# Euroopa Liidu C 178/2007

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 178 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 50. köide31. juuli 2007 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 178

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

50. köide31. juuli 2007

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Kontrollikoda |
| 2007/C 178/01 | Eriaruanne nr 3/2007 Euroopa Pagulaste Fondi juhtimise kohta (2000–2004) koos komisjoni vastustega | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Kontrollikoda

2007/C 178/01

Eriaruanne nr 3/2007 Euroopa Pagulaste Fondi juhtimise kohta (2000–2004) koos komisjoni vastustega

1

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2007/C 178/02 | Eriaruande nr 2/2007 (institutsioonide hoonetega seotud kulude kohta koos institutsioonide vastustega) parandus (ELT C 148, 2.7.2007) | 24 |

Parandused

2007/C 178/02

Eriaruande nr 2/2007 (institutsioonide hoonetega seotud kulude kohta koos institutsioonide vastustega) parandus (ELT C 148, 2.7.2007)

24

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Kontrollikoda

| 31.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 178/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 178/1

---

ERIARUANNE nr 3/2007

Euroopa Pagulaste Fondi juhtimise kohta (2000–2004) koos komisjoni vastustega

(vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõike 4 teisele lõigule)

(2007/C 178/01)

SISUKORD

| I–VIII | KOKKUVÕTE |
| --- | --- |

I–VIII

| 1–16 | SISSEJUHATUS |
| --- | --- |

1–16

| 1 | Taustateave |
| --- | --- |

1

| 2–9 | Euroopa Pagulaste Fond |
| --- | --- |

2–9

| 10–13 | Fondi esimese ja teise etapi peamiste muudatuste kokkuvõte |
| --- | --- |

10–13

| 14–16 | Auditi ulatus, eesmärgid ja lähenemisviis |
| --- | --- |

14–16

| 17–25 | KAS RAHALISTE VAHENDITE JAGAMINE LIIKMESRIIKIDELE OLI USALDUSVÄÄRNE? |
| --- | --- |

17–25

| 17–19 | Summade jagamise alus |
| --- | --- |

17–19

| 20–22 | Vahendite eraldamise alusena kasutatud statistilised andmed ei olnud täielikud ega usaldusväärsed |
| --- | --- |

20–22

| 23 | Tõlgenduserinevused liikmesriikide vahel moonutavad alust |
| --- | --- |

23

| 24–25 | Eelnevalt kinnitatud andmete korrigeerimist ei võetud edasiste jagamiste puhul täielikult arvesse või see ei olnud asjakohaselt dokumenteeritud |
| --- | --- |

24–25

| 26–39 | KAS KOMISJONI- JA LIIKMESRIIKIDEPOOLNE JUHTIMINE OLI USALDUSVÄÄRNE? |
| --- | --- |

26–39

| 26 | Fondi rakendamiseeskirjad avaldati viivitusega |
| --- | --- |

26

| 27–33 | Vahendite eraldamise kord ei olnud tõhus |
| --- | --- |

27–33

| 34–36 | Liikmesriigid tõlgendasid fondi eeskirju erinevalt |
| --- | --- |

34–36

| 37 | Positiivsed näited fondi juhtimisest |
| --- | --- |

37

| 38–39 | Komisjoni järelevalve ja parandusmeetmete tulemused olid ebapiisavad |
| --- | --- |

38–39

| 40–44 | MILLINE OLI FONDI MÕJU RIIGISISESTELE JÕUPINGUTUSTELE VARJUPAIGA VALDKONNAS? |
| --- | --- |

40–44

| 45–50 | JÄRELDUS |
| --- | --- |

45–50

| 51–54 | SOOVITUSED |
| --- | --- |

51–54

I lisa—Euroopa Pagulaste Fondi käsitlevate ühenduse määruste võrdlus ajavahemike 2000–2004 (fondi I etapp) ja 2005–2010 (fondi II etapp) kohta

II lisa—Vahendite jagunemine liikmesriikide kaupa (2000–2004)

III lisa—Fondi esialgsete summade liikmesriikidele eraldamise kord aastatel 2000–2001

Komisjoni vastused

KOKKUVÕTE

| I. | Euroopa Pagulaste Fond (edaspidi ka „fond”) asutati 2000. aasta septembris esialgselt viieaastaseks perioodiks 2004. aastani, fondile eraldatud võrdlussumma oli 216 miljonit eurot. Fondi asutamine langes samale ajavahemikule ELi tegevuse kasvamisega kiiresti arenevas varjupaigapoliitika ja sisserände valdkonnas. |
| --- | --- |

I.

Euroopa Pagulaste Fond (edaspidi ka „fond”) asutati 2000. aasta septembris esialgselt viieaastaseks perioodiks 2004. aastani, fondile eraldatud võrdlussumma oli 216 miljonit eurot. Fondi asutamine langes samale ajavahemikule ELi tegevuse kasvamisega kiiresti arenevas varjupaigapoliitika ja sisserände valdkonnas.

| II. | Fondi eesmärgiks oli edendada ja toetada liikmesriikide pingutusi pagulaste ja ümberasustatud isikute vastuvõtmisel ja selle tegevuse tagajärgede kandmisel. Fondi juhtimine jagunes komisjoni ja liikmesriikide vahel. Komisjon vastutas fondi üldise rakendamise seaduslikkuse eest, liikmesriigid vastutasid meetmete tegeliku elluviimise eest. Rahastatavad meetmed olid jagatud kolme valdkonda: pagulaste ja ümberasustatud isikute vastuvõtmis-, integreerimis- ja repatrieerimismeetmed. |
| --- | --- |

II.

Fondi eesmärgiks oli edendada ja toetada liikmesriikide pingutusi pagulaste ja ümberasustatud isikute vastuvõtmisel ja selle tegevuse tagajärgede kandmisel. Fondi juhtimine jagunes komisjoni ja liikmesriikide vahel. Komisjon vastutas fondi üldise rakendamise seaduslikkuse eest, liikmesriigid vastutasid meetmete tegeliku elluviimise eest. Rahastatavad meetmed olid jagatud kolme valdkonda: pagulaste ja ümberasustatud isikute vastuvõtmis-, integreerimis- ja repatrieerimismeetmed.

| III. | Kontrollikoda viis läbi Euroopa Pagulaste Fondi esimese etapi (2000–2004) juhtimise auditi, keskendudes järgmisele:






  — | kas rahaliste vahendite jagamine liikmesriikidele oli usaldusväärne? |
| --- | --- | --- |

III.

Kontrollikoda viis läbi Euroopa Pagulaste Fondi esimese etapi (2000–2004) juhtimise auditi, keskendudes järgmisele:

—

kas rahaliste vahendite jagamine liikmesriikidele oli usaldusväärne?

| — | kas komisjoni- ja liikmesriikidepoolne juhtimine oli usaldusväärne? |
| --- | --- |

—

kas komisjoni- ja liikmesriikidepoolne juhtimine oli usaldusväärne?

| — | milline oli fondi mõju riigisisestele jõupingutustele varjupaiga valdkonnas? |
| --- | --- |

—

milline oli fondi mõju riigisisestele jõupingutustele varjupaiga valdkonnas?

| IV. | Rahaliste vahendite jagamine põhines peamiselt fondi poolt määratletud liikmesriikidesse sisenenud kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute arvul. Euroopa Ühenduste Statistikaamet (Eurostat) vastutas varjupaigataotlejate arvu kohta statistiliste andmete kogumise eest liikmesriikidelt. Fondi eeskirjades määratletud sihtgruppidele ei oldud ühtlustatud määratlust kehtestatud ning liikmesriigid kasutasid erinevaid tõlgendusi. Seetõttu ei jaotatud fondi eraldisi ühtsel, võrreldaval ja usaldusväärsel alusel. Statistilistes alusandmetes leiti tõsiseid lahknevusi. Mõnel juhul muudeti andmeid, kuna liikmesriikide õigusaktide osas toimus areng suurema ühtlustatuse suunas. |
| --- | --- |

IV.

Rahaliste vahendite jagamine põhines peamiselt fondi poolt määratletud liikmesriikidesse sisenenud kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute arvul. Euroopa Ühenduste Statistikaamet (Eurostat) vastutas varjupaigataotlejate arvu kohta statistiliste andmete kogumise eest liikmesriikidelt. Fondi eeskirjades määratletud sihtgruppidele ei oldud ühtlustatud määratlust kehtestatud ning liikmesriigid kasutasid erinevaid tõlgendusi. Seetõttu ei jaotatud fondi eraldisi ühtsel, võrreldaval ja usaldusväärsel alusel. Statistilistes alusandmetes leiti tõsiseid lahknevusi. Mõnel juhul muudeti andmeid, kuna liikmesriikide õigusaktide osas toimus areng suurema ühtlustatuse suunas.

| V. | Vahendite iga-aastase eraldamise kord tervikuna oli kohmakas ja selle tulemuslikkus küsitav. |
| --- | --- |

V.

Vahendite iga-aastase eraldamise kord tervikuna oli kohmakas ja selle tulemuslikkus küsitav.

| VI. | Liikmesriigid vastutasid täielikult projektide juhtimise ja haldamise eest, komisjon pidi tagama liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide ladusa töö. Kuigi leiti puudusi ja komisjon võttis parandusmeetmeid, ei ole kõik liikmesriikides leitud probleemid veel lahendatud. |
| --- | --- |

VI.

Liikmesriigid vastutasid täielikult projektide juhtimise ja haldamise eest, komisjon pidi tagama liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide ladusa töö. Kuigi leiti puudusi ja komisjon võttis parandusmeetmeid, ei ole kõik liikmesriikides leitud probleemid veel lahendatud.

| VII. | Kontrollikoja audit näitas, et mõned fondi esimese etapi sätetest, eriti abikõlblikkuseeskirjad, andsid võimalust olulisteks tõlgenduserinevusteks. Kontrollikoda soovitab, et arvestades kontrollikoja leidudega ja fondi teises etapis juba tehtud muudatustega, võetakse vastavad meetmed, et tagada tulevikus fondi vahendite selgem ja täpsem suunamine. |
| --- | --- |

VII.

Kontrollikoja audit näitas, et mõned fondi esimese etapi sätetest, eriti abikõlblikkuseeskirjad, andsid võimalust olulisteks tõlgenduserinevusteks. Kontrollikoda soovitab, et arvestades kontrollikoja leidudega ja fondi teises etapis juba tehtud muudatustega, võetakse vastavad meetmed, et tagada tulevikus fondi vahendite selgem ja täpsem suunamine.

| VIII. | Teave fondi mõju kohta riiklikele vahenditele oli piiratud nii liikmesriikides kui komisjonis. Kontrollitud projektide puhul täheldati mõningaid positiivseid muutusi siseriiklike pingutuste osas, peamiselt seoses uuenduslike projektide testimise ja tulemuste integreerimisega riiklikesse strateegiatesse. |
| --- | --- |

VIII.

Teave fondi mõju kohta riiklikele vahenditele oli piiratud nii liikmesriikides kui komisjonis. Kontrollitud projektide puhul täheldati mõningaid positiivseid muutusi siseriiklike pingutuste osas, peamiselt seoses uuenduslike projektide testimise ja tulemuste integreerimisega riiklikesse strateegiatesse.

SISSEJUHATUS

Taustateave

| 1. | Amsterdami leping näeb ette luua järk-järgult vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala (1). Vastavalt sellele otsustas Euroopa Nõukogu 1999. aasta oktoobris Soomes Tamperes vastu võtta üldise programmi, sätestades poliitilised suunised ja tegevuseesmärgid, sealhulgas Euroopa ühise varjupaigasüsteemi rajamise. |
| --- | --- |

1.

Amsterdami leping näeb ette luua järk-järgult vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala (1). Vastavalt sellele otsustas Euroopa Nõukogu 1999. aasta oktoobris Soomes Tamperes vastu võtta üldise programmi, sätestades poliitilised suunised ja tegevuseesmärgid, sealhulgas Euroopa ühise varjupaigasüsteemi rajamise.

Euroopa Pagulaste Fond

| 2. | Euroopa Pagulaste Fond loodi 2000. aasta septembris esialgu viieaastaseks ajavahemikuks 2004. aastani (2). |
| --- | --- |

2.

Euroopa Pagulaste Fond loodi 2000. aasta septembris esialgu viieaastaseks ajavahemikuks 2004. aastani (2).

| 3. | Fond loodi „tasakaalu edendamiseks jõupingutuste vahel, mida liikmesriikides tehakse pagulaste ja ümberasustatud isikute vastuvõtmise ning nende vastuvõtmise tagajärgede kandmisel” (3). See pidi põhinema liikmesriikidevahelise solidaarsuse printsiibil, tagades nendevahelise õiglase kohustuste jagamise. |
| --- | --- |

3.

Fond loodi „tasakaalu edendamiseks jõupingutuste vahel, mida liikmesriikides tehakse pagulaste ja ümberasustatud isikute vastuvõtmise ning nende vastuvõtmise tagajärgede kandmisel” (3). See pidi põhinema liikmesriikidevahelise solidaarsuse printsiibil, tagades nendevahelise õiglase kohustuste jagamise.

| 4. | Fondi ülesandeks oli toetada meetmeid, mille eesmärgiks on saavutada asjakohased vastuvõtmise tingimused ning pagulaste ja ümberasustatud isikute liikmesriigi ühiskonda integreerimine. Lisaks eraldas fond vahendeid aitamaks pagulastel ja ümberasustatud isikutel repatrieeruda, sealhulgas võtta vastu teadev otsus päritoluriiki tagasi pöörduda. |
| --- | --- |

4.

Fondi ülesandeks oli toetada meetmeid, mille eesmärgiks on saavutada asjakohased vastuvõtmise tingimused ning pagulaste ja ümberasustatud isikute liikmesriigi ühiskonda integreerimine. Lisaks eraldas fond vahendeid aitamaks pagulastel ja ümberasustatud isikutel repatrieeruda, sealhulgas võtta vastu teadev otsus päritoluriiki tagasi pöörduda.

| 5. | Fondile eraldatud võrdlussumma suuruseks oli 216 miljonit eurot. Lõplike assigneeringute summa oli 243 miljonit eurot, sealhulgas hädaabimeetmeteks eraldatud 49 miljonit eurot, mida ei kasutatud. 2006. aasta detsembri lõpus oli komisjoni hinnangul välja makstud 141 miljonit eurot. Järgnev tabel näitab 2000.–2004. aasta assigneeringuid ja kulukohustusi. |
| --- | --- |

5.

Fondile eraldatud võrdlussumma suuruseks oli 216 miljonit eurot. Lõplike assigneeringute summa oli 243 miljonit eurot, sealhulgas hädaabimeetmeteks eraldatud 49 miljonit eurot, mida ei kasutatud. 2006. aasta detsembri lõpus oli komisjoni hinnangul välja makstud 141 miljonit eurot. Järgnev tabel näitab 2000.–2004. aasta assigneeringuid ja kulukohustusi.

Assigneeringud ja kulukohustused 2000–2004

| (miljonit eurot) |
| --- |
| | 2000–2004 | 2004 | 2003 | 2002 | 2001 | 2000 |
| Assigneeringud | Kulukohustused | Assigneeringud | Kulukohustused | Assigneeringud | Kulukohustused | Assigneeringud | Kulukohustused | Assigneeringud | Kulukohustused | Assigneeringud | Kulukohustused |
| Fondi halduskulud | 3,64 | 2,19 | 0,66 | 0,12 | 0,73 | 0,65 | 0,73 | 0,53 | 0,81 | 0,21 | 0,72 | 0,67 |
| Fondi tegevuskulud | 189,02 | 189,00 | 42,27 | 42,27 | 42,27 | 42,27 | 45,08 | 44,99 | 34,19 | 34,19 | 25,28 | 25,28 |
| Fondi hädaabimeetmete halduskulud | 0,96 | (4) | 0,16 | (4) | 0,18 | (4) | 0,18 | (4) | 0,20 | (4) | 0,23 | (4) |
| Fondi hädaabimeetmete tegevuskulud | 49,03 | (4) | 9,82 | (4) | 9,82 | (4) | 9,82 | (4) | 9,80 | (4) | 9,78 | (4) |
| Kokku | 242,65 | 191,19 | 52,91 | 42,39 | 53,00 | 42,92 | 55,81 | 45,52 | 45,00 | 34,40 | 36,01 | 25,95 |
| Allikas: Euroopa Komisjoni raamatupidamissüsteem. |

(miljonit eurot)

2000–2004

2004

2003

2002

2001

2000

Assigneeringud

Kulukohustused

Assigneeringud

Kulukohustused

Assigneeringud

Kulukohustused

Assigneeringud

Kulukohustused

Assigneeringud

Kulukohustused

Assigneeringud

Kulukohustused

Fondi halduskulud

3,64

2,19

0,66

0,12

0,73

0,65

0,73

0,53

0,81

0,21

0,72

0,67

Fondi tegevuskulud

189,02

189,00

42,27

42,27

42,27

42,27

45,08

44,99

34,19

34,19

25,28

25,28

Fondi hädaabimeetmete halduskulud

0,96

(4)

0,16

(4)

0,18

(4)

0,18

(4)

0,20

(4)

0,23

(4)

Fondi hädaabimeetmete tegevuskulud

49,03

(4)

9,82

(4)

9,82

(4)

9,82

(4)

9,80

(4)

9,78

(4)

Kokku

242,65

191,19

52,91

42,39

53,00

42,92

55,81

45,52

45,00

34,40

36,01

25,95

Allikas: Euroopa Komisjoni raamatupidamissüsteem.

| 6. | Fondi juhtimine oli jagatud (5) komisjoni (õiguse, vabaduse ja turvalisuse peadirektoraat) ja liikmesriikide vahel. Komisjon vastutas fondi üldise rakendamise seaduslikkuse, liikmesriigid meetmete tegeliku elluviimise eest. Iga liikmesriik määras siseriikliku ametiasutuse, kes vastutas kogu suhtluse eest komisjoniga, üksikprojektide valimise ning nende finantsjuhtimise ja haldamise eest. |
| --- | --- |

6.

Fondi juhtimine oli jagatud (5) komisjoni (õiguse, vabaduse ja turvalisuse peadirektoraat) ja liikmesriikide vahel. Komisjon vastutas fondi üldise rakendamise seaduslikkuse, liikmesriigid meetmete tegeliku elluviimise eest. Iga liikmesriik määras siseriikliku ametiasutuse, kes vastutas kogu suhtluse eest komisjoniga, üksikprojektide valimise ning nende finantsjuhtimise ja haldamise eest.

| 7. | Fond oli suunatud kolmandate riikide kodanikele ja kodakondsuseta isikutele, kellel oli Genfi konventsiooni alusel määratletud pagulasseisund, (6) samuti isikutele, kes omasid rahvusvahelist või ajutist kaitset. Varjupaigataotlejad, kes olid taotlenud pagulasseisundit, ja isikud, kelle õigust ajutisele kaitsele kontrolliti liikmesriigi poolt, olid samuti abikõlblikud. |
| --- | --- |

7.

Fond oli suunatud kolmandate riikide kodanikele ja kodakondsuseta isikutele, kellel oli Genfi konventsiooni alusel määratletud pagulasseisund, (6) samuti isikutele, kes omasid rahvusvahelist või ajutist kaitset. Varjupaigataotlejad, kes olid taotlenud pagulasseisundit, ja isikud, kelle õigust ajutisele kaitsele kontrolliti liikmesriigi poolt, olid samuti abikõlblikud.

| 8. | Õiguse, vabaduse ja turvalisuse peadirektoraadi andmetel ulatus varjupaigataotlejate, pagulaste ja kaitset omavate isikute arv 1996. aastal umbes 303 000ni, kasvas 1999. aastal 475 000-le ja vähenes 2003. aastal 374 000ni. |
| --- | --- |

8.

Õiguse, vabaduse ja turvalisuse peadirektoraadi andmetel ulatus varjupaigataotlejate, pagulaste ja kaitset omavate isikute arv 1996. aastal umbes 303 000ni, kasvas 1999. aastal 475 000-le ja vähenes 2003. aastal 374 000ni.

| 9. | Euroopa Pagulaste Fond andis ühenduse abi kaasrahastatavate meetmete kaudu. Kaasrahastamise määr võis olla maksimaalselt 50 % meetme kogumaksumusest. Ühtekuuluvusfondi poolt hõlmatud riikide osas suurendati osalust maksimaalselt 75 protsendini. Komisjoni maksed liikmesriikidele teostati eel-, vahe- ja lõppmaksetena. |
| --- | --- |

9.

Euroopa Pagulaste Fond andis ühenduse abi kaasrahastatavate meetmete kaudu. Kaasrahastamise määr võis olla maksimaalselt 50 % meetme kogumaksumusest. Ühtekuuluvusfondi poolt hõlmatud riikide osas suurendati osalust maksimaalselt 75 protsendini. Komisjoni maksed liikmesriikidele teostati eel-, vahe- ja lõppmaksetena.

Fondi esimese ja teise etapi peamiste muudatuste kokkuvõte

| 10. | Programmi teise etapiga on nüüdseks algust tehtud ning see hõlmab ajavahemikku 2005–2010 (7). |
| --- | --- |

10.

Programmi teise etapiga on nüüdseks algust tehtud ning see hõlmab ajavahemikku 2005–2010 (7).

| 11. | Järgnev võrdlus toob esile ainult peamised erinevused fondi esimese ja teise etapi vahel. Tegemist ei ole erinevuste analüüsi ega hindamisega. Üksikasjalik fondi esimese ja teise etapi võrdlus on esitatud I lisas.
  Eesmärgid ja ülesanded:






  — | eesmärgid on samad; |
| --- | --- | --- |

11.

Järgnev võrdlus toob esile ainult peamised erinevused fondi esimese ja teise etapi vahel. Tegemist ei ole erinevuste analüüsi ega hindamisega. Üksikasjalik fondi esimese ja teise etapi võrdlus on esitatud I lisas.

Eesmärgid ja ülesanded:

—

eesmärgid on samad;

| — | fondi teise etapi kestus on kuus aastat (esimese etapi kestus oli viis aastat); |
| --- | --- |

—

fondi teise etapi kestus on kuus aastat (esimese etapi kestus oli viis aastat);

| — | sihtgruppide määratlus ei ole oluliselt muutunud; |
| --- | --- |

—

sihtgruppide määratlus ei ole oluliselt muutunud;

| — | fondi teises etapis võetakse kasutusele mitmeaastased (kolmeaastased) programmitöö perioodid; |
| --- | --- |

—

fondi teises etapis võetakse kasutusele mitmeaastased (kolmeaastased) programmitöö perioodid;

| — | fondi teises etapis kirjeldatakse meetmeid üksikasjalikumalt (vastuvõtmine, integreerimine, vabatahtlik tagasipöördumine), võimaldades ka kõigi kolme kombinatsiooni; |
| --- | --- |

—

fondi teises etapis kirjeldatakse meetmeid üksikasjalikumalt (vastuvõtmine, integreerimine, vabatahtlik tagasipöördumine), võimaldades ka kõigi kolme kombinatsiooni;

| — | fondi teises etapis asetavad ühenduse meetmed rõhu riikidevahelistele või ühenduse kui terviku huvides olevatele meetmetele. |
| --- | --- |

—

fondi teises etapis asetavad ühenduse meetmed rõhu riikidevahelistele või ühenduse kui terviku huvides olevatele meetmetele.

Rakendamis- ja juhtimissätted:

| — | fondi juhtimine on jätkuvalt jagatud. Fondi teises etapis kirjeldatakse komisjoni ja liikmesriikide kohustusi üksikasjalikumalt; |
| --- | --- |

—

fondi juhtimine on jätkuvalt jagatud. Fondi teises etapis kirjeldatakse komisjoni ja liikmesriikide kohustusi üksikasjalikumalt;

| — | valikukriteeriumid ei ole muutunud; |
| --- | --- |

—

valikukriteeriumid ei ole muutunud;

| — | asjakohaste dokumentide esitamise tähtaegu on pikendatud; |
| --- | --- |

—

asjakohaste dokumentide esitamise tähtaegu on pikendatud;

| — | rahaliste vahendite jagamine põhineb jätkuvalt peamiselt statistilistel andmetel pagulaste ja varjupaigataotlejate kohta. |
| --- | --- |

—

rahaliste vahendite jagamine põhineb jätkuvalt peamiselt statistilistel andmetel pagulaste ja varjupaigataotlejate kohta.

Finantsjuhtimine ja kontroll:

| — | fondi teises etapis on kaasrahastamise määr jätkuvalt 50 % (75 % ühtekuuluvusfondi poolt hõlmatud liikmesriikide puhul). 50protsendilist osalust võib suurendada 60 protsendile eriti uuenduslike meetmete puhul; |
| --- | --- |

—

fondi teises etapis on kaasrahastamise määr jätkuvalt 50 % (75 % ühtekuuluvusfondi poolt hõlmatud liikmesriikide puhul). 50protsendilist osalust võib suurendada 60 protsendile eriti uuenduslike meetmete puhul;

| — | maksete tähtajad ja nõuded on fondi teises etapis täpsemalt määratletud; |
| --- | --- |

—

maksete tähtajad ja nõuded on fondi teises etapis täpsemalt määratletud;

| — | esimene eelrahastamine moodustab fondi kaasrahastamisest jätkuvalt 50 %, teine eelrahastamissumma võib ulatuda maksimaalselt 50 protsendini (fondi esimeses etapis 30 protsendini); |
| --- | --- |

—

esimene eelrahastamine moodustab fondi kaasrahastamisest jätkuvalt 50 %, teine eelrahastamissumma võib ulatuda maksimaalselt 50 protsendini (fondi esimeses etapis 30 protsendini);

| — | fondi teises etapis tuleb kontrollida vähemalt 10 % kõigist abikõlblikest kuludest (fondi esimeses etapis 20 %). |
| --- | --- |

—

fondi teises etapis tuleb kontrollida vähemalt 10 % kõigist abikõlblikest kuludest (fondi esimeses etapis 20 %).

Järelevalve, hindamine ja aruandlus:

| — | fondi teises etapis teostab komisjon koostöös liikmesriikidega regulaarselt järelevalvet; |
| --- | --- |

—

fondi teises etapis teostab komisjon koostöös liikmesriikidega regulaarselt järelevalvet;

| — | fondi teises etapis on hindamisega seonduvate kohustuse osakaal suurem, komisjon hindab koostöös liikmesriikidega regulaarselt fondi, et hinnata meetmete asjakohasust, tulemuslikkust ja mõju. |
| --- | --- |

—

fondi teises etapis on hindamisega seonduvate kohustuse osakaal suurem, komisjon hindab koostöös liikmesriikidega regulaarselt fondi, et hinnata meetmete asjakohasust, tulemuslikkust ja mõju.

| 12. | Fondi teise etapi eeskirjade läbivaatamine näitas, et selles aruandes toodud soovitusi ei ole fondi teises etapis arvesse võetud. |
| --- | --- |

12.

Fondi teise etapi eeskirjade läbivaatamine näitas, et selles aruandes toodud soovitusi ei ole fondi teises etapis arvesse võetud.

| 13. | Komisjon on teinud ettepaneku raamprogrammi kohta ajavahemikuks 2007–2013, mis hõlmaks ka fondi. |
| --- | --- |

13.

Komisjon on teinud ettepaneku raamprogrammi kohta ajavahemikuks 2007–2013, mis hõlmaks ka fondi.

Auditi ulatus, eesmärgid ja lähenemisviis

| 14. | Kontrollikoda viis läbi Euroopa Pagulaste Fondi esimese etapi (2000–2004) juhtimise auditi. Auditi eesmärgiks oli vastata järgmistele küsimustele:






  — | kas rahaliste vahendite jagamine liikmesriikidele oli usaldusväärne? |
| --- | --- | --- |

14.

Kontrollikoda viis läbi Euroopa Pagulaste Fondi esimese etapi (2000–2004) juhtimise auditi. Auditi eesmärgiks oli vastata järgmistele küsimustele:

—

kas rahaliste vahendite jagamine liikmesriikidele oli usaldusväärne?

| — | kas komisjoni- ja liikmesriikidepoolne juhtimine oli usaldusväärne? |
| --- | --- |

—

kas komisjoni- ja liikmesriikidepoolne juhtimine oli usaldusväärne?

| — | milline oli fondi mõju riigisisestele jõupingutustele varjupaiga valdkonnas? |
| --- | --- |

—

milline oli fondi mõju riigisisestele jõupingutustele varjupaiga valdkonnas?

| 15. | Käesoleva auditi ning 2003. ja 2004. aasta kinnitavate avalduste (8) raames auditeeriti vastavaid komisjoni talitusi (õiguse, vabaduse ja turvalisuse peadirektoraat ja Eurostat) Brüsselis ja Luxembourgis. Lisaks külastati vastutavaid riiklikke asutusi ja lõplikke abisaajaid järgmistes liikmesriikides: Austria, Hispaania, Itaalia, Kreeka, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa ja Ühendkuningriik. |
| --- | --- |

15.

Käesoleva auditi ning 2003. ja 2004. aasta kinnitavate avalduste (8) raames auditeeriti vastavaid komisjoni talitusi (õiguse, vabaduse ja turvalisuse peadirektoraat ja Eurostat) Brüsselis ja Luxembourgis. Lisaks külastati vastutavaid riiklikke asutusi ja lõplikke abisaajaid järgmistes liikmesriikides: Austria, Hispaania, Itaalia, Kreeka, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa ja Ühendkuningriik.

| 16. | Vastavalt fondi eeskirjadele (9) pidi komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule lõpparuande 2005. aasta 1. septembriks. Kontrollikoda ei ole saanud lõpparuande tulemusi arvesse võtta, kuna selle koostamine lõpetati pärast kontrollikoja auditi lõpuleviimist. |
| --- | --- |

16.

Vastavalt fondi eeskirjadele (9) pidi komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule lõpparuande 2005. aasta 1. septembriks. Kontrollikoda ei ole saanud lõpparuande tulemusi arvesse võtta, kuna selle koostamine lõpetati pärast kontrollikoja auditi lõpuleviimist.

KAS RAHALISTE VAHENDITE JAGAMINE LIIKMESRIIKIDELE OLI USALDUSVÄÄRNE?

Summade jagamise alus

| 17. | Fondi vahendeid jagati igal aastal ja need koosnesid väikestest kindla suurusega summadest ja suurematest muutuvsummadest. Kindla suurusega summad vähenesid 500 000 eurolt liikmesriigi kohta 2000. aastal 100 000 eurole 2004. aastal. |
| --- | --- |

17.

Fondi vahendeid jagati igal aastal ja need koosnesid väikestest kindla suurusega summadest ja suurematest muutuvsummadest. Kindla suurusega summad vähenesid 500 000 eurolt liikmesriigi kohta 2000. aastal 100 000 eurole 2004. aastal.

| 18. | Aastaste eraldiste muutuvosa jagati liikmesriikidele vastavalt kolmel programmieelsel aastal vastu võetud kolmandate riikide kodanike või kodakondsuseta isikute arvule (10). Sellest eraldisest 65 % põhines varjupaigataotlejate arvul, 35 % pagulaste arvul (11). Ülevaade vahendite jagunemise kohta aastatel 2002–2004 on toodud II lisas, vahendite eraldamise menetlust on kirjeldatud III lisas. |
| --- | --- |

18.

Aastaste eraldiste muutuvosa jagati liikmesriikidele vastavalt kolmel programmieelsel aastal vastu võetud kolmandate riikide kodanike või kodakondsuseta isikute arvule (10). Sellest eraldisest 65 % põhines varjupaigataotlejate arvul, 35 % pagulaste arvul (11). Ülevaade vahendite jagunemise kohta aastatel 2002–2004 on toodud II lisas, vahendite eraldamise menetlust on kirjeldatud III lisas.

| 19. | Aastase eraldise muutuvosa aluseks pidid olema kõige viimased liikmesriikide poolt Euroopa Ühenduste Statistikaametile (Eurostat) esitatud andmed (12). |
| --- | --- |

19.

Aastase eraldise muutuvosa aluseks pidid olema kõige viimased liikmesriikide poolt Euroopa Ühenduste Statistikaametile (Eurostat) esitatud andmed (12).

Vahendite eraldamise alusena kasutatud statistilised andmed ei olnud täielikud ega usaldusväärsed

| 20. | Nõukogu otsusega sätestati üleminekuperiood, mille jooksul võidi kasutada liikmesriikide poolt esitatud andmeid, juhul kui Eurostati statistika ei olnud täielik. Üleminekuperiood oleks pidanud piirduma 2000. ja 2001. aastaga, kuid seda pikendati 2002. ja 2003. aastani. |
| --- | --- |

20.

Nõukogu otsusega sätestati üleminekuperiood, mille jooksul võidi kasutada liikmesriikide poolt esitatud andmeid, juhul kui Eurostati statistika ei olnud täielik. Üleminekuperiood oleks pidanud piirduma 2000. ja 2001. aastaga, kuid seda pikendati 2002. ja 2003. aastani.

| 21. | Komisjon tegi ühenduse migratsiooni ja rahvusvahelise kaitse statistika ühtlustamise ettepaneku (13) alles 2005. aastal, pärast paljusid aastaid eeltööd. Oma ettepanekus tõi komisjon esile, et „eriti murettekitav on andmekogudest puuduvate andmete suur hulk. Suuri probleeme on ka vähese ühtlustatusega – nii kasutatud andmeallikate kui ka statistikas kasutatud mõistete osas” (14). |
| --- | --- |

21.

Komisjon tegi ühenduse migratsiooni ja rahvusvahelise kaitse statistika ühtlustamise ettepaneku (13) alles 2005. aastal, pärast paljusid aastaid eeltööd. Oma ettepanekus tõi komisjon esile, et „eriti murettekitav on andmekogudest puuduvate andmete suur hulk. Suuri probleeme on ka vähese ühtlustatusega – nii kasutatud andmeallikate kui ka statistikas kasutatud mõistete osas” (14).

| 22. | Lisaks eelmisele punktile on andmete usaldusväärsus küsitav, kui neid ei ole liikmesriikide tasandil kas komisjoni või liikmesriigi poolt tõendatud. |
| --- | --- |

22.

Lisaks eelmisele punktile on andmete usaldusväärsus küsitav, kui neid ei ole liikmesriikide tasandil kas komisjoni või liikmesriigi poolt tõendatud.

Tõlgenduserinevused liikmesriikide vahel moonutavad alust

| 23. | Liikmesriigid on sihtgruppide mõistet erinevalt tõlgendanud ja mõnes liikmesriigis on mõiste tähendus riigisiseselt aastate jooksul muutunud. Mõnel juhul muudeti andmeid, kuna liikmesriikide õigusaktide osas toimus areng suurema ühtlustatuse suunas.








  — | Enamikus riikides viitas varjupaigataotlejate arv isikute arvule, kuid mõnedes riikides, nt Ühendkuningriigis ja Prantsusmaal, viitas see juhtumite arvule, (üks juhtum võib lisaks peamisele taotlejale hõlmata ka pereliikmeid) (15). |
| --- | --- | --- |

23.

Liikmesriigid on sihtgruppide mõistet erinevalt tõlgendanud ja mõnes liikmesriigis on mõiste tähendus riigisiseselt aastate jooksul muutunud. Mõnel juhul muudeti andmeid, kuna liikmesriikide õigusaktide osas toimus areng suurema ühtlustatuse suunas.

—

Enamikus riikides viitas varjupaigataotlejate arv isikute arvule, kuid mõnedes riikides, nt Ühendkuningriigis ja Prantsusmaal, viitas see juhtumite arvule, (üks juhtum võib lisaks peamisele taotlejale hõlmata ka pereliikmeid) (15).

| — | Mõnes liikmesriigis (Rootsi, Iirimaa, Soome ja Austria) ei tehtud vahet esmakordsete ja korduvate taotluste vahel. |
| --- | --- |

—

Mõnes liikmesriigis (Rootsi, Iirimaa, Soome ja Austria) ei tehtud vahet esmakordsete ja korduvate taotluste vahel.

| — | Saksamaal viitas varjupaigataotlejate arv 1999. aastal juhtumite arvule ja 2002. aastal isikute arvule (16). |
| --- | --- |

—

Saksamaal viitas varjupaigataotlejate arv 1999. aastal juhtumite arvule ja 2002. aastal isikute arvule (16).

| — | Prantsusmaal esinesid 2002. ja 2003. aasta arvnäitajate vahel olulised lahknevused. 2003. aasta fondi varjupaigataotlejate arvnäitajad hõlmasid territoriaalse varjupaiga taotlejaid – tegemist on uue kategooriaga, mis 2002. aasta andmetes ei kajastunud. |
| --- | --- |

—

Prantsusmaal esinesid 2002. ja 2003. aasta arvnäitajate vahel olulised lahknevused. 2003. aasta fondi varjupaigataotlejate arvnäitajad hõlmasid territoriaalse varjupaiga taotlejaid – tegemist on uue kategooriaga, mis 2002. aasta andmetes ei kajastunud.

Eelnevalt kinnitatud andmete korrigeerimist ei võetud edasiste jagamiste puhul täielikult arvesse või see ei olnud asjakohaselt dokumenteeritud

| 24. | Kogu fondi esimese etapi jooksul muudeti mõningaid eelnevatel aastatel kinnitatud andmeid järgmistel aastatel.

  Näiteks Prantsusmaal korrigeeriti aastatel 2002–2003 andmeid ja deklareeritud isikute arv tõusis 17 606 võrra (2003. aastal Prantsusmaal deklareeritud isikute koguarv koos aastate 1999–2001 arvuga: 238 947).

  Ametliku statistika korrigeerimine on üldine tava ja seda kui sellist ei kritiseerita. Kuid kui komisjon kontrollib statistikat tagasiulatuvalt, tuleks muudetud teavet arvesse võtta mitte ainult käimasoleva jagamise, vaid ka eelnevate aastate jagamiste osas.

  Itaalia puhul vähendas komisjon 2004. aasta eraldist (0,7 miljonit eurot) võrreldes 2003. aastaga (2,4 miljonit eurot) oluliselt, peamiselt seetõttu, et ei saadud kinnitada varasemate aastate statistikat Itaalia poolt deklareeritud isikute kohta 2001. aasta osas.

  Mitmel juhul, kus vahendite jaotamine põhines muudetud andmetel, ei olnud ei õiguse, vabaduse ja turvalisuse peadirektoraadis ega Eurostatis muudatuste tegemiste põhjusi käsitlevad dokumendid kättesaadavad. |
| --- | --- |

24.

Kogu fondi esimese etapi jooksul muudeti mõningaid eelnevatel aastatel kinnitatud andmeid järgmistel aastatel.

Näiteks Prantsusmaal korrigeeriti aastatel 2002–2003 andmeid ja deklareeritud isikute arv tõusis 17 606 võrra (2003. aastal Prantsusmaal deklareeritud isikute koguarv koos aastate 1999–2001 arvuga: 238 947).

Ametliku statistika korrigeerimine on üldine tava ja seda kui sellist ei kritiseerita. Kuid kui komisjon kontrollib statistikat tagasiulatuvalt, tuleks muudetud teavet arvesse võtta mitte ainult käimasoleva jagamise, vaid ka eelnevate aastate jagamiste osas.

Itaalia puhul vähendas komisjon 2004. aasta eraldist (0,7 miljonit eurot) võrreldes 2003. aastaga (2,4 miljonit eurot) oluliselt, peamiselt seetõttu, et ei saadud kinnitada varasemate aastate statistikat Itaalia poolt deklareeritud isikute kohta 2001. aasta osas.

Mitmel juhul, kus vahendite jaotamine põhines muudetud andmetel, ei olnud ei õiguse, vabaduse ja turvalisuse peadirektoraadis ega Eurostatis muudatuste tegemiste põhjusi käsitlevad dokumendid kättesaadavad.

| 25. | Raskusi oleks saanud vältida, kui fond oleks algusest peale toetunud usaldusväärsetele ja ühtsetele andmetele. Fondi teises etapis ei ole sihtgruppide määratlust oluliselt muudetud, (17) ja vahendite eraldamine põhineb jätkuvalt Eurostati poolt esitatud ühtlustamata statistikal (18). |
| --- | --- |

25.

Raskusi oleks saanud vältida, kui fond oleks algusest peale toetunud usaldusväärsetele ja ühtsetele andmetele. Fondi teises etapis ei ole sihtgruppide määratlust oluliselt muudetud, (17) ja vahendite eraldamine põhineb jätkuvalt Eurostati poolt esitatud ühtlustamata statistikal (18).

KAS KOMISJONI- JA LIIKMESRIIKIDEPOOLNE JUHTIMINE OLI USALDUSVÄÄRNE?

Fondi rakendamiseeskirjad avaldati viivitusega

| 26. | Kuna fondi näol oli tegemist uue programmiga, oleks liikmesriikidele tulnud alates programmi elluviimise algusest kehtestada selged juhtimissuunised. Komisjon avaldas kulude abikõlblikkust käsitlevad eeskirjad (19) 2001. aasta aprillis, kuus kuud pärast fondi asutamist. Sellele vaatamata avaldas komisjon juhtimis- ja kontrollisüsteemide üksikasjalikud eeskirjad rohkem kui 18 kuud pärast fondi asutamist. |
| --- | --- |

26.

Kuna fondi näol oli tegemist uue programmiga, oleks liikmesriikidele tulnud alates programmi elluviimise algusest kehtestada selged juhtimissuunised. Komisjon avaldas kulude abikõlblikkust käsitlevad eeskirjad (19) 2001. aasta aprillis, kuus kuud pärast fondi asutamist. Sellele vaatamata avaldas komisjon juhtimis- ja kontrollisüsteemide üksikasjalikud eeskirjad rohkem kui 18 kuud pärast fondi asutamist.

Vahendite eraldamise kord ei olnud tõhus

| 27. | Vahendite eraldamise korra ülesehitus oli kohmakas, selle käigus esines viivitusi ja see ei olnud tõhus. ELi õigusaktides sätestatud vahendite eraldamise kord oli järgmine:






  — | komisjon pidi liikmesriike nende järgmise aasta hinnangulistest eraldistest teavitama 1. juuniks; |
| --- | --- | --- |

27.

Vahendite eraldamise korra ülesehitus oli kohmakas, selle käigus esines viivitusi ja see ei olnud tõhus. ELi õigusaktides sätestatud vahendite eraldamise kord oli järgmine:

—

komisjon pidi liikmesriike nende järgmise aasta hinnangulistest eraldistest teavitama 1. juuniks;

| — | liikmesriigid pidid enne 1. oktoobrit esitama kaasrahastamistaotluse; |
| --- | --- |

—

liikmesriigid pidid enne 1. oktoobrit esitama kaasrahastamistaotluse;

| — | komisjon pidi kaasrahastamise taotlused kolme kuu jooksul heaks kiitma (st hiljemalt detsembri lõpuks), komisjoni kaasrahastamisotsus tuli heaks kiita; |
| --- | --- |

—

komisjon pidi kaasrahastamise taotlused kolme kuu jooksul heaks kiitma (st hiljemalt detsembri lõpuks), komisjoni kaasrahastamisotsus tuli heaks kiita;

| — | komisjon pidi algmakse (st 50 % maksmisele kuuluvast summast) tegema kohe pärast kaasrahastamisotsuse vastuvõtmist (koos hilisemate vahe- ja lõppmaksetega). |
| --- | --- |

—

komisjon pidi algmakse (st 50 % maksmisele kuuluvast summast) tegema kohe pärast kaasrahastamisotsuse vastuvõtmist (koos hilisemate vahe- ja lõppmaksetega).

| 28. | Vahendite jaotamisel liikmesriikidele on ebaselge, milline pidi olema kaasrahastamistaotluse roll. Nagu punktis 18 selgitatud, põhinesid eraldised ainult varjupaigataotlejate ja pagulaste arvul. |
| --- | --- |

28.

Vahendite jaotamisel liikmesriikidele on ebaselge, milline pidi olema kaasrahastamistaotluse roll. Nagu punktis 18 selgitatud, põhinesid eraldised ainult varjupaigataotlejate ja pagulaste arvul.

| 29. | Tegelikkuses esines eraldamise ja maksete tähtaegade osas olulisi viivitusi. Igal aastal tehti kaks, mitte üks komisjoni kaasrahastamisotsus: esimene otsus põhines järgmise aasta eelarveprojektil, muudetud otsus põhines lõplikult vastu võetud eelarvel. Otsused tehti tavaliselt mitu nädalat pärast vastavaid samme eelarvemenetluses. Allpool toodud näide annab ülevaate fondi tegelikust ajakavast liikmesriikides 2003. aastal.








  — | Komisjon võttis 2003. aasta esialgse eelarveprojekti vastu 2002. aasta aprillis. |
| --- | --- | --- |

29.

Tegelikkuses esines eraldamise ja maksete tähtaegade osas olulisi viivitusi. Igal aastal tehti kaks, mitte üks komisjoni kaasrahastamisotsus: esimene otsus põhines järgmise aasta eelarveprojektil, muudetud otsus põhines lõplikult vastu võetud eelarvel. Otsused tehti tavaliselt mitu nädalat pärast vastavaid samme eelarvemenetluses. Allpool toodud näide annab ülevaate fondi tegelikust ajakavast liikmesriikides 2003. aastal.

—

Komisjon võttis 2003. aasta esialgse eelarveprojekti vastu 2002. aasta aprillis.

| — | Nõukogu võttis 2003. aasta eelarveprojekti vastu 22. juulil 2002. aastal. |
| --- | --- |

—

Nõukogu võttis 2003. aasta eelarveprojekti vastu 22. juulil 2002. aastal.

| — | Komisjon võttis 19. septembril 2002. aastal vastu otsuse esialgse vahendite jaotamise kohta liikmesriikidele. |
| --- | --- |

—

Komisjon võttis 19. septembril 2002. aastal vastu otsuse esialgse vahendite jaotamise kohta liikmesriikidele.

| — | Pärast esialgset vahendite jaotamist pidid liikmesriigid esitama oma kaasrahastamise taotlused. |
| --- | --- |

—

Pärast esialgset vahendite jaotamist pidid liikmesriigid esitama oma kaasrahastamise taotlused.

| — | 2003. aasta lõplik eelarve võeti vastu 19. detsembril 2002. aastal. |
| --- | --- |

—

2003. aasta lõplik eelarve võeti vastu 19. detsembril 2002. aastal.

| — | Komisjon kiitis 20. detsembril 2002. aastal heaks kaasrahastamise otsuse, mis põhines liimesriikidele 2002. aasta septembris teatavaks tehtud esialgsete eraldiste summadel. |
| --- | --- |

—

Komisjon kiitis 20. detsembril 2002. aastal heaks kaasrahastamise otsuse, mis põhines liimesriikidele 2002. aasta septembris teatavaks tehtud esialgsete eraldiste summadel.

| — | Komisjon võttis lõpliku liikmesriikidele vahendite jaotamise otsuse vastu 12. veebruaril 2003. aastal. |
| --- | --- |

—

Komisjon võttis lõpliku liikmesriikidele vahendite jaotamise otsuse vastu 12. veebruaril 2003. aastal.

| — | 2003. aasta veebruaris ja märtsis esitati muudetud kaasrahastamistaotlused ja teostati nende analüüs. |
| --- | --- |

—

2003. aasta veebruaris ja märtsis esitati muudetud kaasrahastamistaotlused ja teostati nende analüüs.

| — | 20. märtsil 2003. aastal võttis komisjon kaasrahastamise kohta vastu muudetud otsuse, suurendades liikmesriikide eraldist 3 miljoni euroni. |
| --- | --- |

—

20. märtsil 2003. aastal võttis komisjon kaasrahastamise kohta vastu muudetud otsuse, suurendades liikmesriikide eraldist 3 miljoni euroni.

| 30. | Komisjon tegi liikmesriikidele makseid alles pärast komisjoni teise, muudetud kaasrahastamisotsuse vastuvõtmist. |
| --- | --- |

30.

Komisjon tegi liikmesriikidele makseid alles pärast komisjoni teise, muudetud kaasrahastamisotsuse vastuvõtmist.

| 31. | Need viivitused komisjoni maksetes põhjustasid viivitusi liikmesriikide maksetes lõplikele abisaajatele, kuna enamik liikmesriike sai makseid teha alles pärast fondilt oma osa saamist. Seetõttu esines liikmesriikidel raskusi fondi rahastatud projektide tähtaegade järgimisel. |
| --- | --- |

31.

Need viivitused komisjoni maksetes põhjustasid viivitusi liikmesriikide maksetes lõplikele abisaajatele, kuna enamik liikmesriike sai makseid teha alles pärast fondilt oma osa saamist. Seetõttu esines liikmesriikidel raskusi fondi rahastatud projektide tähtaegade järgimisel.

| 32. | Üldiselt alustati projektide elluviimist enne liikmesriikidelt esimeste maksete saamist. Neil juhtudel pidid lõplikud abisaajad oma kulusid eelrahastama: kulud, mis kanti enne liikmesriigi kaasrahastamise taotluse heakskiitmist, ei olnud fondi esimeses etapis rahastamiseks abikõlblikud. See piirang andis eelisseisundi majanduslikult tugevamatele organisatsioonidele ega innustanud väiksemaid organisatsioone edasisi taotlusi tegema. |
| --- | --- |

32.

Üldiselt alustati projektide elluviimist enne liikmesriikidelt esimeste maksete saamist. Neil juhtudel pidid lõplikud abisaajad oma kulusid eelrahastama: kulud, mis kanti enne liikmesriigi kaasrahastamise taotluse heakskiitmist, ei olnud fondi esimeses etapis rahastamiseks abikõlblikud. See piirang andis eelisseisundi majanduslikult tugevamatele organisatsioonidele ega innustanud väiksemaid organisatsioone edasisi taotlusi tegema.

| 33. | Fondi teises etapis tehti nendes menetlustes mõningaid muudatusi:






  — | kõiki punktis 27 nimetatud tähtaegu pikendati eesmärgiga lahendada fondi I faasis tekkinud probleem; |
| --- | --- | --- |

33.

Fondi teises etapis tehti nendes menetlustes mõningaid muudatusi:

—

kõiki punktis 27 nimetatud tähtaegu pikendati eesmärgiga lahendada fondi I faasis tekkinud probleem;

| — | pärast 1. jaanuari vastaval aastal väljamakstavad summad võivad olla fondi toetuse saamiseks kõlblikud vaatamata sellele, millal kaasrahastamistaotlus on heaks kiidetud (vt punkt 32); |
| --- | --- |

—

pärast 1. jaanuari vastaval aastal väljamakstavad summad võivad olla fondi toetuse saamiseks kõlblikud vaatamata sellele, millal kaasrahastamistaotlus on heaks kiidetud (vt punkt 32);

| — | lisaks 50 % algmaksele võib teha kuni 50protsendilise vahemakse; fondi esimeses etapis oli see 30 %. |
| --- | --- |

—

lisaks 50 % algmaksele võib teha kuni 50protsendilise vahemakse; fondi esimeses etapis oli see 30 %.

Liikmesriigid tõlgendasid fondi eeskirju erinevalt

| 34. | Auditi käigus leiti repatrieerimismeetme tõlgendamise osas erinevusi, meede võimaldab näitlikult kirjeldatuna „teavet ja nõuandeid vabatahtlike tagasipöördumisprogrammide ning olukorra kohta päritoluriigis”. Meede võib ka hõlmata „üld- või kutseharidust ning abi ümberasumisel” (20). Nõukogu tunnistas, et „vaja on praktilist toetust tingimuste loomiseks või parandamiseks, mis võimaldaksid pagulastel ja ümberasustatud isikutel teha teadlikku otsust liikmesriigi territooriumilt lahkumise ja kojupöördumise kohta, kui nad seda soovivad” (21). Mõnedes liikmesriikides kasutati repatrieerimismeedet laialdaselt varjupaigataotlejate kodumaale tagasisõidu lennupileti kulude tasumiseks. |
| --- | --- |

34.

Auditi käigus leiti repatrieerimismeetme tõlgendamise osas erinevusi, meede võimaldab näitlikult kirjeldatuna „teavet ja nõuandeid vabatahtlike tagasipöördumisprogrammide ning olukorra kohta päritoluriigis”. Meede võib ka hõlmata „üld- või kutseharidust ning abi ümberasumisel” (20). Nõukogu tunnistas, et „vaja on praktilist toetust tingimuste loomiseks või parandamiseks, mis võimaldaksid pagulastel ja ümberasustatud isikutel teha teadlikku otsust liikmesriigi territooriumilt lahkumise ja kojupöördumise kohta, kui nad seda soovivad” (21). Mõnedes liikmesriikides kasutati repatrieerimismeedet laialdaselt varjupaigataotlejate kodumaale tagasisõidu lennupileti kulude tasumiseks.

| 35. | Suurimad tõlgenduserinevused esinesid liikmesriikides selle osas, kes võisid repatrieerimiseks abi taotleda.

  Saksamaa ja Rootsi rakendasid abikõlblike gruppide osas rangemat tõlgendust ja rahastasid ainult pagulaseks tunnistatud isikuid, kes võisid elada ühes liikmesriikidest, kuid olid otsustanud kodumaale tagasi pöörduda. Teistsuguse näitena kasutasid Ühendkuningriik ja Itaalia repatrieerimismeedet oma taotlusele eitava vastuse saanud varjupaigataotlejate rahastamiseks, hõlmamata piiramata ajaga elamisloaga või pagulasseisundis taotlejaid.

  Fond kaasrahastas eitava vastuse saanud varjupaigataotlejatele makstavat toetust, isegi kui nende tagasipöördumise otsus ei olnud vabatahtlik (22). Vabatahtlikkuse põhimõtet (20) rõhutatakse fondi eeskirjades ja tõhustatakse fondi teises etapis (23). |
| --- | --- |

35.

Suurimad tõlgenduserinevused esinesid liikmesriikides selle osas, kes võisid repatrieerimiseks abi taotleda.

Saksamaa ja Rootsi rakendasid abikõlblike gruppide osas rangemat tõlgendust ja rahastasid ainult pagulaseks tunnistatud isikuid, kes võisid elada ühes liikmesriikidest, kuid olid otsustanud kodumaale tagasi pöörduda. Teistsuguse näitena kasutasid Ühendkuningriik ja Itaalia repatrieerimismeedet oma taotlusele eitava vastuse saanud varjupaigataotlejate rahastamiseks, hõlmamata piiramata ajaga elamisloaga või pagulasseisundis taotlejaid.

Fond kaasrahastas eitava vastuse saanud varjupaigataotlejatele makstavat toetust, isegi kui nende tagasipöördumise otsus ei olnud vabatahtlik (22). Vabatahtlikkuse põhimõtet (20) rõhutatakse fondi eeskirjades ja tõhustatakse fondi teises etapis (23).

| 36. | Samuti, nagu allpool näitlikustatud, ei olnud piisav selliste abikõlblike isikute määratlus, kelle tagasipöördumist päritoluriiki rahastatakse.

  Ühendkuningriigis moodustasid enne ELiga liitumist varjupaika taotlenud ja eitava vastuse saanud varjupaigataotlejad Kesk- ja Ida-Euroopa riikidest, nagu Tšehhi Vabariik ja Poola, enamiku isikutest, kelle tagasisõidupileti fond 2003. aastal hüvitas (st 332 Tšehhi ja 125 Poola kodanikku).

  Liikmesriigid võivad varjupaigataotluste hindamiseks rakendada eraldi menetlust, mis ei sõltu päritoluriigist. |
| --- | --- |

36.

Samuti, nagu allpool näitlikustatud, ei olnud piisav selliste abikõlblike isikute määratlus, kelle tagasipöördumist päritoluriiki rahastatakse.

Ühendkuningriigis moodustasid enne ELiga liitumist varjupaika taotlenud ja eitava vastuse saanud varjupaigataotlejad Kesk- ja Ida-Euroopa riikidest, nagu Tšehhi Vabariik ja Poola, enamiku isikutest, kelle tagasisõidupileti fond 2003. aastal hüvitas (st 332 Tšehhi ja 125 Poola kodanikku).

Liikmesriigid võivad varjupaigataotluste hindamiseks rakendada eraldi menetlust, mis ei sõltu päritoluriigist.

Positiivsed näited fondi juhtimisest

| 37. | Ehkki fondi käivitamisel ja juhtimisel esines probleeme, võib heade juhtimissüsteemide kohta tuua arvukalt positiivseid näiteid.

  Saksamaa ja Rootsi kasutasid hästi läbimõeldud juhtimissüsteemi, sealhulgas menetlusi, vorme ja aruandeid, mis võimaldasid riiklikel ametiasutustel käsitleda suurt arvu projekte. Lisaks tagas projektide range järelevalve õigeaegse abi lõplikele abisaajatele. |
| --- | --- |

37.

Ehkki fondi käivitamisel ja juhtimisel esines probleeme, võib heade juhtimissüsteemide kohta tuua arvukalt positiivseid näiteid.

Saksamaa ja Rootsi kasutasid hästi läbimõeldud juhtimissüsteemi, sealhulgas menetlusi, vorme ja aruandeid, mis võimaldasid riiklikel ametiasutustel käsitleda suurt arvu projekte. Lisaks tagas projektide range järelevalve õigeaegse abi lõplikele abisaajatele.

Komisjoni järelevalve ja parandusmeetmete tulemused olid ebapiisavad

| 38. | Liikmesriigid vastutavad projektide valiku, finantsjuhtimise ja haldamise eest. Nõukogu otsus peab liikmesriikidele andma vajaliku vabaduse programmide rakendamiseks vastavalt nende vajadusele. Esimeses etapis peavad liikmesriigid võtma vastutuse meetme finantskontrolli eest. Eelkõige peavad liikmesriigid tagama, et vahendeid kasutatakse vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele. Vaatamata sellele peab komisjon tagama, et liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemid töötavad ladusalt, kindlustamaks ühenduse vahendite tõhus ja nõuetekohane kasutamine. |
| --- | --- |

38.

Liikmesriigid vastutavad projektide valiku, finantsjuhtimise ja haldamise eest. Nõukogu otsus peab liikmesriikidele andma vajaliku vabaduse programmide rakendamiseks vastavalt nende vajadusele. Esimeses etapis peavad liikmesriigid võtma vastutuse meetme finantskontrolli eest. Eelkõige peavad liikmesriigid tagama, et vahendeid kasutatakse vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele. Vaatamata sellele peab komisjon tagama, et liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemid töötavad ladusalt, kindlustamaks ühenduse vahendite tõhus ja nõuetekohane kasutamine.

| 39. | Üldiselt tegi komisjon fondi I etapis kontrollkülastusi, kuid ei suutnud alati tagada usaldusväärseid juhtimistavasid kõikides liikmesriikides. Fondi teises etapis (24) peab komisjon koostöös liikmesriikidega teostama regulaarset järelevalvet, sealhulgas hindama meetmete mõju ja nende vastastikust täiendavust muude ühenduse rahastamisvahenditega.

  Ühendkuningriigis avastas kontrollikoda olulisi puudusi (nt ebapiisav auditijälg projektide valiku puhul, ebapiisav projektide järelevalve). Enne kontrollikoja auditi läbiviimist 2005. aasta algul oli komisjon teinud ühe kontrollkülastuse 2002. aastal ja ühe järelauditi 2003. aastal. Samas ei ole siiani mitmeid täheldatud puudusi likvideeritud.Nagu komisjon juba kontrollkülastuse käigus Austriasse avastas, olid teatavad fondi tegevuse juhtimise peamised ülesanded delegeeritud siseriiklikule ametiasutusele või eraettevõttele. See ei järgi kolmandatele isikutele ülesannete delegeerimise osas finantsmäärust. Komisjoni poolt soovitatud parandusmeede rakendati viivitustega.Itaalia kuulutas nelja aasta jooksul välja ühe projektikonkursi, mis piirdus omavalitsustega, välistades võimaluse muudel potentsiaalsetel taotlejatel fondist kasu saada. |
| --- | --- |

39.

Üldiselt tegi komisjon fondi I etapis kontrollkülastusi, kuid ei suutnud alati tagada usaldusväärseid juhtimistavasid kõikides liikmesriikides. Fondi teises etapis (24) peab komisjon koostöös liikmesriikidega teostama regulaarset järelevalvet, sealhulgas hindama meetmete mõju ja nende vastastikust täiendavust muude ühenduse rahastamisvahenditega.

Ühendkuningriigis avastas kontrollikoda olulisi puudusi (nt ebapiisav auditijälg projektide valiku puhul, ebapiisav projektide järelevalve). Enne kontrollikoja auditi läbiviimist 2005. aasta algul oli komisjon teinud ühe kontrollkülastuse 2002. aastal ja ühe järelauditi 2003. aastal. Samas ei ole siiani mitmeid täheldatud puudusi likvideeritud.Nagu komisjon juba kontrollkülastuse käigus Austriasse avastas, olid teatavad fondi tegevuse juhtimise peamised ülesanded delegeeritud siseriiklikule ametiasutusele või eraettevõttele. See ei järgi kolmandatele isikutele ülesannete delegeerimise osas finantsmäärust. Komisjoni poolt soovitatud parandusmeede rakendati viivitustega.Itaalia kuulutas nelja aasta jooksul välja ühe projektikonkursi, mis piirdus omavalitsustega, välistades võimaluse muudel potentsiaalsetel taotlejatel fondist kasu saada.

MILLINE OLI FONDI MÕJU RIIGISISESTELE JÕUPINGUTUSTELE VARJUPAIGA VALDKONNAS?

| 40. | Kontrollikoja eesmärgiks oli analüüsida, kas fondi asutamisega kaasnesid riiklike kulutuste osas varjupaiga valdkonnas muudatused. Sellekohane teave oli aga piiratud nii liikmesriikides kui komisjonis. Seda põhjustas osaliselt asjaolu, et enamiku liikmesriikide riigieelarves puudusid vastavad eelarveread pagulaste või varjupaigataotlejatega seonduvate kulude jaoks. Seetõttu ei olnud võimalik selles osas lõplikku otsust langetada. |
| --- | --- |

40.

Kontrollikoja eesmärgiks oli analüüsida, kas fondi asutamisega kaasnesid riiklike kulutuste osas varjupaiga valdkonnas muudatused. Sellekohane teave oli aga piiratud nii liikmesriikides kui komisjonis. Seda põhjustas osaliselt asjaolu, et enamiku liikmesriikide riigieelarves puudusid vastavad eelarveread pagulaste või varjupaigataotlejatega seonduvate kulude jaoks. Seetõttu ei olnud võimalik selles osas lõplikku otsust langetada.

| 41. | Vahehindamise (25) käigus ei kontrollitud fondi täiendavust, vaid keskenduti ulatusele, mille piires liikmesriigid kaasrahastasid üksikuid fondi projekte. Lõpparuannet ei kontrollitud, kuna seda ei oldud auditi läbiviimise ajaks vastu võetud. |
| --- | --- |

41.

Vahehindamise (25) käigus ei kontrollitud fondi täiendavust, vaid keskenduti ulatusele, mille piires liikmesriigid kaasrahastasid üksikuid fondi projekte. Lõpparuannet ei kontrollitud, kuna seda ei oldud auditi läbiviimise ajaks vastu võetud.

| 42. | Mõned meetmete mõju näitajad kolme meetmega hõlmatud isikute osas olid kättesaadavad, kuid neid ei kontrollitud järjepidevalt. Samamoodi kasutas komisjon Eurostati pagulastealaseid andmeid analüüsiks, kuid ei võrrelnud neid süstemaatiliselt liikmesriikidest saadud andmetega. |
| --- | --- |

42.

Mõned meetmete mõju näitajad kolme meetmega hõlmatud isikute osas olid kättesaadavad, kuid neid ei kontrollitud järjepidevalt. Samamoodi kasutas komisjon Eurostati pagulastealaseid andmeid analüüsiks, kuid ei võrrelnud neid süstemaatiliselt liikmesriikidest saadud andmetega.

| 43. | Külastatud projektide põhjal võib kontrollikoda väita, et fondi tegevus avaldas riigisisestele jõupingutustele teatavat positiivset mõju, peamiselt uuenduslike projektide katsetamise ja nende tulemuste riiklikesse strateegiatesse integreerimise osas. |
| --- | --- |

43.

Külastatud projektide põhjal võib kontrollikoda väita, et fondi tegevus avaldas riigisisestele jõupingutustele teatavat positiivset mõju, peamiselt uuenduslike projektide katsetamise ja nende tulemuste riiklikesse strateegiatesse integreerimise osas.

Üks edukas Ühendkuningriigi projekt hõlmas pagulaste juhendamise süsteemi, kus vastuvõtjariigi kodanikest vabatahtlikud mentorid aitasid pagulastel kohaneda ja integreeruda neile varjupaika andva riigi ühiskonda. Koostati isiklik integratsioonikava, mis sisaldas keelekoolitust, tutvumist asukohalinnaga ja inimeste tundmaõppimist väljaspool pagulaste kogukonda, õppimist, kuidas asjaajamisega toime tulla, ja abi töökoha leidmisel. Seda projekti rahastatakse nüüd riiklikest vahenditest.

| 44. | Muudel juhtudel oli fondil riiklikule varjupaigapoliitikale positiivne mõju, kuna see ajendas täiesti uute riiklike programmide loomist.

  Itaalia riiklik varjupaigaprogramm sai võimalikuks tänu fondi kaasrahastamisele ja selle eesmärgiks on võtta vastu ja aidata varjupaigataotlejaid kogu riigi territooriumil. See algatati siseministeeriumi, ÜRO Pagulaste Ülemkomissari (UNHCR) ja Itaalia omavalitsuste riikliku liidu (ANCI) poolt. |
| --- | --- |

44.

Muudel juhtudel oli fondil riiklikule varjupaigapoliitikale positiivne mõju, kuna see ajendas täiesti uute riiklike programmide loomist.

Itaalia riiklik varjupaigaprogramm sai võimalikuks tänu fondi kaasrahastamisele ja selle eesmärgiks on võtta vastu ja aidata varjupaigataotlejaid kogu riigi territooriumil. See algatati siseministeeriumi, ÜRO Pagulaste Ülemkomissari (UNHCR) ja Itaalia omavalitsuste riikliku liidu (ANCI) poolt.

JÄRELDUS

| 45. | Euroopa Pagulaste Fond eraldas oma vahendeid vastavalt statistilistele andmetele. Kontrollikoda leidis, et need andmed ei olnud täielikud, ühtsed, võrreldavad ega usaldusväärsed. Komisjon tegi statistika ühtlustamise määruse ettepaneku alles 2005. aastal, pärast paljusid aastaid eeltööd (vt punktid 20–22). |
| --- | --- |

45.

Euroopa Pagulaste Fond eraldas oma vahendeid vastavalt statistilistele andmetele. Kontrollikoda leidis, et need andmed ei olnud täielikud, ühtsed, võrreldavad ega usaldusväärsed. Komisjon tegi statistika ühtlustamise määruse ettepaneku alles 2005. aastal, pärast paljusid aastaid eeltööd (vt punktid 20–22).

| 46. | Teatud rakenduseeskirjad, eriti abikõlblikkuskriteeriumide osas, avaldati komisjoni poolt viivitusega, jättes liikmesriigid fondi käivitamise etapis ilma selgete juhisteta. Vahendite eraldamise kohmakas halduskord tekitas liikmesriikides makseviivitusi (vt punktid 26–33). |
| --- | --- |

46.

Teatud rakenduseeskirjad, eriti abikõlblikkuskriteeriumide osas, avaldati komisjoni poolt viivitusega, jättes liikmesriigid fondi käivitamise etapis ilma selgete juhisteta. Vahendite eraldamise kohmakas halduskord tekitas liikmesriikides makseviivitusi (vt punktid 26–33).

| 47. | Nõukogu otsus ei olnud fondi võtmeterminite (nt abikõlblikud sihtgrupid või rahastatavad meetmed, vt punktid 34–36) määratlemisel selge. Komisjon ei selgitanud alati liikmesriikidele, kuidas eeskirjade tõlgendamisel ebaselgusi vältida. Kuigi eeskirjade süstemaatilist eiramist ei tuvastatud, ei rakendatud neid liikmesriikides ühesugusel viisil. |
| --- | --- |

47.

Nõukogu otsus ei olnud fondi võtmeterminite (nt abikõlblikud sihtgrupid või rahastatavad meetmed, vt punktid 34–36) määratlemisel selge. Komisjon ei selgitanud alati liikmesriikidele, kuidas eeskirjade tõlgendamisel ebaselgusi vältida. Kuigi eeskirjade süstemaatilist eiramist ei tuvastatud, ei rakendatud neid liikmesriikides ühesugusel viisil.

| 48. | Komisjon ei suutnud alati kõikides liikmesriikides usaldusväärseid juhtimistavasid tagada (vt punkt 39). |
| --- | --- |

48.

Komisjon ei suutnud alati kõikides liikmesriikides usaldusväärseid juhtimistavasid tagada (vt punkt 39).

| 49. | Andmed fondi mõju kohta riigisisestele jõupingutustele varjupaiga valdkonnas olid piiratud (vt punktid 40–42). |
| --- | --- |

49.

Andmed fondi mõju kohta riigisisestele jõupingutustele varjupaiga valdkonnas olid piiratud (vt punktid 40–42).

| 50. | Lõpparuande tulemust ei saadud arvesse võtta, kuna seda ei oldud auditi läbiviimise ajaks vastu võetud (vt punktid 16 ja 41). |
| --- | --- |

50.

Lõpparuande tulemust ei saadud arvesse võtta, kuna seda ei oldud auditi läbiviimise ajaks vastu võetud (vt punktid 16 ja 41).

SOOVITUSED

| 51. | Komisjon peaks jätkama oma pingutusi statistiliste andmete ühtlustamisel. Selle käigus peaks komisjon kehtestama meetmed võimaldamaks andmete kontrollimist. |
| --- | --- |

51.

Komisjon peaks jätkama oma pingutusi statistiliste andmete ühtlustamisel. Selle käigus peaks komisjon kehtestama meetmed võimaldamaks andmete kontrollimist.

| 52. | Komisjon on osa statistilisi andmeid muutnud. Kui komisjon andmeid tagantjärele muudab, peaks ta muudetud teavet vahendite jagamisel arvesse võtma. |
| --- | --- |

52.

Komisjon on osa statistilisi andmeid muutnud. Kui komisjon andmeid tagantjärele muudab, peaks ta muudetud teavet vahendite jagamisel arvesse võtma.

| 53. | Kui komisjon ei saa tagada statistika usaldusväärsust ja vahendite jagamist vastavalt pagulaste ja varjupaigataotlejate arvule, tuleks kaaluda teisi (näiteks kindlasummaliste) vahendite jagamise võimalusi. |
| --- | --- |

53.

Kui komisjon ei saa tagada statistika usaldusväärsust ja vahendite jagamist vastavalt pagulaste ja varjupaigataotlejate arvule, tuleks kaaluda teisi (näiteks kindlasummaliste) vahendite jagamise võimalusi.

| 54. | Kontrollikoja audit näitas, et mõned fondi esimese etapi sätetest, eriti abikõlblikkuseeskirjad, andsid võimalust olulisteks tõlgenduserinevusteks. Kontrollikoda soovitab, et komisjon, parlament ja nõukogu kaaluksid, võttes arvesse kontrollikoja leide ja fondi teises etapis juba tehtud muudatusi, kas nad soovivad tulevikus fondi vahendite selgemat ja täpsemat suunamist. |
| --- | --- |

54.

Kontrollikoja audit näitas, et mõned fondi esimese etapi sätetest, eriti abikõlblikkuseeskirjad, andsid võimalust olulisteks tõlgenduserinevusteks. Kontrollikoda soovitab, et komisjon, parlament ja nõukogu kaaluksid, võttes arvesse kontrollikoja leide ja fondi teises etapis juba tehtud muudatusi, kas nad soovivad tulevikus fondi vahendite selgemat ja täpsemat suunamist.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 21. märtsi 2007. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Hubert WEBER

---

(1)  Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 61, nagu seda on muudetud Amsterdami lepinguga.

1

(2)  Nõukogu 28. septembri 2000. aasta otsus 2000/596/EÜ Euroopa Pagulaste Fondi asutamise kohta (EÜT L 252, 6.10.2000).

2

(3)  Otsuse 2000/596/EÜ põhjendus 2.

3

(4)  Hädaabivajadusteks ettenähtud kasutamata assigneeringud 2000 ja 2004.

4

Allikas: Euroopa Komisjoni raamatupidamissüsteem.

Allikas:

(5)  Nagu määratletud nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta) artiklis 53 (EÜT L 248, 16.9.2002).

5

(6)  Genfi konventsioon pagulasseisundi kohta, 28. juuli 1951, ÜRO, lepingute seeria, 189. köide, lk 137. Võeti vastu 28. juulil 1951. aastal toimunud ÜRO täievoliliste esindajate konverentsil kodakondsuseta isikute ja pagulasseisundi kohta, kokku kutsutud 14. detsembri 1950. aasta peaassamblee resolutsiooniga 429 (V), jõustus 22. aprillil 1954, vastavalt artiklile 43.

6

(7)  Nõukogu 2. detsembri 2004. aasta otsus 2004/904/EÜ Euroopa Pagulasfondi asutamise kohta ajavahemikuks 2005–2010 (ELT L 381, 28.12.2004). Taani fondis ei osale.

7

(8)  2003. eelarveaasta aastaaruande 6. peatükk, lk 200–202 (ELT C 293, 30.11.2004); 2004. eelarveaasta aastaaruande 6. peatükk, lk 165–166, 176 (ELT C 301, 30.11.2005).

8

(9)  Otsuse 2000/596/EÜ artikkel 20.

9

(10)  Otsuse 2000/596/EÜ artikkel 3.

10

(11)  Otsuse 2000/596/EÜ artikli 10 lõige 2.

11

(12)  Otsuse 2000/596/EÜ artikli 10 lõige 3.

12

(13)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühenduse rändestatistika ja rahvusvahelise kaitse kohta, KOM(2005) 375 lõplik, Brüssel, 14. september 2005, COD 2005/0156.

13

(14)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühenduse rändestatistika ja rahvusvahelise kaitse kohta, KOM(2005) 375 lõplik, Brüssel, 14. september 2005, COD 2005/0156, lk 4.

14

(15)  Varjupaigaalase teabe, arutelu ja mõttevahetuse keskuse 1999. ja 2000. aasta aastaaruanne.

15

(16)  Varjupaigaalase teabe, arutelu ja mõttevahetuse keskuse 1999. ja 2000. aasta aastaaruanne ja pagulaste aruandluse igakuine statistika, 2002. aasta august.

16

(17)  Otsuse 2004/904/EÜ artikkel 3.

17

(18)  Otsuse 2004/904/EÜ artikli 17 lõige 3.

18

(19)  Otsuse 2000/596/EÜ artikli 14 lõige 2.

19

(20)  Otsuse 2000/596/EÜ artikli 4 lõige 4.

20

(21)  Otsuse 2000/596/EÜ preambul 7.

21

(22)  Euroopa Põgenike ja Pagulaste Nõukogu eristab vabatahtlikku, kohustuslikku ja sunnitud tagasipöördumist: „on oluline eristada isikuid, kes repatrieeruvad vabatahtlikult, soovides oma päritoluriiki või alalisse elukohta tagasi pöörduda, ja isikuid, kel ei ole õiguslikku alust jääda ja kes nõustuvad tagasi pöörduma”. Euroopa Põgenike ja Pagulaste Nõukogu, kriminaalõiguse ja ühenduse õiguse töörühma otsus, 12.–13. oktoober 2005, lk 4.

22

(23)  Otsuse 2004/904/EÜ artikli 4 lõige 1.

23

(24)  Otsuse 2004/904/EÜ artikkel 27.

24

(25)  Justiits- ja siseküsimuste peadirektoraat, Euroopa Pagulaste Fondi vahehindamine, lõpparuanne, 2003. aasta detsember.

25

---

I LISA

Euroopa Pagulaste Fondi käsitlevate ühenduse määruste võrdlus ajavahemike 2000–2004 (fondi I etapp) ja 2005–2010 (fondi II etapp) kohta

SISSEJUHATUS

Võrdlus põhineb järgmistel dokumentidel:

| — | nõukogu otsus 2000/596/EÜ, 28. september 2000; |
| --- | --- |

—

nõukogu otsus 2000/596/EÜ, 28. september 2000;

| — | komisjoni otsus 2001/275/EÜ, 20. märts 2001; |
| --- | --- |

—

komisjoni otsus 2001/275/EÜ, 20. märts 2001;

| — | komisjoni otsus 2002/307/EÜ, 18. detsember 2001; |
| --- | --- |

—

komisjoni otsus 2002/307/EÜ, 18. detsember 2001;

| — | nõukogu otsus, 2004/904/EÜ, 2. detsember 2004; |
| --- | --- |

—

nõukogu otsus, 2004/904/EÜ, 2. detsember 2004;

| — | seletuskiri ja ettepanek nõukogu otsuse kohta SEC 2004/161 asutada Euroopa Pagulaste Fond ajavahemikuks 2005–2010; |
| --- | --- |

—

seletuskiri ja ettepanek nõukogu otsuse kohta SEC 2004/161 asutada Euroopa Pagulaste Fond ajavahemikuks 2005–2010;

| — | laiendatud mõjuhinnang. Komisjoni personali töödokument, SEC (2004) 161, 12.2.2004. |
| --- | --- |

—

laiendatud mõjuhinnang. Komisjoni personali töödokument, SEC (2004) 161, 12.2.2004.

Järgnevas võrdluses tuuakse esile ainult peamised erinevused fondi esimese ja teise etapi vahel. Tegemist ei ole nende muudatuste analüüsi ega hinnanguga.

I.   EESMÄRGID JA ÜLESANDED

| | 2000.–2004. aasta programm | 2005.–2010. aasta programm |
| --- | --- | --- |
| Eesmärk | Euroopa pagulaste fond on rahastamisvahend, mille põhieesmärgiks on toetada ja edendada liikmesriikide pingutusi pagulaste ja ümberasustatud isikute vastuvõtmisel ja selle tegevuse tagajärgede kandmisel. |
| Kestus | Viis aastat, alates 1. jaanuarist 2000 kuni 31. detsembrini 2004. | 6 aastat, alates 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2010. |
| Sihtrühmad | Viis sihtrühma:






  1. | Genfi konventsioon; |

2000.–2004. aasta programm

2005.–2010. aasta programm

Eesmärk

Euroopa pagulaste fond on rahastamisvahend, mille põhieesmärgiks on toetada ja edendada liikmesriikide pingutusi pagulaste ja ümberasustatud isikute vastuvõtmisel ja selle tegevuse tagajärgede kandmisel.

Kestus

Viis aastat, alates 1. jaanuarist 2000 kuni 31. detsembrini 2004.

6 aastat, alates 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2010.

Sihtrühmad

Viis sihtrühma:

1.

Genfi konventsioon;

| 2. | liikmesriigi poolt antud rahvusvaheline kaitse; |
| --- | --- |

2.

liikmesriigi poolt antud rahvusvaheline kaitse;

| 3. | isikud, kes on taotlenud 1. või 2. punktis mainitud kaitset; |
| --- | --- |

3.

isikud, kes on taotlenud 1. või 2. punktis mainitud kaitset;

| 4. | ajutine kaitse liikmesriigis; |
| --- | --- |

4.

ajutine kaitse liikmesriigis;

| 5. | isikud, kelle õigust ajutisile kaitsele liikmesriik kontrollib. |
| --- | --- |

5.

isikud, kelle õigust ajutisile kaitsele liikmesriik kontrollib.

(2000/596/EÜ artikkel 3)

Neli sihtrühma:

| 1. | Genfi konventsioon; |
| --- | --- |

1.

Genfi konventsioon;

| 2. | subsidiaarne kaitse nõukogu direktiivis 2004/83/EÜ määratletud tähenduses; |
| --- | --- |

2.

subsidiaarne kaitse nõukogu direktiivis 2004/83/EÜ määratletud tähenduses;

| 3. | isikud, kes on taotlenud 1. või 2. punktis mainitud kaitset; |
| --- | --- |

3.

isikud, kes on taotlenud 1. või 2. punktis mainitud kaitset;

| 4. | ajutine kaitse direktiivis 2001/55/EÜ (ajutine kaitse/massiline sissevool) määratletud tähenduses. |
| --- | --- |

4.

ajutine kaitse direktiivis 2001/55/EÜ (ajutine kaitse/massiline sissevool) määratletud tähenduses.

(2004/904/EÜ artikkel 3)

Programmitöö

Mitmeaastaseid programme ei kasutata, aastased assigneeringud.

Mitmeaastane programmitöö kaheks kolmeaastaseks perioodiks. Iga programmietapi puhul peab liikmesriik komisjonile esitama mitmeaastased programmid.

(2004/904/EÜ artikkel 15)

Meetmed

Liikmesriigid rakendavad kolme erinevat liiki meetmeid: vastuvõtmistingimuste, integreerimis- ja repatrieerimismeetmed.

Vastuvõtmine:

| — | infrastruktuur või majutusteenused; |
| --- | --- |

—

infrastruktuur või majutusteenused;

| — | materiaalse abi andmine; |
| --- | --- |

—

materiaalse abi andmine;

| — | tervishoid; |
| --- | --- |

—

tervishoid;

| — | sotsiaalabi; |
| --- | --- |

—

sotsiaalabi;

| — | abi haldus- või kohtuformaalsustes, sealhulgas õigusabi. |
| --- | --- |

—

abi haldus- või kohtuformaalsustes, sealhulgas õigusabi.

Integreerimine

| — | sotsiaalabi eluaseme valdkonnas, päevarahad ja tervishoid; |
| --- | --- |

—

sotsiaalabi eluaseme valdkonnas, päevarahad ja tervishoid;

| — | meetmed aitamaks abisaajatel ühiskonnaga kohaneda või endale elatist teenida. |
| --- | --- |

—

meetmed aitamaks abisaajatel ühiskonnaga kohaneda või endale elatist teenida.

Repatrieerimine

| — | teave ja nõuanded vabatahtlike tagasipöördumisprogrammide kohta ja olukorra kohta päritoluriigis; |
| --- | --- |

—

teave ja nõuanded vabatahtlike tagasipöördumisprogrammide kohta ja olukorra kohta päritoluriigis;

| — | üld- või kutseharidus ning abi ümberasumisel. |
| --- | --- |

—

üld- või kutseharidus ning abi ümberasumisel.

(2000/596/EÜ artikkel 4)

Meetmeid (vastuvõtmine, integreerimine ja vabatahtlik tagasipöördumine) võib kombineerida.

Võimalikud rahastatavad meetmed on osaliselt konkreetsemad.

Sisaldab abikõlblikke vastuvõtutingimusi ja varjupaigamenetluste meetmeid (majutus, meditsiiniline ja psühholoogiline abi, sotsiaalabi, haridus, keelekoolitus).

Sisaldab rohkem integratsiooniga seonduvaid abikõlblikke meetmeid (toetatakse osalust ühiskonna- ja kultuurielus; haridus, kutseharidus, kvalifikatsioonide ja tunnistuste tunnustamine; kohalikke omavalitsusi, avalikke või pagulasorganisatsioone, vabatahtlikke rühmitusi ja sotsiaalpartnereid hõlmavad meetmed edendamaks nende isikute integreerumist).

Vabatahtliku tagasipöördumise abikõlblikud meetmed hõlmavad teabe- ja nõuandeteenuseid, teavet päritoluriigi või -piirkonna olukorra kohta, üld- või kutseharidust, riiklike vabatahtliku tagasipöördumise programmide korraldustööd ja rakendamist hõlmavaid meetmeid.

Eriti pööratakse tähelepanu kaitsetute isikute eriolukorrale.

(2004/904/EÜ artiklid 4–7)

Ühenduse meetmed

Abikõlblikud meetmed hõlmavad järgmisi valdkondi: uuringud, kogemuste vahetamine ja sammud koostöö edendamiseks, meetmete rakendamise hindamine ja tehniline abi.

(2000/596/EÜ artikkel 5)

Ühenduse meetmed asetavad rõhu riikidevahelistele või ühenduse kui terviku huvides olevatele meetmetele.

(2004/904/EÜ artikkel 8)

II.   RAKENDAMIS- JA JUHTIMISSÄTTED

| | 2000.–2004. aasta programm | 2005.–2010. aasta programm |
| --- | --- | --- |
| Rakendamine | Liikmesriigid vastutavad fondi toetatud meetmete rakendamise eest. Määratakse vastutav asutus (riiklik haldusorgan), kes vastutab komisjoniga sidepidamise eest. | Liikmesriik nimetab vastutava asutuse. Asutus peab olema liikmesriigi haldusüksus või avalik-õiguslik asutus. Vastutav asutus võib delegeerida osa või kõik oma rakendusülesanded teisele riigi haldusorganile või eraõiguslikule organile, mille suhtes kohaldatakse liikmesriigi õigust ja mis osutab avalikke teenuseid. |
| | Komisjoni, liikmesriigi ja vastutava asutuse kohustusi kirjeldatakse üksikasjalikumalt. |
| Vastutava asutuse osas miinimumtingimused puuduvad.
  (2000/596/EÜ artikkel 7) | Vastutavale asutusele kehtestatakse miinimumtingimused.
  (2004/904/EÜ artiklid 12–13) |
| Kaasrahastamistaotlused | Liikmesriik esitab kaasrahastamistaotluse igal aastal.
  (2000/596/EÜ artikkel 8) | Liikmesriik koostab mitmeaastaste programmide prioriteetide ja komisjoni suuniste alusel mitmeaastase programmi eelnõu.
  (2004/904/EÜ artikkel 15) |

2000.–2004. aasta programm

2005.–2010. aasta programm

Rakendamine

Liikmesriigid vastutavad fondi toetatud meetmete rakendamise eest. Määratakse vastutav asutus (riiklik haldusorgan), kes vastutab komisjoniga sidepidamise eest.

Liikmesriik nimetab vastutava asutuse. Asutus peab olema liikmesriigi haldusüksus või avalik-õiguslik asutus. Vastutav asutus võib delegeerida osa või kõik oma rakendusülesanded teisele riigi haldusorganile või eraõiguslikule organile, mille suhtes kohaldatakse liikmesriigi õigust ja mis osutab avalikke teenuseid.

Komisjoni, liikmesriigi ja vastutava asutuse kohustusi kirjeldatakse üksikasjalikumalt.

Vastutava asutuse osas miinimumtingimused puuduvad.

(2000/596/EÜ artikkel 7)

Vastutavale asutusele kehtestatakse miinimumtingimused.

(2004/904/EÜ artiklid 12–13)

Kaasrahastamistaotlused

Liikmesriik esitab kaasrahastamistaotluse igal aastal.

(2000/596/EÜ artikkel 8)

Liikmesriik koostab mitmeaastaste programmide prioriteetide ja komisjoni suuniste alusel mitmeaastase programmi eelnõu.

(2004/904/EÜ artikkel 15)

III.   FINANTSJUHTIMINE

| | 2000.–2004. aasta programm | 2005.–2010. aasta programm |
| --- | --- | --- |
| Finantssätted | 216 miljonit eurot.
  (2000/596/EÜ artikkel 2) | 114 miljonit eurot ajavahemikuks 2005–2006. Iga-aastased assigneeringud määravad eelarvepädevad institutsioonid finantsperspektiivi piires.
  (2004/904/EÜ artikkel 2) |
| Rahastamisstruktuur | Fondi osalus ei ületa 50 % meetme kogumaksumusest. Ühtekuuluvusfondiga hõlmatud riikide puhul võib osalust suurendada kuni 75 protsendini.
  (2000/596/EÜ artikkel 13) | Fondi osalus ei tohi ületada 50 % konkreetse meetme kogumaksumusest. Osalust võidakse eriti uuenduslike meetmete puhul suurendada
  60 protsendini ja 75 protsendini Ühtekuuluvusfondiga hõlmatud riikide puhul.
  Osalus ei tohi ületada 80 % konkreetse ühenduse meetme kogumaksumusest.
  (2004/904/EÜ artikkel 20) |
| Tehniline ja haldusabi | Summa, mis ei ületa 5 % kogu liikmesriigi eraldisest, võib panna kõrvale tehniliseks ja haldusabiks.
  (2000/596/EÜ artikkel 12) | 7 protsendile iga-aastasest summast, mis on pandud kõrvale tehniliseks ja haldusabiks, lisatakse veel 30 000 eurot.
  (2004/904/EÜ artikkel 18) |
| Jaotus aastate kaupa | Fondi esimese etapi puhul oli kindlaksmääratud summa kahanev:
  500 000 eurot 2000. aastal ja 100 000 2004. aastal.
  (2000/596/EÜ artikkel 10) | 300 000 euro suurune kindlaksmääratud summa, kaotatakse fondi esimese etapi kahanev element. 500 000 euro suurune eritoetus uutele liikmesriikidele II etapi esimese kolme aasta jooksul.
  (2004/904/EÜ artikkel 17) |
| Maksed | Alg- ja vahemaksed ning ülejääk. | Esimene eelmakse, teine eelmakse ning ülejääk. |
| Kohe pärast komisjoni otsuse vastuvõtmist tehakse esialgne makse, mis moodustab 50 % summast. | Liikmesriigile makstakse esimese eelmaksena 50 % fondipoolse kaasrahastamise kohta eraldatud summast 60 päeva jooksul kaasrahastamise otsuse vastuvõtmisest. |
| Kuni 30 % vahemakse tehakse, kui liikmesriik teatab, et ta on tegelikult kulutanud poole esialgsest maksest. | Teine eelmakse tehakse hiljemalt kolm kuud pärast seda, kui komisjon on heaks kiitnud arenguaruande aasta tööprogrammi rakendamise kohta ja kuludeklaratsiooni, mis tõendab, et vähemalt 70 % esialgsest makse summast on kulutatud. Komisjoni teise eelmakse summa ei tohi ületada 50 % kogusummast või see ei tohi olla suurem kui vahe, mis saadakse, kui projektideks eraldatud summast lahutada esimese eelmakse summa. |
| | Ülejääk makstakse kolme kuu jooksul pärast liikmesriigi esitatud raamatupidamise ja programmi rakendamise aastaaruande heakskiitmist.
  (2000/596/EÜ artikkel 17) | Ülejääk makstakse hiljemalt kolme kuu jooksul pärast seda, kui komisjon on heaks kiitnud aastaprogrammi rakendamise lõpparuande ja lõpliku kuludeklaratsiooni.
  (2004/904/EÜ artikkel 23) |
| Vahendid ühenduse meetmete elluviimiseks | Komisjoni algatusel võib kuni 5 % fondi kättesaadavatest vahenditest kasutada uuenduslike meetmete või ühendust tervikuna huvitavate meetmete rahastamiseks. Lisaks võib fond anda kuni 100 % sellise meetme rahastamisest.
  (2000/596/EÜ artikkel 5) | Ühenduse meetmete rahastamiseks võib kasutada kuni 7 % fondi olemasolevatest vahenditest, rõhk asetatakse riikidevahelistele või ühenduse kui terviku huvides olevatele varjupaigapoliitikat ja pagulasi ning ümberasustatud isikuid hõlmavatele meetmetele. Fondi osalus võib olla kuni 80 % rahastamisest.
  (2004/904/EÜ artikkel 8) |

2000.–2004. aasta programm

2005.–2010. aasta programm

Finantssätted

216 miljonit eurot.

(2000/596/EÜ artikkel 2)

114 miljonit eurot ajavahemikuks 2005–2006. Iga-aastased assigneeringud määravad eelarvepädevad institutsioonid finantsperspektiivi piires.

(2004/904/EÜ artikkel 2)

Rahastamisstruktuur

Fondi osalus ei ületa 50 % meetme kogumaksumusest. Ühtekuuluvusfondiga hõlmatud riikide puhul võib osalust suurendada kuni 75 protsendini.

(2000/596/EÜ artikkel 13)

Fondi osalus ei tohi ületada 50 % konkreetse meetme kogumaksumusest. Osalust võidakse eriti uuenduslike meetmete puhul suurendada
  60 protsendini ja 75 protsendini Ühtekuuluvusfondiga hõlmatud riikide puhul.

Osalus ei tohi ületada 80 % konkreetse ühenduse meetme kogumaksumusest.

(2004/904/EÜ artikkel 20)

Tehniline ja haldusabi

Summa, mis ei ületa 5 % kogu liikmesriigi eraldisest, võib panna kõrvale tehniliseks ja haldusabiks.

(2000/596/EÜ artikkel 12)

7 protsendile iga-aastasest summast, mis on pandud kõrvale tehniliseks ja haldusabiks, lisatakse veel 30 000 eurot.

(2004/904/EÜ artikkel 18)

Jaotus aastate kaupa

Fondi esimese etapi puhul oli kindlaksmääratud summa kahanev:

500 000 eurot 2000. aastal ja 100 000 2004. aastal.

(2000/596/EÜ artikkel 10)

300 000 euro suurune kindlaksmääratud summa, kaotatakse fondi esimese etapi kahanev element. 500 000 euro suurune eritoetus uutele liikmesriikidele II etapi esimese kolme aasta jooksul.

(2004/904/EÜ artikkel 17)

Maksed

Alg- ja vahemaksed ning ülejääk.

Esimene eelmakse, teine eelmakse ning ülejääk.

Kohe pärast komisjoni otsuse vastuvõtmist tehakse esialgne makse, mis moodustab 50 % summast.

Liikmesriigile makstakse esimese eelmaksena 50 % fondipoolse kaasrahastamise kohta eraldatud summast 60 päeva jooksul kaasrahastamise otsuse vastuvõtmisest.

Kuni 30 % vahemakse tehakse, kui liikmesriik teatab, et ta on tegelikult kulutanud poole esialgsest maksest.

Teine eelmakse tehakse hiljemalt kolm kuud pärast seda, kui komisjon on heaks kiitnud arenguaruande aasta tööprogrammi rakendamise kohta ja kuludeklaratsiooni, mis tõendab, et vähemalt 70 % esialgsest makse summast on kulutatud. Komisjoni teise eelmakse summa ei tohi ületada 50 % kogusummast või see ei tohi olla suurem kui vahe, mis saadakse, kui projektideks eraldatud summast lahutada esimese eelmakse summa.

Ülejääk makstakse kolme kuu jooksul pärast liikmesriigi esitatud raamatupidamise ja programmi rakendamise aastaaruande heakskiitmist.

(2000/596/EÜ artikkel 17)

Ülejääk makstakse hiljemalt kolme kuu jooksul pärast seda, kui komisjon on heaks kiitnud aastaprogrammi rakendamise lõpparuande ja lõpliku kuludeklaratsiooni.

(2004/904/EÜ artikkel 23)

Vahendid ühenduse meetmete elluviimiseks

Komisjoni algatusel võib kuni 5 % fondi kättesaadavatest vahenditest kasutada uuenduslike meetmete või ühendust tervikuna huvitavate meetmete rahastamiseks. Lisaks võib fond anda kuni 100 % sellise meetme rahastamisest.

(2000/596/EÜ artikkel 5)

Ühenduse meetmete rahastamiseks võib kasutada kuni 7 % fondi olemasolevatest vahenditest, rõhk asetatakse riikidevahelistele või ühenduse kui terviku huvides olevatele varjupaigapoliitikat ja pagulasi ning ümberasustatud isikuid hõlmavatele meetmetele. Fondi osalus võib olla kuni 80 % rahastamisest.

(2004/904/EÜ artikkel 8)

IV.   JÄRELEVALVE, HINDAMINE JA ARUANDLUS

| | 2000.–2004. aasta programm | 2005.–2010. aasta programm |
| --- | --- | --- |
| Kontrollid | Kontrollid peavad hõlmama vähemalt 20 % abikõlblikest kogukuludest.
  (2002/307/EÜ artikkel 5) | Kontrollid peavad hõlmama vähemalt 10 % iga aastaprogrammi abikõlblikest kogukuludest.
  (2004/904/EÜ artikkel 25) |
| Järelevalve ja hindamine | Vastutav asutus teostab meetmete järelevalvet ja hindamist.
  (2000/596/EÜ artikkel 20) | Komisjon viib koostöös liikmesriikidega läbi fondi järelevalve ja hindamise.
  (2004/904/EÜ artikkel 27) |
| Järelmenetlused | Üksikasjalikud kulude abikõlblikkuseeskirjad ja rakendusaruanded.
  (2001/275/EÜ) | |
| Liikmesriikide aruanded | Vastutav asutus






  1) | koostab igal aastal jooksva meetme rakendamise kohta kokkuvõtliku aruande; |

2000.–2004. aasta programm

2005.–2010. aasta programm

Kontrollid

Kontrollid peavad hõlmama vähemalt 20 % abikõlblikest kogukuludest.

(2002/307/EÜ artikkel 5)

Kontrollid peavad hõlmama vähemalt 10 % iga aastaprogrammi abikõlblikest kogukuludest.

(2004/904/EÜ artikkel 25)

Järelevalve ja hindamine

Vastutav asutus teostab meetmete järelevalvet ja hindamist.

(2000/596/EÜ artikkel 20)

Komisjon viib koostöös liikmesriikidega läbi fondi järelevalve ja hindamise.

(2004/904/EÜ artikkel 27)

Järelmenetlused

Üksikasjalikud kulude abikõlblikkuseeskirjad ja rakendusaruanded.

(2001/275/EÜ)

Liikmesriikide aruanded

Vastutav asutus

1)

koostab igal aastal jooksva meetme rakendamise kohta kokkuvõtliku aruande;

| 2) | saadab kuue kuu
  jooksul kaasrahastamise otsuses kulude kasutamiseks määratud tähtajast komisjonile lõpparuande, mis sisaldab:






  — | rahastamiskontosid ja aruannet meetme rakendamise kohta; |
| --- | --- | --- |

2)

saadab kuue kuu
  jooksul kaasrahastamise otsuses kulude kasutamiseks määratud tähtajast komisjonile lõpparuande, mis sisaldab:

—

rahastamiskontosid ja aruannet meetme rakendamise kohta;

| — | hindamisaruannet rakendatud meetmete läbiviimise ja mõju kohta. |
| --- | --- |

—

hindamisaruannet rakendatud meetmete läbiviimise ja mõju kohta.

Programmi mõju kohta eraldi hindamist läbi ei viida.

(2000/596/EÜ artikkel 20)

Vastutav asutus

| 1) | peab lülitama sõlmitud kokkulepetesse ja lepingutesse klauslid, mis kohustavad abisaajaid esitama nimetatud arenguaruandeid ja üksikasjaliku lõpparuande; |
| --- | --- |

1)

peab lülitama sõlmitud kokkulepetesse ja lepingutesse klauslid, mis kohustavad abisaajaid esitama nimetatud arenguaruandeid ja üksikasjaliku lõpparuande;

| 2) | esitab lõpparuande ja kuludeklaratsiooni hiljemalt üheksa kuu jooksul pärast iga aastaprogrammi kaasrahastamise otsuses sätestatud kulutuste abikõlblikkuse tähtaega. |
| --- | --- |

2)

esitab lõpparuande ja kuludeklaratsiooni hiljemalt üheksa kuu jooksul pärast iga aastaprogrammi kaasrahastamise otsuses sätestatud kulutuste abikõlblikkuse tähtaega.

Liikmesriigid esitavad:

| 1) | hiljemalt 31. detsembril 2006 fondi kaasrahastatavate meetmete rakendamise hindamisaruande; |
| --- | --- |

1)

hiljemalt 31. detsembril 2006 fondi kaasrahastatavate meetmete rakendamise hindamisaruande;

| 2) | hiljemalt 30. juunil 2009 fondi kaasrahastatavate meetmete tulemuste ja mõju hindamisaruande; |
| --- | --- |

2)

hiljemalt 30. juunil 2009 fondi kaasrahastatavate meetmete tulemuste ja mõju hindamisaruande;

| 3) | hiljemalt 30. juunil 2012 fondi kaasrahastatavate meetmete tulemuste ja mõju hindamisaruande. |
| --- | --- |

3)

hiljemalt 30. juunil 2012 fondi kaasrahastatavate meetmete tulemuste ja mõju hindamisaruande.

(2004/904/EÜ artikkel 28)

Komisjoni poolt esitatud aruannete saajad ja aruannete liik

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule:

| 1) | vahearuande (2002. a); |
| --- | --- |

1)

vahearuande (2002. a);

| 2) | lõpparuande (2005. a). |
| --- | --- |

2)

lõpparuande (2005. a).

(2000/596/EÜ artikkel 20)

Komisjon esitab parlamendile, nõukogule, majandus- ja sotsiaalkomiteele ja regioonide komiteele:

| 1) | saavutatud tulemuste ja fondi rakendamise kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide vahearuande koos võimalike kavandatud muudatustega hiljemalt 30. aprillil 2007. aastal; |
| --- | --- |

1)

saavutatud tulemuste ja fondi rakendamise kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide vahearuande koos võimalike kavandatud muudatustega hiljemalt 30. aprillil 2007. aastal;

| 2) | vahearuande ja ettepaneku fondi tegevuse kohta tulevikus hiljemalt 31. detsembril 2009. aastal; |
| --- | --- |

2)

vahearuande ja ettepaneku fondi tegevuse kohta tulevikus hiljemalt 31. detsembril 2009. aastal;

| 3) | järelhindamise aruande hiljemalt 31. detsembril 2012. |
| --- | --- |

3)

järelhindamise aruande hiljemalt 31. detsembril 2012.

(2004/904/EÜ artikkel 28)

---

II LISA

VAHENDITE JAGUNEMINE LIIKMESRIIKIDE KAUPA (2000–2004)

| (eurot) |
| --- |
| | 2004 | 2003 | 2002 | 2001 | 2000 | 2000–2004 kokku |
| Austria | 2 230 280 | 2 007 650 | 1 938 106 | 1 454 754 | 912 382 | 8 543 173 |
| Belgia | 2 131 527 | 2 381 192 | 2 729 083 | 1 869 725 | 1 233 201 | 10 344 727 |
| Soome | 392 633 | 524 730 | 671 256 | 673 606 | 651 387 | 2 913 612 |
| Prantsusmaa | 4 041 961 | 5 067 825 | 4 133 681 | 3 156 228 | 2 255 055 | 18 654 750 |
| Saksamaa | 8 113 022 | 9 935 792 | 10 324 675 | 8 391 364 | 6 218 899 | 42 983 751 |
| Kreeka | 459 296 | 439 481 | 535 611 | 629 043 | 652 057 | 2 715 489 |
| Iirimaa | 919 091 | 981 675 | 965 573 | 709 110 | 632 205 | 4 207 654 |
| Itaalia | 741 665 | 2 396 268 | 3 460 943 | 2 741 881 | 1 956 105 | 11 296 861 |
| Luksemburg | 171 648 | 299 703 | 411 195 | 481 073 | 528 972 | 1 892 591 |
| Madalmaad | 2 972 103 | 3 239 737 | 4 175 006 | 3 642 650 | 2 984 949 | 17 014 444 |
| Portugal | 123 370 | 304 394 | 457 006 | 518 816 | 534 238 | 1 937 823 |
| Hispaania | 665 287 | 786 229 | 933 064 | 837 462 | 745 291 | 3 967 333 |
| Rootsi | 2 691 652 | 2 869 672 | 3 326 823 | 2 555 672 | 1 808 621 | 13 252 440 |
| Ühendkuningriik | 10 877 221 | 8 923 101 | 8 764 928 | 4 819 118 | 2 902 640 | 36 287 008 |
| Ühinevad riigid | 3 626 695 | | | | | 3 626 695 |
| Ühenduse meetmed | 2 113 550 | 2 113 550 | 2 254 050 | 1 709 500 | 1 264 000 | 9 454 650 |
| Kokku | 42 271 000 | 42 271 000 | 45 081 000 | 34 190 000 | 25 280 000 | 189 093 000 |
| Allikas: komisjoni otsused 2000.–2004. aasta kohta. |

(eurot)

2004

2003

2002

2001

2000

2000–2004 kokku

Austria

2 230 280

2 007 650

1 938 106

1 454 754

912 382

8 543 173

Belgia

2 131 527

2 381 192

2 729 083

1 869 725

1 233 201

10 344 727

Soome

392 633

524 730

671 256

673 606

651 387

2 913 612

Prantsusmaa

4 041 961

5 067 825

4 133 681

3 156 228

2 255 055

18 654 750

Saksamaa

8 113 022

9 935 792

10 324 675

8 391 364

6 218 899

42 983 751

Kreeka

459 296

439 481

535 611

629 043

652 057

2 715 489

Iirimaa

919 091

981 675

965 573

709 110

632 205

4 207 654

Itaalia

741 665

2 396 268

3 460 943

2 741 881

1 956 105

11 296 861

Luksemburg

171 648

299 703

411 195

481 073

528 972

1 892 591

Madalmaad

2 972 103

3 239 737

4 175 006

3 642 650

2 984 949

17 014 444

Portugal

123 370

304 394

457 006

518 816

534 238

1 937 823

Hispaania

665 287

786 229

933 064

837 462

745 291

3 967 333

Rootsi

2 691 652

2 869 672

3 326 823

2 555 672

1 808 621

13 252 440

Ühendkuningriik

10 877 221

8 923 101

8 764 928

4 819 118

2 902 640

36 287 008

Ühinevad riigid

3 626 695

3 626 695

Ühenduse meetmed

2 113 550

2 113 550

2 254 050

1 709 500

1 264 000

9 454 650

Kokku

42 271 000

42 271 000

45 081 000

34 190 000

25 280 000

189 093 000

Allikas: komisjoni otsused 2000.–2004. aasta kohta.

---

III LISA

Fondi esialgsete summade liikmesriikidele eraldamise kord aastatel 2000–2001

Image

Fondi esialgsete summade eraldamise kord liikmesriikidele aastatel 2002–2003

Image

Fondi esialgsete summade eraldamise kord liikmesriikidele 2004. aastal

Image

---

KOMISJONI VASTUSED

KOKKUVÕTE

| I. | Euroopa Pagulas fond (edaspidi „ERF”) asutati 2000. aasta septembris pärast Amsterdami lepingu jõustumist 1. mail 1999 ning on esimene ühenduse õigusakt, mis on võetud vastu varjupaigapoliitika ja sisserände valdkonnas selle uue lepingu alusel (EÜ asutamislepingu artikkel 63)
  Euroopa Pagulasfond on seega uuenduslik rahastamisvahend, et toetada ja innustada jõupingutusi, mida liikmesriigid teevad pagulaste ning ümberasustatud isikute vastuvõtmisel ja selle tagajärgede kandmisel Euroopas, kus olukord selles valdkonnas vajab kiiret lahendamist. |
| --- | --- |

I.

Euroopa Pagulas fond (edaspidi „ERF”) asutati 2000. aasta septembris pärast Amsterdami lepingu jõustumist 1. mail 1999 ning on esimene ühenduse õigusakt, mis on võetud vastu varjupaigapoliitika ja sisserände valdkonnas selle uue lepingu alusel (EÜ asutamislepingu artikkel 63)

Euroopa Pagulasfond on seega uuenduslik rahastamisvahend, et toetada ja innustada jõupingutusi, mida liikmesriigid teevad pagulaste ning ümberasustatud isikute vastuvõtmisel ja selle tagajärgede kandmisel Euroopas, kus olukord selles valdkonnas vajab kiiret lahendamist.

| II. | Komisjon kannab (asutamislepingu kohaselt) üldist vastutust ühenduse eelarve täitmise eest, kuid fondi õiguslikus aluses on sätestatud, et „liikmesriigid vastutavad fondi toetatud meetmete rakendamise eest”. |
| --- | --- |

II.

Komisjon kannab (asutamislepingu kohaselt) üldist vastutust ühenduse eelarve täitmise eest, kuid fondi õiguslikus aluses on sätestatud, et „liikmesriigid vastutavad fondi toetatud meetmete rakendamise eest”.

| IV. | Liikmesriikidele eraldatavate eelarveliste vahendite suuruse arvutamiseks kogutava statistika eesmärk on eraldada vahendeid vastavalt tegelikele vajadustele. Õigusliku alusega on ette nähtud, et pagulaste ja ümberasustatud isikute kohta kasutatakse viimase kolme aasta andmeid, kuid need muutuvad pidevalt. Seega seisab komisjon keerulise probleemi ees, mida ta lahendab järk-järgult, kuid mis täies ulatuse ei kao kunagi. Komisjon leiab, et ajavahemikul 2000−2004 on rahaliste vahendite jagamine liikmesriikide vahel olnud tasakaalustatud, mida kinnitab ka sõltumatu välishinnang. |
| --- | --- |

IV.

Liikmesriikidele eraldatavate eelarveliste vahendite suuruse arvutamiseks kogutava statistika eesmärk on eraldada vahendeid vastavalt tegelikele vajadustele. Õigusliku alusega on ette nähtud, et pagulaste ja ümberasustatud isikute kohta kasutatakse viimase kolme aasta andmeid, kuid need muutuvad pidevalt. Seega seisab komisjon keerulise probleemi ees, mida ta lahendab järk-järgult, kuid mis täies ulatuse ei kao kunagi. Komisjon leiab, et ajavahemikul 2000−2004 on rahaliste vahendite jagamine liikmesriikide vahel olnud tasakaalustatud, mida kinnitab ka sõltumatu välishinnang.

| V. | Liikmesriikide suhtes tehtavate kaasrahastamisotsuste menetluse muudab keeruliseks asjaolu, et liidu eelarvemenetluse ja ERF I programmide kavandamiseks ette nähtud ajakava ei sobi omavahel kokku. Seda menetlust on muudetud ERF I õigusliku aluse läbirääkimiste käigus. Selleks et järgida õiguslikku alust ja eelkõige võimaldada liikmesriikidel oma meetmete võimalikult varajast kavandamist, võtab komisjon eelneva aasta lõpus esialgse eelarveprojekti alusel vastu ajutise otsuse ning pärast lõpliku eelarve hääletamist muudetud otsuse. |
| --- | --- |

V.

Liikmesriikide suhtes tehtavate kaasrahastamisotsuste menetluse muudab keeruliseks asjaolu, et liidu eelarvemenetluse ja ERF I programmide kavandamiseks ette nähtud ajakava ei sobi omavahel kokku. Seda menetlust on muudetud ERF I õigusliku aluse läbirääkimiste käigus. Selleks et järgida õiguslikku alust ja eelkõige võimaldada liikmesriikidel oma meetmete võimalikult varajast kavandamist, võtab komisjon eelneva aasta lõpus esialgse eelarveprojekti alusel vastu ajutise otsuse ning pärast lõpliku eelarve hääletamist muudetud otsuse.

| VI. | ERFi õigusliku aluse kohaselt peab komisjon tagama, et liikmesriikide kontrollisüsteemid toimiksid nõuetekohaselt. Komisjon saab võtta ühiselt hallatavate vahendite puhul parandusmeetmeid, nt maksete peatamine või finantskorrektsioonid, kuid nende rakendamine on sageli aeganõudev, sest peetakse kinni liikmesriikide õigusest vastamiseks, ja nende meetmete mõju on tunda alles keskpikas perspektiivis. 2007. aastal jõustunud ajakohastatud finantsmääruses on täpsemalt eristatud erinevate osalejate vastutus ühiselt hallatavate vahendite korral. |
| --- | --- |

VI.

ERFi õigusliku aluse kohaselt peab komisjon tagama, et liikmesriikide kontrollisüsteemid toimiksid nõuetekohaselt. Komisjon saab võtta ühiselt hallatavate vahendite puhul parandusmeetmeid, nt maksete peatamine või finantskorrektsioonid, kuid nende rakendamine on sageli aeganõudev, sest peetakse kinni liikmesriikide õigusest vastamiseks, ja nende meetmete mõju on tunda alles keskpikas perspektiivis. 2007. aastal jõustunud ajakohastatud finantsmääruses on täpsemalt eristatud erinevate osalejate vastutus ühiselt hallatavate vahendite korral.

| VII. | Komisjon leiab, et erinevused meetmete rakendamisel peegeldavad ERFi aluseks olevat lähenemist, mis põhineb suunistel ja meetmete kohandamisel vastavalt eesmärkidele ja riigi vajadustele. Kuna ERFi vahendid on piiratud, siis ei ole võimalik katta igas liikmesriigis kõiki eesmärke ühtlaselt, ning komisjon leiab, et üldiste suuniste tõlgendamine on lubatud, kui seda tehakse nõuetekohaselt.
  Pärast raamprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” vastuvõtmist on Euroopa Liidul neli rahastamisvahendit, mille eesmärgid ja kohaldamisala on sätestatud üksikasjalikumalt ja mis lahendavad enamiku valupunktidest, millele kontrollikoda on juhtinud tähelepanu. |
| --- | --- |

VII.

Komisjon leiab, et erinevused meetmete rakendamisel peegeldavad ERFi aluseks olevat lähenemist, mis põhineb suunistel ja meetmete kohandamisel vastavalt eesmärkidele ja riigi vajadustele. Kuna ERFi vahendid on piiratud, siis ei ole võimalik katta igas liikmesriigis kõiki eesmärke ühtlaselt, ning komisjon leiab, et üldiste suuniste tõlgendamine on lubatud, kui seda tehakse nõuetekohaselt.

Pärast raamprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” vastuvõtmist on Euroopa Liidul neli rahastamisvahendit, mille eesmärgid ja kohaldamisala on sätestatud üksikasjalikumalt ja mis lahendavad enamiku valupunktidest, millele kontrollikoda on juhtinud tähelepanu.

| VIII. | Ajavahemikuks 2000−2004 asutatud ERFi mõju hindamise kohta on komisjon avaldanud pärast kontrollikoja auditit hinnangu, mis põhineb sõltumatute ekspertide uuringul ning milles antakse väga positiivne hinnang fondi rahaliste vahendite kasutamisele ja seda vaatamata nende piiratusele nimetatud viie aasta jooksul. |
| --- | --- |

VIII.

Ajavahemikuks 2000−2004 asutatud ERFi mõju hindamise kohta on komisjon avaldanud pärast kontrollikoja auditit hinnangu, mis põhineb sõltumatute ekspertide uuringul ning milles antakse väga positiivne hinnang fondi rahaliste vahendite kasutamisele ja seda vaatamata nende piiratusele nimetatud viie aasta jooksul.

SISSEJUHATUS

| 2. | Euroopa Pagulasfond (ERF) on esimene ühenduse varjupaigapoliitika ja sisserände valdkonnas vastu võetud õiguslik vahend. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Pagulasfond (ERF) on esimene ühenduse varjupaigapoliitika ja sisserände valdkonnas vastu võetud õiguslik vahend.

| 6. | ERFi rakendamiseks otsustati ühise juhtimise kasuks. Sellega sooviti rõhutada, et fondist saadud toetus on tõhusam ja sihipärasem, kui kaasrahastatud meetmete puhul arvestatakse konkreetse liikmeriigi olukorra ja vajadustega. Nõukogu otsuse kohaselt abistab komisjoni eelkõige kulutuste abikõlblikkust käsitlevate eeskirjade vastuvõtmisel liikmesriikide esindajatest koosnev komitee. |
| --- | --- |

6.

ERFi rakendamiseks otsustati ühise juhtimise kasuks. Sellega sooviti rõhutada, et fondist saadud toetus on tõhusam ja sihipärasem, kui kaasrahastatud meetmete puhul arvestatakse konkreetse liikmeriigi olukorra ja vajadustega. Nõukogu otsuse kohaselt abistab komisjoni eelkõige kulutuste abikõlblikkust käsitlevate eeskirjade vastuvõtmisel liikmesriikide esindajatest koosnev komitee.

| 10.–11. | Komisjon tegi nõukogule ettepaneku võtta vastu teatavad parandused, mida kontrollikoda oli soovitanud ja millele oli juhitud tähelepanu varasemates aastaaruannetes. Ajavahemikuks 2005–2010 võttis nõukogu komisjoni ettepanekute alusel vastu õiguslikud muudatused, mis hõlbustavad rakenduseeskirjade kohaldamist.
  Pärast ühenduse uute direktiivide vastuvõtmist varjupaigapoliitika valdkonnas oli võimalik ERF II jaoks täpsustada sihtrühmade määratlust. |
| --- | --- |

10.–11.

Komisjon tegi nõukogule ettepaneku võtta vastu teatavad parandused, mida kontrollikoda oli soovitanud ja millele oli juhitud tähelepanu varasemates aastaaruannetes. Ajavahemikuks 2005–2010 võttis nõukogu komisjoni ettepanekute alusel vastu õiguslikud muudatused, mis hõlbustavad rakenduseeskirjade kohaldamist.

Pärast ühenduse uute direktiivide vastuvõtmist varjupaigapoliitika valdkonnas oli võimalik ERF II jaoks täpsustada sihtrühmade määratlust.

| 13. | Komisjon lõi raamprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames ajavahemikuks 2007–2013 uued rahastamisvahendid. Nimetatud rahastamisvahenditega leiab lahenduse enamik küsimustest, millele kontrollikoda viitab käesolevas aruandes. |
| --- | --- |

13.

Komisjon lõi raamprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames ajavahemikuks 2007–2013 uued rahastamisvahendid. Nimetatud rahastamisvahenditega leiab lahenduse enamik küsimustest, millele kontrollikoda viitab käesolevas aruandes.

| 16. | Ajavahemikku 2000–2004 hõlmav ERFi lõpparuanne koostati pärast mitmeid analüüse, mida tehti nii liikmesriikide kui ka komisjoni talituste tasandil. Komisjon palus väliskonsultantidel hinnata ajavahemikku 2000–2004 hõlmavat ERFi tervikuna. Konsultandid esitasid oma 1 125-leheküljelise uurimisaruande 2006. aasta märtsis.
  Komisjon tunnistab siiski, et ta oleks pidanud 2006. aasta detsembris avaldatud lõpparuande edastama teistele institutsioonidele enne 2005. aasta septembrit. |
| --- | --- |

16.

Ajavahemikku 2000–2004 hõlmav ERFi lõpparuanne koostati pärast mitmeid analüüse, mida tehti nii liikmesriikide kui ka komisjoni talituste tasandil. Komisjon palus väliskonsultantidel hinnata ajavahemikku 2000–2004 hõlmavat ERFi tervikuna. Konsultandid esitasid oma 1 125-leheküljelise uurimisaruande 2006. aasta märtsis.

Komisjon tunnistab siiski, et ta oleks pidanud 2006. aasta detsembris avaldatud lõpparuande edastama teistele institutsioonidele enne 2005. aasta septembrit.

KAS RAHALISTE VAHENDITE JAGAMINE LIIKMESRIIKIDELE OLI USALDUSVÄÄRNE?

| 20.–22. | Komisjon võttis eelarveliste vahendite jagamisel aluseks olemasoleva statistika, tehes tihedat koostööd liikmesriikidega. 2000. aastal ei olnud ei sihtrühmade ega varjupaigataotluste kohta kogutava statistika metoodika kohta ühist statistilist määratlust. Liikmesriikides igal aastal kogutavad andmed ei olnud konkreetselt seotud komisjoni vajadustega.
  Selle valdkonna ühtlustamine (mõistete määratlemine, andmete kogumise viis) võttis oodatust rohkem aega. Komisjon on võtnud meetmed, et parandada andmete kogumise kvaliteeti ja usaldusväärsust. Ajavahemikul 2000–2004 on see järk-järgult paranenud ning see tendents jätkub. Kõik see peegeldab varjupaigasüsteemi keerukust ja olulisi liikmesriikidevahelisi erinevusi selles, kuidas varjupaigataotlused ja -otsused on määratletud ja kuidas neid võetakse arvesse. Fondist rahaliste vahendite eraldamiseks nõutava statistika hulka on vähendatud, sest puudub statistikat käsitlev õigusakt, milles oleks liikmesriikidele kehtestatud kohustus varjupaigastatistika edastamiseks Eurostatile. Andmete kogumise esimestel aastatel jätsid liikmeriigid mitmed andmed regulaarselt või õigeaegselt edastamata. Seepärast tuli ajutist lähenemisviisi kasutada oodatust kauem.
  Vahepeal on komisjon teinud Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2005. aasta septembris ettepaneku võtta vastu määrus ühenduse rändestatistika ja rahvusvahelise kaitse kohta (KOM(2005) 375 (lõplik)). See ettepanek on oluline samm ühenduse ühtlustatud rände- ja varjupaigastatistika suunas ja peaks olukorda veelgi parandama.
  Komisjonil ei olnud volitusi teha varjupaigasüsteemi või esitatud statistika auditeid. |
| --- | --- |

20.–22.

Komisjon võttis eelarveliste vahendite jagamisel aluseks olemasoleva statistika, tehes tihedat koostööd liikmesriikidega. 2000. aastal ei olnud ei sihtrühmade ega varjupaigataotluste kohta kogutava statistika metoodika kohta ühist statistilist määratlust. Liikmesriikides igal aastal kogutavad andmed ei olnud konkreetselt seotud komisjoni vajadustega.

Selle valdkonna ühtlustamine (mõistete määratlemine, andmete kogumise viis) võttis oodatust rohkem aega. Komisjon on võtnud meetmed, et parandada andmete kogumise kvaliteeti ja usaldusväärsust. Ajavahemikul 2000–2004 on see järk-järgult paranenud ning see tendents jätkub. Kõik see peegeldab varjupaigasüsteemi keerukust ja olulisi liikmesriikidevahelisi erinevusi selles, kuidas varjupaigataotlused ja -otsused on määratletud ja kuidas neid võetakse arvesse. Fondist rahaliste vahendite eraldamiseks nõutava statistika hulka on vähendatud, sest puudub statistikat käsitlev õigusakt, milles oleks liikmesriikidele kehtestatud kohustus varjupaigastatistika edastamiseks Eurostatile. Andmete kogumise esimestel aastatel jätsid liikmeriigid mitmed andmed regulaarselt või õigeaegselt edastamata. Seepärast tuli ajutist lähenemisviisi kasutada oodatust kauem.

Vahepeal on komisjon teinud Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2005. aasta septembris ettepaneku võtta vastu määrus ühenduse rändestatistika ja rahvusvahelise kaitse kohta (KOM(2005) 375 (lõplik)). See ettepanek on oluline samm ühenduse ühtlustatud rände- ja varjupaigastatistika suunas ja peaks olukorda veelgi parandama.

Komisjonil ei olnud volitusi teha varjupaigasüsteemi või esitatud statistika auditeid.

| 23. | Teatavad erinevused statistika tõlgendamisel on tingitud erinevustest riikide õigusaktides, kuid see ei sea kahtluse alla andmete usaldusväärsust. Komisjon tunnistab, et statistika kogumist mõjutavad negatiivselt mitmed tegurid, kuid kokkuvõttes õnnestus komisjonil luua eelarveliste vahendite jagamiseks tasakaalustatud alus, mida kinnitatakse ka ERF I kohta koostatud sõltumatus välishinnangus. |
| --- | --- |

23.

Teatavad erinevused statistika tõlgendamisel on tingitud erinevustest riikide õigusaktides, kuid see ei sea kahtluse alla andmete usaldusväärsust. Komisjon tunnistab, et statistika kogumist mõjutavad negatiivselt mitmed tegurid, kuid kokkuvõttes õnnestus komisjonil luua eelarveliste vahendite jagamiseks tasakaalustatud alus, mida kinnitatakse ka ERF I kohta koostatud sõltumatus välishinnangus.

| 24. | Teatavatel juhtudel märkis Eurostat, et ta ei olnud suuteline kommenteerima või kontrollima alternatiivseid andmeid, mida liikmesriik esitas ERFist vahendite saamiseks. Seda juhtus vaid siis, kui liikmesriik ei olnud suuteline edastama nõuetekohaseid metaandmeid või kui oli jäetud esitamata jaotused kuude ja/või kodakondsuse kaupa (s.t et ei olnud võimalik kontrollida andmete sisemist ühtlust) või kui esines seletamatut lahknevust varem esitatud andmetega.
  Komisjon leiab, et ta juba arvestab eraldatavate eelarveliste vahendite suuruse arvutamisel statistika muutlikkust, sest arvutamisel võetakse aluseks viimase kolme aasta andmed: seega on tagantjärgi tehtud korrigeerimise mõju jaotatud teatava ajavahemiku peale. Komisjoni meelest ei ole mõeldav, et liikmesriigile eraldatud summasid hakataks tagantjärele korrigeerima.
  Komisjon tunnistab, et ERF I–st vahendite eraldamise aluseks oleva statistika koostamise esimestel aastatel oleks tulnud liikmesriikide ja komisjoni vahelise andmevahetuse tulemust paremini dokumenteerida. Siiski pingutati selle nimel, et teha vajalikud kohandused parimal võimalikul viisil (nt Itaalia juhtum). Eurostati ja liikmesriikide vaheline teabevahetuskord varjupaigastatistika koostamiseks peegeldab tava, mida kasutatakse statistika puhul ka teistes valdkondades. See on läbipaistev protsess, mis annab liikmesriikidele piisavad võimalused kontrollida ja kinnitada/korrigeerida enda kohta käivaid andmeid. |
| --- | --- |

24.

Teatavatel juhtudel märkis Eurostat, et ta ei olnud suuteline kommenteerima või kontrollima alternatiivseid andmeid, mida liikmesriik esitas ERFist vahendite saamiseks. Seda juhtus vaid siis, kui liikmesriik ei olnud suuteline edastama nõuetekohaseid metaandmeid või kui oli jäetud esitamata jaotused kuude ja/või kodakondsuse kaupa (s.t et ei olnud võimalik kontrollida andmete sisemist ühtlust) või kui esines seletamatut lahknevust varem esitatud andmetega.

Komisjon leiab, et ta juba arvestab eraldatavate eelarveliste vahendite suuruse arvutamisel statistika muutlikkust, sest arvutamisel võetakse aluseks viimase kolme aasta andmed: seega on tagantjärgi tehtud korrigeerimise mõju jaotatud teatava ajavahemiku peale. Komisjoni meelest ei ole mõeldav, et liikmesriigile eraldatud summasid hakataks tagantjärele korrigeerima.

Komisjon tunnistab, et ERF I–st vahendite eraldamise aluseks oleva statistika koostamise esimestel aastatel oleks tulnud liikmesriikide ja komisjoni vahelise andmevahetuse tulemust paremini dokumenteerida. Siiski pingutati selle nimel, et teha vajalikud kohandused parimal võimalikul viisil (nt Itaalia juhtum). Eurostati ja liikmesriikide vaheline teabevahetuskord varjupaigastatistika koostamiseks peegeldab tava, mida kasutatakse statistika puhul ka teistes valdkondades. See on läbipaistev protsess, mis annab liikmesriikidele piisavad võimalused kontrollida ja kinnitada/korrigeerida enda kohta käivaid andmeid.

| 25. | ERFi loomise ajal oli statistika Euroopa Liidu tasandil veel ühtlustamata ning komisjon tegi nõukogule ja Euroopa Parlamendile ettepaneku võtta kasutusele pragmaatiline ja tasakaalustatud lähenemisviis. |
| --- | --- |

25.

ERFi loomise ajal oli statistika Euroopa Liidu tasandil veel ühtlustamata ning komisjon tegi nõukogule ja Euroopa Parlamendile ettepaneku võtta kasutusele pragmaatiline ja tasakaalustatud lähenemisviis.

KAS KOMISJONI- JA LIIKMESRIIKIDEPOOLNE JUHTIMINE OLI USALDUSVÄÄRNE?

| 26. | Rakenduseeskirjade vastuvõtmisega seotud viivitused on uue programmi alguses vältimatud. Komisjon tunnistab teatavaid viivitusi, (1) mis olid tingitud vajadusest konsulteerida liikmesriikidega ja tõlketähtaegadest. Samal ajal tegi komisjon rakenduseeskirjade väljatöötamisel liikmesriikidega tihedat koostööd ning seepärast ei toonud viivitused tekstide väljatöötamise lõppjärgus liikmesriikide jaoks kaasa probleeme programmi haldamisel. |
| --- | --- |

26.

Rakenduseeskirjade vastuvõtmisega seotud viivitused on uue programmi alguses vältimatud. Komisjon tunnistab teatavaid viivitusi, (1) mis olid tingitud vajadusest konsulteerida liikmesriikidega ja tõlketähtaegadest. Samal ajal tegi komisjon rakenduseeskirjade väljatöötamisel liikmesriikidega tihedat koostööd ning seepärast ei toonud viivitused tekstide väljatöötamise lõppjärgus liikmesriikide jaoks kaasa probleeme programmi haldamisel.

| 27. | ERF toimib iga-aastase vahendite eraldamise ja liikmesriikide koostatavate programmide põhimõttel. Seepärast pidi komisjon omavahel sobitama võimalikult varajast programmide koostamist liikmesriikide tasandil ja vajadust korrigeerida toetuste suurust vastavalt summadele, mida eelarvepädev institutsioon on heaks kiitnud. Ajavahemikku 2005–2013 hõlmava ERFi edasisteks etappideks muudeti programmide koostamise põhimõtteid, kuid nende aluseks olev loogika jäi samaks. Võttes arvesse aastaprogrammide läbivaatamiseks ja vastuvõtmiseks kehtestatud ajapiiranguid, ei jää komisjonil üle muud, kui paluda liikmesriikidel koostada oma programmid esialgse eelarve alusel ja korrigeerida neid vastavalt lõplikult vastu võetud summadele. |
| --- | --- |

27.

ERF toimib iga-aastase vahendite eraldamise ja liikmesriikide koostatavate programmide põhimõttel. Seepärast pidi komisjon omavahel sobitama võimalikult varajast programmide koostamist liikmesriikide tasandil ja vajadust korrigeerida toetuste suurust vastavalt summadele, mida eelarvepädev institutsioon on heaks kiitnud. Ajavahemikku 2005–2013 hõlmava ERFi edasisteks etappideks muudeti programmide koostamise põhimõtteid, kuid nende aluseks olev loogika jäi samaks. Võttes arvesse aastaprogrammide läbivaatamiseks ja vastuvõtmiseks kehtestatud ajapiiranguid, ei jää komisjonil üle muud, kui paluda liikmesriikidel koostada oma programmid esialgse eelarve alusel ja korrigeerida neid vastavalt lõplikult vastu võetud summadele.

| 28. | Õigusliku aluse kohaselt saavad liikmesriigid kaasrahastamistaotluses täpsustada ERFi erinevate võimalike meetmete jaotuse oma meetmete aastaprogrammis pigem siseriiklike vajaduste kui ainult üldise eelarvest eraldatava summa alusel. |
| --- | --- |

28.

Õigusliku aluse kohaselt saavad liikmesriigid kaasrahastamistaotluses täpsustada ERFi erinevate võimalike meetmete jaotuse oma meetmete aastaprogrammis pigem siseriiklike vajaduste kui ainult üldise eelarvest eraldatava summa alusel.

| 29. | Komisjon leiab, et 2003. aasta näide illustreerib seda, kui keeruline on kokku sobitada Euroopa Liidu eelarvemenetluse ja ERF I programmide koostamise ajakava. Komisjoni esitatud esialgset ajakava on õigusliku aluse üle peetavate läbirääkimiste käigus muudetud.
  Liikmesriikide suhtes tehakse üksikotsus alles pärast vahendite eraldamise otsust liikmesriikide vahel üldiselt, liikmesriikide esitatud aastaprogrammide läbivaatamist ning liikmesriikide komiteega konsulteerimist. Iga etapi jaoks on ette nähtud mitmenädalased tähtajad. |
| --- | --- |

29.

Komisjon leiab, et 2003. aasta näide illustreerib seda, kui keeruline on kokku sobitada Euroopa Liidu eelarvemenetluse ja ERF I programmide koostamise ajakava. Komisjoni esitatud esialgset ajakava on õigusliku aluse üle peetavate läbirääkimiste käigus muudetud.

Liikmesriikide suhtes tehakse üksikotsus alles pärast vahendite eraldamise otsust liikmesriikide vahel üldiselt, liikmesriikide esitatud aastaprogrammide läbivaatamist ning liikmesriikide komiteega konsulteerimist. Iga etapi jaoks on ette nähtud mitmenädalased tähtajad.

| 31.–33. | ERF II raames maksis komisjon liikmesriikidele ette nähtud teise eelmakse vahenditest välja kuni 100 %. Järelikult saavad liikmesriigid maksta lõplikele abisaajatele välja kuni 100 %, ilma et see piiraks liikmesriikide oma maksemenetlust. Uuest maksegraafikust saavad kasu kõik organisatsioonid, sõltumata nende suurusest. |
| --- | --- |

31.–33.

ERF II raames maksis komisjon liikmesriikidele ette nähtud teise eelmakse vahenditest välja kuni 100 %. Järelikult saavad liikmesriigid maksta lõplikele abisaajatele välja kuni 100 %, ilma et see piiraks liikmesriikide oma maksemenetlust. Uuest maksegraafikust saavad kasu kõik organisatsioonid, sõltumata nende suurusest.

| 34.–35. | Ühiselt juhitava rahastamisvahendi kasutamise peamine eesmärk on anda liikmesriikidele võimalus kohandada üldmeetmeid vastavalt oma riigi vajadustele. Komisjoni jaoks on asjaolu, et olemasoleva õigusliku aluse piires on eesmärgid liikmesriigiti erinevad, märk sellest, et liikmesriigid rakendavad ERFi nõuetekohaselt ning tõhusus on tagatud. Välisekspertide aruande alusel koostatud komisjoni hinnangus ERFi kohta ajavahemikul 2000–2004 rõhutatakse sellise lähenemise tõhusust ja selle positiivset kuvandit. Komisjon leiab, et repatrieerimismeetmete raames võib kaasrahastada tagasilende. Õiguslikus aluses eelneva teavitamise ja nõustamise mõiste illustreerimiseks esitatud meetmete loetelu on toodud vaid näitena.
  Enne repatrieerimismeetmete võimalikku laialdasemat kasutust on teatavates liikmesriikides nende rakendamist esialgu piiratud katsekavadega.
  Eitava vastuse saanud varjupaigataotlejate vabatahtlikku tagasipöördumist on ERFi õigusliku aluse kohaselt võimalik kaasrahastada ning Euroopa Põgenike ja Pagulaste Nõukogu (ECRE) deklaratsioon kujutab endast seisukohavõttu, millel puudub seos ERFi kohaldamisala või rakenduseeskirjadega. |
| --- | --- |

34.–35.

Ühiselt juhitava rahastamisvahendi kasutamise peamine eesmärk on anda liikmesriikidele võimalus kohandada üldmeetmeid vastavalt oma riigi vajadustele. Komisjoni jaoks on asjaolu, et olemasoleva õigusliku aluse piires on eesmärgid liikmesriigiti erinevad, märk sellest, et liikmesriigid rakendavad ERFi nõuetekohaselt ning tõhusus on tagatud. Välisekspertide aruande alusel koostatud komisjoni hinnangus ERFi kohta ajavahemikul 2000–2004 rõhutatakse sellise lähenemise tõhusust ja selle positiivset kuvandit. Komisjon leiab, et repatrieerimismeetmete raames võib kaasrahastada tagasilende. Õiguslikus aluses eelneva teavitamise ja nõustamise mõiste illustreerimiseks esitatud meetmete loetelu on toodud vaid näitena.

Enne repatrieerimismeetmete võimalikku laialdasemat kasutust on teatavates liikmesriikides nende rakendamist esialgu piiratud katsekavadega.

Eitava vastuse saanud varjupaigataotlejate vabatahtlikku tagasipöördumist on ERFi õigusliku aluse kohaselt võimalik kaasrahastada ning Euroopa Põgenike ja Pagulaste Nõukogu (ECRE) deklaratsioon kujutab endast seisukohavõttu, millel puudub seos ERFi kohaldamisala või rakenduseeskirjadega.

| 36. | Üldiselt ei leia komisjon, et selliste abikõlblike isikute määratlemine, kelle repatrieerimist võib rahastada, oleks asjakohatu.
  Mis tahes kolmanda riigi kodaniku, kaasa arvatud enne ühinemisaktide jõustumist ühineva riigi kodaniku repatrieerimise kaasrahastamine on kooskõlas ERFiga.
  Seepärast ei saa ERFi raames kaasrahastatavate meetmete (vastuvõtmine, integratsioon või tagasipöördumine) sihtrühmade puhul ette näha kolmandate riikide kodanike erinevat kohtlemist, olgu siis tegemist ühineva riigiga või mitte. |
| --- | --- |

36.

Üldiselt ei leia komisjon, et selliste abikõlblike isikute määratlemine, kelle repatrieerimist võib rahastada, oleks asjakohatu.

Mis tahes kolmanda riigi kodaniku, kaasa arvatud enne ühinemisaktide jõustumist ühineva riigi kodaniku repatrieerimise kaasrahastamine on kooskõlas ERFiga.

Seepärast ei saa ERFi raames kaasrahastatavate meetmete (vastuvõtmine, integratsioon või tagasipöördumine) sihtrühmade puhul ette näha kolmandate riikide kodanike erinevat kohtlemist, olgu siis tegemist ühineva riigiga või mitte.

| 37. | Kontrollikoja nimetatud näited tõstavad esile asjaolu, et õigusaktide ja komisjoni juhiste abil on võimalik liikmesriikidel, kes seda soovivad, luua tõhus kontrollisüsteem. |
| --- | --- |

37.

Kontrollikoja nimetatud näited tõstavad esile asjaolu, et õigusaktide ja komisjoni juhiste abil on võimalik liikmesriikidel, kes seda soovivad, luua tõhus kontrollisüsteem.

| 39. | Komisjon on arvamusel, et järelevalve hõlmab suhteid liikmesriikidega tervikuna, mitte vaid kohapealseid visiite. Näiteks oli võimalik liikmesriikide komitee koosolekute raames anda erijuhiseid ERFi eeskirjade kohta.
  Kuigi ERF I õiguslikus aluses ei ole komisjonile sellist kohustust sätestatud, on ta piiratud vahenditest hoolimata koostanud liikmesriikide abistamiseks nende külastamise programmi.
  Ühendkuningriigis tuvastatud oluliste puudustega seoses on õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi peadirektor esitanud reservatsiooni nimetatud eriolukorra kohta oma aastaaruandes 2004. ja 2005. aastal. Komisjon tegi Ühendkuningriigile aastateks 2000 ja 2001 ettepaneku 5 % finantskorrektsiooniks, mis peegeldab liikmesriigi vastutust seoses täheldatud puudustega. 2002.–2004. aasta lõpetamismenetlus on veel pooleli.
  Austrias tuvastas komisjon ülesannete ülemäärase delegeerimise nn järelevalvevisiidi käigus ja teavitas sellest viivitamata riigi ametiasutusi. Delegeeritud ülesandeid kohandati, kui teenuse osutamise pikendamiseks sõlmiti uus leping.
  Seoses kontrollikoja märkustega Itaalia kohta on komisjonil kavas kaks meedet: aastaid 2000–2004 hõlmava ERFi järelkontroll ja ERF II kontrollisüsteemide järelevalvevisiit. Järelkontroll on lõppjärgus ning selles käsitletakse üksikasjalikult ERFi rakendamise tingimusi, kaasa arvatud konkursikutsete puhul kasutatavate menetluste vastavust õiguslikule alusele.
  Tavaliselt veendub komisjon aastaprogrammide lõpetamisel ja vajaduse korral oma järelevalvevisiitide raames, et kontrollikoja esiletõstetud puudused on kõrvaldatud. |
| --- | --- |

39.

Komisjon on arvamusel, et järelevalve hõlmab suhteid liikmesriikidega tervikuna, mitte vaid kohapealseid visiite. Näiteks oli võimalik liikmesriikide komitee koosolekute raames anda erijuhiseid ERFi eeskirjade kohta.

Kuigi ERF I õiguslikus aluses ei ole komisjonile sellist kohustust sätestatud, on ta piiratud vahenditest hoolimata koostanud liikmesriikide abistamiseks nende külastamise programmi.

Ühendkuningriigis tuvastatud oluliste puudustega seoses on õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi peadirektor esitanud reservatsiooni nimetatud eriolukorra kohta oma aastaaruandes 2004. ja 2005. aastal. Komisjon tegi Ühendkuningriigile aastateks 2000 ja 2001 ettepaneku 5 % finantskorrektsiooniks, mis peegeldab liikmesriigi vastutust seoses täheldatud puudustega. 2002.–2004. aasta lõpetamismenetlus on veel pooleli.

Austrias tuvastas komisjon ülesannete ülemäärase delegeerimise nn järelevalvevisiidi käigus ja teavitas sellest viivitamata riigi ametiasutusi. Delegeeritud ülesandeid kohandati, kui teenuse osutamise pikendamiseks sõlmiti uus leping.

Seoses kontrollikoja märkustega Itaalia kohta on komisjonil kavas kaks meedet: aastaid 2000–2004 hõlmava ERFi järelkontroll ja ERF II kontrollisüsteemide järelevalvevisiit. Järelkontroll on lõppjärgus ning selles käsitletakse üksikasjalikult ERFi rakendamise tingimusi, kaasa arvatud konkursikutsete puhul kasutatavate menetluste vastavust õiguslikule alusele.

Tavaliselt veendub komisjon aastaprogrammide lõpetamisel ja vajaduse korral oma järelevalvevisiitide raames, et kontrollikoja esiletõstetud puudused on kõrvaldatud.

MILLINE OLI FONDI MÕJU RIIGISISESTELE JÕUPINGUTUSTELE VARJUPAIGA VALDKONNAS?

| 41. | ERF põhineb eelkõige liikmesriikidevahelisel solidaarsusel, mis võimaldab Euroopa Liidul jagada pagulaste ja ümberasustatud isikute vastuvõtmise, integratsiooni ja repatrieerimisega seotud finantskoormust. Nõukogu otsuses 2000/596/EÜ ei ole sätestatud kohustust riiklike kulutuste kohta, mida toetab asjaolu, et ERF I puhul ei kehti täiendavuse põhimõte. |
| --- | --- |

41.

ERF põhineb eelkõige liikmesriikidevahelisel solidaarsusel, mis võimaldab Euroopa Liidul jagada pagulaste ja ümberasustatud isikute vastuvõtmise, integratsiooni ja repatrieerimisega seotud finantskoormust. Nõukogu otsuses 2000/596/EÜ ei ole sätestatud kohustust riiklike kulutuste kohta, mida toetab asjaolu, et ERF I puhul ei kehti täiendavuse põhimõte.

| 42. | Kuigi komisjon ei ole teinud süstemaatilist võrdlust, on ta avaldanud 2006. aasta detsembris talituste töödokumendi, (2) mis võtab kokku ERFi meetmete mitme kuu analüüsi liikmesriikides. Nimetatud dokumendi järeldused tuginevad hinnangule, mille on andnud sõltumatud eksperdid, kes hindavad väga positiivseks seda, mida fondi raames on saavutatud vaatamata piiratud rahalistele vahenditele viimase viie aasta jooksul. |
| --- | --- |

42.

Kuigi komisjon ei ole teinud süstemaatilist võrdlust, on ta avaldanud 2006. aasta detsembris talituste töödokumendi, (2) mis võtab kokku ERFi meetmete mitme kuu analüüsi liikmesriikides. Nimetatud dokumendi järeldused tuginevad hinnangule, mille on andnud sõltumatud eksperdid, kes hindavad väga positiivseks seda, mida fondi raames on saavutatud vaatamata piiratud rahalistele vahenditele viimase viie aasta jooksul.

| 43. | Samuti nähtub komisjoni hinnangust, et:






  — | erinevad meetmed hõlmasid otse üle 600 000 inimese ja nende meetmete abil oli võimalik osutada keerulistes olukordades sotsiaal-, materiaalset või arstiabi; |
| --- | --- | --- |

43.

Samuti nähtub komisjoni hinnangust, et:

—

erinevad meetmed hõlmasid otse üle 600 000 inimese ja nende meetmete abil oli võimalik osutada keerulistes olukordades sotsiaal-, materiaalset või arstiabi;

| — | projekte ellu viivate organisatsioonide silmis on fondi kuvand väga positiivne; |
| --- | --- |

—

projekte ellu viivate organisatsioonide silmis on fondi kuvand väga positiivne;

| — | olukorras, kus teatavatel liikmesriikidel on varjupaigapoliitika valdkonnas kasutada rohkem eelarvelisi vahendeid kui teistel, on fond aidanud kaasa ühenduse õigusaktidega reguleeritud ühise varjupaigapoliitika järkjärgulisele loomisele. |
| --- | --- |

—

olukorras, kus teatavatel liikmesriikidel on varjupaigapoliitika valdkonnas kasutada rohkem eelarvelisi vahendeid kui teistel, on fond aidanud kaasa ühenduse õigusaktidega reguleeritud ühise varjupaigapoliitika järkjärgulisele loomisele.

JÄRELDUS

| 45. | Komisjon leiab, et vaatamata varieeruvale statistikale on ta suutnud tagada ajavahemikul 2000–2004 ERFi eelarveliste vahendite tasakaalustatud jaotuse. Statistika kogumise lõppeesmärk on õigesti hinnata liikmesriikide koormust, et tagada ERFi meetmetega seotud kulude tasakaalustatud jaotus Euroopa Liidu tasandil. Statistika kvaliteet paraneb järk-järgult. |
| --- | --- |

45.

Komisjon leiab, et vaatamata varieeruvale statistikale on ta suutnud tagada ajavahemikul 2000–2004 ERFi eelarveliste vahendite tasakaalustatud jaotuse. Statistika kogumise lõppeesmärk on õigesti hinnata liikmesriikide koormust, et tagada ERFi meetmetega seotud kulude tasakaalustatud jaotus Euroopa Liidu tasandil. Statistika kvaliteet paraneb järk-järgult.

| 46. | Komisjon tunnistab, et teatavad ERFi rakenduseeskirjad avaldati märkimisväärse viivitusega. Kuid rakenduseeskirju tutvustati ja neid arutati liikmesriikide komitees juba tükk aega enne nende vastuvõtmist. Vahendite eraldamise menetlus ei olnud ERF I raames optimaalne ning seda on juba teataval määral lihtsustatud. Komisjon leiab, et praegu kasutatav menetlus, milles võetakse aluseks komisjoni eelnevalt heaks kiidetud üksikasjalik aastaprogramm, on ainus, mis suudab tagada ERFi assigneeringute võimalikult kiire kasutamise. |
| --- | --- |

46.

Komisjon tunnistab, et teatavad ERFi rakenduseeskirjad avaldati märkimisväärse viivitusega. Kuid rakenduseeskirju tutvustati ja neid arutati liikmesriikide komitees juba tükk aega enne nende vastuvõtmist. Vahendite eraldamise menetlus ei olnud ERF I raames optimaalne ning seda on juba teataval määral lihtsustatud. Komisjon leiab, et praegu kasutatav menetlus, milles võetakse aluseks komisjoni eelnevalt heaks kiidetud üksikasjalik aastaprogramm, on ainus, mis suudab tagada ERFi assigneeringute võimalikult kiire kasutamise.

| 47. | Komisjon jätkab ERFi eeskirju käsitlevat selgitustööd ja koolitust liikmesriikides, kuid tema arvates ei peegelda meetmete erinev elluviimine liikmesriikides mitte erinevusi õigusliku aluse tõlgendamisel, vaid meetmete kohandamist vastavalt riigi vajadustele. |
| --- | --- |

47.

Komisjon jätkab ERFi eeskirju käsitlevat selgitustööd ja koolitust liikmesriikides, kuid tema arvates ei peegelda meetmete erinev elluviimine liikmesriikides mitte erinevusi õigusliku aluse tõlgendamisel, vaid meetmete kohandamist vastavalt riigi vajadustele.

| 48. | Komisjon teostas liikmesriikides nõuandvat ja järelevalverolli, kuigi seda viimast ei ole õiguslikus aluses sätestatud. Meetmete elluviimise eest vastutavad siiski eelkõige liikmesriigid, komisjon võib teostada kontrolli või rakendada sanktsioone, kuid ei saa mingil juhul ise kõrvaldada liikmesriikide kontrollisüsteemide puudusi või mittenõuetekohast toimimist. Vajaduse korral määrab komisjon õiguslikus aluses kehtestatud korras kindlasummalised korrektsioonid. |
| --- | --- |

48.

Komisjon teostas liikmesriikides nõuandvat ja järelevalverolli, kuigi seda viimast ei ole õiguslikus aluses sätestatud. Meetmete elluviimise eest vastutavad siiski eelkõige liikmesriigid, komisjon võib teostada kontrolli või rakendada sanktsioone, kuid ei saa mingil juhul ise kõrvaldada liikmesriikide kontrollisüsteemide puudusi või mittenõuetekohast toimimist. Vajaduse korral määrab komisjon õiguslikus aluses kehtestatud korras kindlasummalised korrektsioonid.

| 49.–50. | Komisjon tunnistab, et ta avaldas ajavahemikuks 2000–2004 asutatud ERFi hindamisjäreldused viivitusega. Samas olid iga-aastased hinnangud igas liikmesriigis kättesaadavad. Oma piiratud vahenditega sai ERFist abi palju inimesi (600 000). Mitmes liikmesriigis võimaldas ta muuta või tugevdada õiguslikku raamistikku ja tava varjupaigapoliitika valdkonnas. |
| --- | --- |

49.–50.

Komisjon tunnistab, et ta avaldas ajavahemikuks 2000–2004 asutatud ERFi hindamisjäreldused viivitusega. Samas olid iga-aastased hinnangud igas liikmesriigis kättesaadavad. Oma piiratud vahenditega sai ERFist abi palju inimesi (600 000). Mitmes liikmesriigis võimaldas ta muuta või tugevdada õiguslikku raamistikku ja tava varjupaigapoliitika valdkonnas.

SOOVITUSED

| 51. | Komisjon nõustub soovitusega rohkem ühtlustada statistikat. Komisjon püüab koos liikmesriikidega määratleda üksikasjalikumad andmete kinnitamist käsitlevad eeskirjad. Samas leiab komisjon, et arvestades kogutavate andmete iseloomu, tuleb aktsepteerida, et mittekvaliteetsete andmetega seotud oht jääb alles.
  Komisjon esitas 2005. aasta septembris ettepaneku määruse vastuvõtmiseks varjupaigapoliitika ja sisserände valdkonna statistika kohta. See peaks tooma lahenduse selles küsimuses niipea, kui see hakkab mõjutama varjupaigapoliitika statistika kogumist. Komisjon ja liikmesriigid peavad tegema tihedamat koostööd.
  Uus ERF (2008–2013) hõlmab statistika kogumise, analüüsimise ja levitamise suutlikkuse suurendamise meedet. |
| --- | --- |

51.

Komisjon nõustub soovitusega rohkem ühtlustada statistikat. Komisjon püüab koos liikmesriikidega määratleda üksikasjalikumad andmete kinnitamist käsitlevad eeskirjad. Samas leiab komisjon, et arvestades kogutavate andmete iseloomu, tuleb aktsepteerida, et mittekvaliteetsete andmetega seotud oht jääb alles.

Komisjon esitas 2005. aasta septembris ettepaneku määruse vastuvõtmiseks varjupaigapoliitika ja sisserände valdkonna statistika kohta. See peaks tooma lahenduse selles küsimuses niipea, kui see hakkab mõjutama varjupaigapoliitika statistika kogumist. Komisjon ja liikmesriigid peavad tegema tihedamat koostööd.

Uus ERF (2008–2013) hõlmab statistika kogumise, analüüsimise ja levitamise suutlikkuse suurendamise meedet.

| 52. | Komisjon nõustub soovitusega, et oleks vaja kasutada korrigeeritud statistikat, kuid leiab, et võttes assigneeringute eraldamise aluseks viimase kolme vaatlusaasta ajakohastatud andmed, arvestab ta juba varasemate aastate andmetes hiljem tehtud parandustega. See on kooskõlas õigusliku aluse ja ühenduse eelarve aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

52.

Komisjon nõustub soovitusega, et oleks vaja kasutada korrigeeritud statistikat, kuid leiab, et võttes assigneeringute eraldamise aluseks viimase kolme vaatlusaasta ajakohastatud andmed, arvestab ta juba varasemate aastate andmetes hiljem tehtud parandustega. See on kooskõlas õigusliku aluse ja ühenduse eelarve aastasuse põhimõttega.

| 53. | Praegu assigneeringute eraldamise aluseks kasutatava statistika puhul on tegemist lähenemisega, milles jõuti nõukoguga kokkuleppele pärast õigusliku aluse läbirääkimiste raames toimunud põhjalikke ja keerukaid arutelusid. Kindla summa eraldamist kasutatakse juba osaliselt (alammäär liikmesriigi kohta). Komisjon leiab, et ta ei saa selles küsimuses minna kaugemale ning kõiki assigneeringuid ei saa eraldada kindla summa põhimõtte alusel, ilma et see seaks küsimärgi alla ERFi põhieesmärgi, mis seisneb pagulaste ja ümberasustatud isikute juhtimisega seotud koormuse jaotamises Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

53.

Praegu assigneeringute eraldamise aluseks kasutatava statistika puhul on tegemist lähenemisega, milles jõuti nõukoguga kokkuleppele pärast õigusliku aluse läbirääkimiste raames toimunud põhjalikke ja keerukaid arutelusid. Kindla summa eraldamist kasutatakse juba osaliselt (alammäär liikmesriigi kohta). Komisjon leiab, et ta ei saa selles küsimuses minna kaugemale ning kõiki assigneeringuid ei saa eraldada kindla summa põhimõtte alusel, ilma et see seaks küsimärgi alla ERFi põhieesmärgi, mis seisneb pagulaste ja ümberasustatud isikute juhtimisega seotud koormuse jaotamises Euroopa Liidus.

| 54. | Komisjon nõustub soovitusega alustada nõukogu ja Euroopa Parlamendiga arutelu abikõlblikkust käsitlevate eeskirjade selguse ja täpsuse üle, kuid rõhutab, et ajavahemikuks 2008–2013 asutatava ERFi õigusliku aluse vastuvõtmiseks toimunud läbirääkimiste käigus on abikõlblike meetmete ja sihtrühmade üle juba põhjalikult arutletud. Repatrieerimismeetmeteks abikõlblike isikutega seotud küsimus laheneb Euroopa tagasisaatmisfondi jõustumisega. |
| --- | --- |

54.

Komisjon nõustub soovitusega alustada nõukogu ja Euroopa Parlamendiga arutelu abikõlblikkust käsitlevate eeskirjade selguse ja täpsuse üle, kuid rõhutab, et ajavahemikuks 2008–2013 asutatava ERFi õigusliku aluse vastuvõtmiseks toimunud läbirääkimiste käigus on abikõlblike meetmete ja sihtrühmade üle juba põhjalikult arutletud. Repatrieerimismeetmeteks abikõlblike isikutega seotud küsimus laheneb Euroopa tagasisaatmisfondi jõustumisega.

---

(1)  Otsus 2000/596/EÜ, millega asutatakse Euroopa Pagulaste Fond, võeti vastu 28. septembril 2000. Komisjon võttis 20. märtsil 2001 vastu otsuse K(2001) 736, millega sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad kulude abikõlblikkuse ja rakendamise aruannete osas ERFi kaasrahastatud meetmete kontekstis. Komisjon võttis 18. detsembril 2001 vastu otsuse K(2001) 4372, mis käsitleb haldus- ja kontrollisüsteeme ning finantskorrektsioonide tegemise menetlust.

(2)  SEK(2006) 1636. Euroopa Pagulasfondi lõpphinnang aastateks 2000–2004.

---

Parandused

| 31.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 178/24 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 178/24

---

PARANDUSED

Eriaruande nr 2/2007 (institutsioonide hoonetega seotud kulude kohta koos institutsioonide vastustega) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 148, 2. juuli 2007
  )

(2007/C 178/02)

Leheküljel 11 joonealuses märkuses 31

asendatakse

„Euroopa Parlamendi ja komisjoni 19. märtsi 2001. aasta määrus (EÜ) nr 761/2001 (EÜT L 114, 24.4.2001, lk 1)”

järgmisega:

„Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta määrus (EÜ) nr 761/2001 (EÜT L 114, 24.4.2001, lk 1)”.

---