

(1)   Ministerstvo môže opätovne posúdiť svoje rozhodnutie o udelení prepravných práv. Rozhodnutie o udelení prepravných práv musí byť opätovne posúdené v prípade obdržania podnetu od dopravcu Spoločenstva, ktorý vykonáva leteckú dopravu na Slovensko, zo Slovenska a/alebo cez Slovensko.

(2)   Dopravca Spoločenstva, ktorému boli prepravné práva rozhodnutím udelené, je informovaný o každom opätovnom posúdení dotknutého rozhodnutia o udelení prepravných práv. Oznámenie o tom, že udelenie prepravných práv na určitej trase alebo trasách je opätovne posudzované, je zverejnené na web-stránkach. V oznámení je určený termín na predkladanie žiadostí dopravcami Spoločenstva o udelenie prepravných práv.

Článok 6

Zrušenie a odobratie prepravných práv

(1)   Ak vykonávanie leteckých prepravných služieb, na ktoré boli udelené prepravné práva nezačalo byť poskytované do konca letovej sezóny nasledujúcej po sezóne v ktorej bolo vydané rozhodnutie o ich udelení alebo sezóne, v ktorej bolo dané určenie dopravcu Spoločenstva voči dotknutému tretiemu štátu, rozhodujúci je neskorší z týchto dátumov, a ak dopravca Spoločenstva pred uplynutím tejto lehoty dostatočne nepreukázal ministerstvu výnimočné okolnosti, ktoré by mu vo vykonávaní služieb bránili, ministerstvo rozhodnutie o udelení prepravných práv zruší.

(2)   Ministerstvo rozhodnutie o udelení práv zruší, ak dopravca Spoločenstva, ktorému boli udelené, informuje ministerstvo písomne o tom, že neplánuje ich ďalšie využívanie, alebo ak oprávnený členský štát Európskej únie nevydal, odobral alebo nepredĺžil dopravcovi Spoločenstva AOC alebo obchodnú licenciu, ak je licencujúcim členským štátom vydávaná.

(3)   Ministerstvo odoberie udelené prepravné práva dopravcovi Spoločenstva úplne, alebo na určité obdobie, alebo na určité trasy, ak dopravca Spoločenstva:

| a) | nevykonáva letecké prepravné služby v súlade s podmienkami udelenia prepravných práv, |
| --- | --- |

a)

nevykonáva letecké prepravné služby v súlade s podmienkami udelenia prepravných práv,

| b) | nedodržiava ustanovenia príslušnej dohody o leteckých dopravných službách, na základe ktorej mu boli prepravné práva udelené, alebo nedodržiava iné medzinárodné záväzky, |
| --- | --- |

b)

nedodržiava ustanovenia príslušnej dohody o leteckých dopravných službách, na základe ktorej mu boli prepravné práva udelené, alebo nedodržiava iné medzinárodné záväzky,

| c) | nedodržiava podmienky prevádzky leteckých prepravných služieb a pravidlá, ktoré sa na takéto služby všeobecne vzťahujú, |
| --- | --- |

c)

nedodržiava podmienky prevádzky leteckých prepravných služieb a pravidlá, ktoré sa na takéto služby všeobecne vzťahujú,

| d) | prestal spĺňať podmienky založenia dopravcu Spoločenstva na území Slovenskej republiky, |
| --- | --- |

d)

prestal spĺňať podmienky založenia dopravcu Spoločenstva na území Slovenskej republiky,

| e) | prestal spĺňať podmienky, za ktorých mu bolo vydané AOC, prípadne licencia. |
| --- | --- |

e)

prestal spĺňať podmienky, za ktorých mu bolo vydané AOC, prípadne licencia.

Článok 7

Prenos práv

Prepravné práva udelené Slovenskou republikou dopravcovi Spoločenstva nie sú prenosné, ani obchodovateľné.

Článok 8

Účinnosť

Tento metodický pokyn nadobúda účinnosť 1. marca 2007.

Ing. Ľubomír VÁŽNY

minister“

---

(1)  Ú. v. EÚ L 157, 30.4.2004, s. 7.

1

(2)  Nariadenie (ES) č. 847/2004.

2

---

V Oznamy

SPRÁVNE POSTUPY

Komisia

| 27.3.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 70/40 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 70/40

---

VÝZVA NA PREDLOŽENIE NÁVRHOV – EACEA/03/07

„Mládež vo svete“: spolupráca s krajinami nesusediacimi s Európskou úniou

Program „Mládež v akcii“

(2007/C 70/11)

1.   Ciele a popis

Cieľom tejto výzvy na predkladanie návrhov je podpora projektov na spoluprácu v oblasti mládeže medzi účastníckymi krajinami programu a ostatnými partnerskými krajinami ktoré priamo nesusedia s Európskou úniou. Konkrétne ide o:

| — | podporu výmeny skúseností a osvedčených postupov v oblasti mládeže a neformálneho vzdelávania, |
| --- | --- |

—

podporu výmeny skúseností a osvedčených postupov v oblasti mládeže a neformálneho vzdelávania,

| — | prispievanie k vývoju stratégií pre mládež, k rozvoju činnosti v oblasti mládeže a dobrovoľníckej práce, ako aj k zlepšeniu kapacitných možností mládežníckych organizácií a štruktúr a ich vzdelávacích právomocí, |
| --- | --- |

—

prispievanie k vývoju stratégií pre mládež, k rozvoju činnosti v oblasti mládeže a dobrovoľníckej práce, ako aj k zlepšeniu kapacitných možností mládežníckych organizácií a štruktúr a ich vzdelávacích právomocí,

| — | rozvoj partnerstiev a udržateľných sietí medzi jednotlivými mládežníckymi organizáciami. |
| --- | --- |

—

rozvoj partnerstiev a udržateľných sietí medzi jednotlivými mládežníckymi organizáciami.

Projekty by mali byť venované jednému z nasledujúcich tematických okruhov:

| 1. | Posilnenie občianskej spoločnosti, občianskeho povedomia a demokracie |
| --- | --- |

1.

Posilnenie občianskej spoločnosti, občianskeho povedomia a demokracie

| 2. | Boj proti rasizmu a xenofóbii |
| --- | --- |

2.

Boj proti rasizmu a xenofóbii

| 3. | Medzietnický a medzináboženský dialóg |
| --- | --- |

3.

Medzietnický a medzináboženský dialóg

| 4. | Obnova a rozvoj po ukončení konfliktu |
| --- | --- |

4.

Obnova a rozvoj po ukončení konfliktu

| 5. | Aktívna úloha ženy v spoločnosti |
| --- | --- |

5.

Aktívna úloha ženy v spoločnosti

| 6. | Práva menšín |
| --- | --- |

6.

Práva menšín

Uvedené druhy spolupráce sa zameriavajú na osoby pracujúce v oblasti mládeže, na iniciátorov a ostatné osoby zodpovedné za aktivity, na samotnú mládež a iných činiteľov zainteresovaných v mládežníckych organizáciách a štruktúrach a zaangažovaných na realizácii projektov podporujúcich spoluprácu v tejto oblasti.

Táto výzva sa týka akcie 3.2 programu „Mládež v akcii“. Uskutočnenie tejto výzvy je podmienené tým, že Komisia schváli ročný pracovný program týkajúci sa programu „Mládež v akcii “a právny akt o delegovaní agentúry. Táto výzva nie je pre agentúru záväzná a je možné ju v súvislosti s týmito dvoma prvkami meniť.

2.   Vhodní uchádzači

Návrhy prekladajú neziskové organizácie, mimovládne organizácie alebo orgány pôsobiace na miestnej, regionálnej alebo celoštátnej úrovni. Návrhy môžu predkladať iba žiadatelia, ktorí sú právnickými osobami a majú sídlo v jednej z krajín zúčastňujúcich sa na programe.

Krajiny zúčastňujúce sa na programe sú tieto:

| — | členské štáty Európskej únie (1), |
| --- | --- |

—

členské štáty Európskej únie (1),

| — | štáty EZVO, ktoré podpísali dohodu o EHP (Island, Lichtenštajnsko a Nórsko) (2), |
| --- | --- |

—

štáty EZVO, ktoré podpísali dohodu o EHP (Island, Lichtenštajnsko a Nórsko) (2),

| — | kandidátske krajiny zaradené do predvstupovej stratégie podľa základných princípov a všeobecných podmienok vytvorených rámcovými dohodami, ktoré boli uzavreté s uvedenými krajinami vzhľadom na ich účasť na programoch Spoločenstva (Turecko). |
| --- | --- |

—

kandidátske krajiny zaradené do predvstupovej stratégie podľa základných princípov a všeobecných podmienok vytvorených rámcovými dohodami, ktoré boli uzavreté s uvedenými krajinami vzhľadom na ich účasť na programoch Spoločenstva (Turecko).

Na projektoch sa musia podieľať partneri z minimálne štyroch rôznych krajín (vrátane subjektu predkladajúceho návrh), a to z dvoch partnerských krajín a prinajmenšom dvoch krajín, ktoré sa zúčastňujú na programe, pričom aspoň jedna z nich je členským štátom Európskej únie.

3.   Rozpočet a doba trvania projektov

Celkový rozpočet vyčlenený na spolufinancovanie projektov v rámci tejto výzvy sa odhaduje približne na 2 285 000 eur.

Finančná pomoc nemôže byť väčšia ako 80 % celkových oprávnených nákladov. Maximálna výška dotácie je stanovená na 100 000 eur.

Projekty sa musia začať medzi 15. decembrom 2007 a 15. februárom 2008. Minimálna dĺžka trvania je 6 mesiacov a maximálna 12 mesiacov.

4.   Uzávierka na predloženie návrhov

Žiadosti uchádzačov musia byť Výkonnej agentúre pre vzdelávanie, audiovizuálny sektor a kultúru (EACEA) doručené najneskôr do 31. mája 2007 (smerodajný je dátum poštovej pečiatky).

5.   Ďalšie informácie

Úplné znenie textu tejto výzvy na predloženie návrhov a súvisiace prihlasovacie formuláre sa nachádzajú na tejto internetovej adrese:

http://eacea.ec.europa.eu/static/en/youth/calls2007/action32/index.htm

Prihlášky musia vyhovovať požiadavkám uvedeným v úplnom znení textu výzvy na predloženie návrhov a musia byť predložené na stanovenom prihlasovacom formulári.

---

(1)  Jednotlivci zo zámorských krajín a území (ZKÚ) a prípadne príslušné verejné a/alebo súkromné orgány a inštitúcie v ZKÚ sú oprávnené zúčastniť sa na programe Mládež v akcii podľa pravidiel programu a opatrení platných v ich členskom štáte. Príslušné ZKÚ sú uvedené v prílohe 1A k rozhodnutiu Rady z 27. novembra 2001 o pridružení zámorských krajín a území k Európskemu spoločenstvu (2001/822/ES), Ú. v. ES L 314, 30.11.2001, s. 1.

(2)  Pod podmienkou nadobudnutia účinnosti rozhodnutia spoločného výboru EHP.

---

| 27.3.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 70/42 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 70/42

---

VÝZVA NA PREDLOŽENIE NÁVRHOV – EACEA/02/07

Výzva na predloženie projektov určených na podporu inovácie a kvality v oblasti mládeže

Program „Mládež v akcii“

(2007/C 70/12)

1.   Ciele a popis

Táto výzva sa týka akcie 4.4 programu „Mládež v akcii“. Jej cieľom je podporovať projekty, ktoré sa zameriavajú na prijatie a realizáciu inovačných a kvalitných prístupov a na ich podporu v oblasti neformálneho vzdelávania mládeže a práce s mládežou (tzv. youth work.)

Tieto inovačné postupy sa môžu týkať:

| — | obsahu a cieľov, pričom sa zohľadní rámec vývoja európskej spolupráce v oblasti mládeže a priority programu Mládež v akcii, a/alebo |
| --- | --- |

—

obsahu a cieľov, pričom sa zohľadní rámec vývoja európskej spolupráce v oblasti mládeže a priority programu Mládež v akcii, a/alebo

| — | použitej metodológie založenej na nových prístupoch v oblasti neformálneho vzdelávania a v oblasti mládeže. |
| --- | --- |

—

použitej metodológie založenej na nových prístupoch v oblasti neformálneho vzdelávania a v oblasti mládeže.

V súvislosti s hlavnými prioritami programu zameraného na podporu účasti mladých, kultúrnej rozmanitosti, európskeho občianstva a sociálneho začlenenia a v súvislosti s osobitnou prioritou, ktorou je na rok 2007 podpora rovnosti príležitostí (2007 – Európsky rok rovnosti príležitostí pre všetkých) sa projekty majú zameriavať na posilnenie integrácie mladých žijúcich v prímestských oblastiach, ktorí majú menej príležitostí.

Uskutočnenie tejto výzvy je podmienené tým, že Komisia schváli ročný pracovný program týkajúci sa programu „Mládež v akcii “a právny akt o delegovaní agentúry. Táto výzva nie je pre agentúru záväzná a je možné ju v súvislosti s týmito dvoma prvkami meniť.

2.   Vhodní uchádzači

Návrhy by mali predkladať neziskové organizácie resp. združenia alebo orgány pôsobiace na miestnej, regionálnej alebo celoštátnej úrovni. Ponuky môžu predkladať iba žiadatelia, ktorí sú právnickými osobami a majú sídlo v jednej z krajín zúčastňujúcich sa na programe. To isté sa vzťahuje aj na partnerské organizácie.

Krajiny zúčastňujúce sa na programe sú tieto:

| — | členské štáty Európskej únie (1), |
| --- | --- |

—

členské štáty Európskej únie (1),

| — | štáty EZVO, ktoré podpísali dohodu o EHP (Island, Lichtenštajnsko a Nórsko) (2), |
| --- | --- |

—

štáty EZVO, ktoré podpísali dohodu o EHP (Island, Lichtenštajnsko a Nórsko) (2),

| — | kandidátske krajiny zaradené do predvstupovej stratégie podľa základných princípov a všeobecných podmienok vytvorených rámcovými dohodami, ktoré boli uzavreté s uvedenými krajinami vzhľadom na ich účasť na programoch Spoločenstva (Turecko). |
| --- | --- |

—

kandidátske krajiny zaradené do predvstupovej stratégie podľa základných princípov a všeobecných podmienok vytvorených rámcovými dohodami, ktoré boli uzavreté s uvedenými krajinami vzhľadom na ich účasť na programoch Spoločenstva (Turecko).

Na projektoch sa musia podieľať partnerské organizácie z minimálne 4 rôznych krajín (vrátane subjektu predkladajúceho návrh), pričom aspoň jedna z nich musí mať svoje právne sídlo v členskom štáte Európskej únie.

Fyzické osoby nie sú oprávnené poberať dotácie v rámci tejto výzvy na predloženie návrhov.

3.   Rozpočet a doba trvania projektov

Celkový rozpočet vyčlenený na spolufinancovanie projektov v rámci tejto výzvy na predloženie návrhov sa odhaduje približne na 600 000 EUR.

Finančná pomoc nemôže byť väčšia ako 65 % celkových oprávnených nákladov na projekt. Výška dotácie pridelenej na každý projekt neprekročí sumu 100 000 EUR na rok (12 mesiacov) činnosti. Maximálna výška dotácie je stanovená na 200 000 EUR.

Aktivity v rámci projektov sa (bez výnimky) musia začať medzi 1. decembrom 2007 a 31. januárom 2008. Minimálna dĺžka trvania projektu je 12 mesiacov a maximálna 24 mesiacov.

4.   Uzávierka na predloženie návrhov

Žiadosti uchádzačov musia byť Výkonná agentúra pre vzdelávanie, audiovizuálnu sféru a kultúru (EACEA) doručené najneskôr do 30. júna 2007 (smerodajný je dátum poštovej pečiatky).

5.   Ďalšie informácie

Úplné znenie textu tejto výzvy na predloženie návrhov a súvisiace prihlasovacie formuláre sa nachádzajú na tejto internetovej adrese:

http://eacea.ec.europa.eu/static/en/youth/calls2007/action44/index.htm

Prihlášky musia vyhovovať požiadavkám uvedeným v úplnom znení textu tejto výzvy a musia byť predložené na stanovenom prihlasovacom formulári.

---

(1)  Jednotlivci zo zámorských krajín a území (ZKÚ) a prípadne príslušné verejné a/alebo súkromné orgány a inštitúcie v ZKÚ sú oprávnené zúčastniť sa na programe Mládež v akcii podľa pravidiel programu a opatrení platných v ich členskom štáte. Príslušné ZKÚ sú uvedené v prílohe 1A k rozhodnutiu Rady z 27. novembra 2001 o pridružení zámorských krajín a území k Európskemu spoločenstvu (2001/822/ES), Ú. v. ES L 314, 30.11.2001, s. 1.

(2)  Pod podmienkou nadobudnutia účinnosti rozhodnutia spoločného výboru EHP.

---