# Eiropas Savienības C 178/2007

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 178 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 50. sējums2007. gada 31. jūlijs |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 178

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

50. sējums2007. gada 31. jūlijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU PAZIŅOJUMI |
| | Revīzijas palāta |
| 2007/C 178/01 | Īpašais ziņojums Nr. 3/2007 par Eiropas Bēgļu fonda pārvaldību 2000.–2004. gadā, ar Komisijas atbildēm | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU PAZIŅOJUMI

Revīzijas palāta

2007/C 178/01

Īpašais ziņojums Nr. 3/2007 par Eiropas Bēgļu fonda pārvaldību 2000.–2004. gadā, ar Komisijas atbildēm

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU PAZIŅOJUMI

Revīzijas palāta

| 31.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 178/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 178/1

---

ĪPAŠAIS ZIŅOJUMS Nr. 3/2007

par Eiropas Bēgļu fonda pārvaldību 2000.–2004. gadā, ar Komisijas atbildēm

(saskaņā ar EK Līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)

(2007/C 178/01)

SATURS

| I–VIII | KOPSAVILKUMS |
| --- | --- |

I–VIII

| 1.–16. | IEVADS |
| --- | --- |

1.–16.

| 1. | Vispārīga informācija |
| --- | --- |

1.

| 2.–9. | Eiropas Bēgļu fonds |
| --- | --- |

2.–9.

| 10.–13. | EBF I un EBF II galveno izmaiņu kopsavilkums |
| --- | --- |

10.–13.

| 14.–16. | Revīzijas tvērums, mērķi un pieeja |
| --- | --- |

14.–16.

| 17.–25. | VAI LĪDZEKĻU SADALĪJUMS DALĪBVALSTĪM BIJA RACIONĀLS? |
| --- | --- |

17.–25.

| 17.–19. | Līdzekļu sadalījuma pamatojums |
| --- | --- |

17.–19.

| 20.–22. | Līdzekļu sadalē par pamatu izmantotie statistikas dati bija nepilnīgi un neuzticami |
| --- | --- |

20.–22.

| 23. | Atšķirīga interpretācija dalībvalstīs deformē pamatu |
| --- | --- |

23.

| 24.–25. | Iepriekš apstiprināto datu pārskatīšana turpmākajā līdzekļu sadalē netika pilnībā ņemta vērā vai nebija atbilstoši dokumentēta |
| --- | --- |

24.–25.

| 26.–39. | VAI KOMISIJAS UN DALĪBVALSTU VEIKTĀ PĀRVALDĪBA BIJA RACIONĀLA? |
| --- | --- |

26.–39.

| 26. | EBF īstenošanas noteikumus publicēja novēloti |
| --- | --- |

26.

| 27.–33. | Piešķiršanas procedūra bija mazefektīva |
| --- | --- |

27.–33.

| 34.–36. | Dalībvalstis atšķirīgi interpretēja EBF noteikumus |
| --- | --- |

34.–36.

| 37. | EBF pārvaldības pozitīvie piemēri |
| --- | --- |

37.

| 38.–39. | Komisijas veiktajai uzraudzībai un koriģējošajai darbībai bija nepietiekami rezultāti |
| --- | --- |

38.–39.

| 40.–44. | KĀDA BIJA EBF IETEKME UZ VALSTU CENTIENIEM PATVĒRUMA JOMĀ? |
| --- | --- |

40.–44.

| 45.–50. | SECINĀJUMS |
| --- | --- |

45.–50.

| 51.–54. | IETEIKUMI |
| --- | --- |

51.–54.

I pielikums–Kopienas regulu salīdzinājums saistībā ar Eiropas Bēgļu fonda 2000.–2004. gada (EBF I) un 2005.–2010. gada periodu (EBF II)

II pielikums–Līdzekļu sadalījums dalībvalstīm (2000.–2004. g.)

III pielikums–Procedūra provizorisko summu piešķiršanai dalībvalstīm no EBF

Komisijas atbildes

KOPSAVILKUMS

| I. | Eiropas Bēgļu fonds (EBF jeb Fonds) ir dibināts 2000. gada septembrī (sākotnēji uz pieciem gadiem līdz 2004. gadam), un tam piešķīra sākuma finansējumu 216 miljonu EUR apmērā. Fonda dibināšana notika laikā, kad palielinājās Eiropas Savienības aktivitāte strauji augošajā patvēruma un imigrācijas jomā. |
| --- | --- |

I.

Eiropas Bēgļu fonds (EBF jeb Fonds) ir dibināts 2000. gada septembrī (sākotnēji uz pieciem gadiem līdz 2004. gadam), un tam piešķīra sākuma finansējumu 216 miljonu EUR apmērā. Fonda dibināšana notika laikā, kad palielinājās Eiropas Savienības aktivitāte strauji augošajā patvēruma un imigrācijas jomā.

| II. | EBF mērķis ir atbalstīt un veicināt dalībvalstu pūliņus, uzņemot bēgļus un pārvietotas personas un pārvarot uzņemšanas radītās sekas. Fonda pārvaldību veic Komisija un dalībvalstis. Komisija ir atbildīga par Fonda darbības pareizu īstenošanu, bet dalībvalstīm jāveic konkrētie pasākumi. Finansējamie pasākumi ir iedalīti trīs grupās: bēgļu un pārvietoto personu uzņemšana, integrācija un repatriācija. |
| --- | --- |

II.

EBF mērķis ir atbalstīt un veicināt dalībvalstu pūliņus, uzņemot bēgļus un pārvietotas personas un pārvarot uzņemšanas radītās sekas. Fonda pārvaldību veic Komisija un dalībvalstis. Komisija ir atbildīga par Fonda darbības pareizu īstenošanu, bet dalībvalstīm jāveic konkrētie pasākumi. Finansējamie pasākumi ir iedalīti trīs grupās: bēgļu un pārvietoto personu uzņemšana, integrācija un repatriācija.

| III. | Palāta veica Eiropas Bēgļu fonda pirmās fāzes (2000.–2004. g.) pārvaldības revīziju, jo īpaši cenšoties noskaidrot:






  — | vai līdzekļu sadalījums dalībvalstīm bija racionāls, |
| --- | --- | --- |

III.

Palāta veica Eiropas Bēgļu fonda pirmās fāzes (2000.–2004. g.) pārvaldības revīziju, jo īpaši cenšoties noskaidrot:

—

vai līdzekļu sadalījums dalībvalstīm bija racionāls,

| — | vai Komisijas un dalībvalstu veiktā pārvaldība bija racionāla, |
| --- | --- |

—

vai Komisijas un dalībvalstu veiktā pārvaldība bija racionāla,

| — | kāda bija EBF ietekme uz valstu centieniem patvēruma jomā. |
| --- | --- |

—

kāda bija EBF ietekme uz valstu centieniem patvēruma jomā.

| IV. | Līdzekļi lielākoties tika sadalīti, balstoties uz trešo valstu pilsoņu un bezvalstnieku skaitu, kuri ieceļoja dalībvalstīs, kā to noteicis EBF. Eiropas Kopienu Statistikas birojs (Eurostat) atbildēja par statistikas datu vākšanu par patvēruma meklētāju skaitu dalībvalstīs. Nebija izstrādāta vienota mērķgrupu definīcija, kā tas bija noteikts EBF, tāpēc dalībvalstis to interpretēja atšķirīgi. EBF līdzekļu piešķīrumu pamatojums tādēļ nebija konsekvents, salīdzināms un ticams. Izmantotajos statistikas datos tika atklātas nopietnas pretrunas. Dažos gadījumos dati bija mainīti saistībā ar tiesību aktu izstrādi dalībvalstīs virzībā uz lielāku saskaņotību. |
| --- | --- |

IV.

Līdzekļi lielākoties tika sadalīti, balstoties uz trešo valstu pilsoņu un bezvalstnieku skaitu, kuri ieceļoja dalībvalstīs, kā to noteicis EBF. Eiropas Kopienu Statistikas birojs (Eurostat) atbildēja par statistikas datu vākšanu par patvēruma meklētāju skaitu dalībvalstīs. Nebija izstrādāta vienota mērķgrupu definīcija, kā tas bija noteikts EBF, tāpēc dalībvalstis to interpretēja atšķirīgi. EBF līdzekļu piešķīrumu pamatojums tādēļ nebija konsekvents, salīdzināms un ticams. Izmantotajos statistikas datos tika atklātas nopietnas pretrunas. Dažos gadījumos dati bija mainīti saistībā ar tiesību aktu izstrādi dalībvalstīs virzībā uz lielāku saskaņotību.

| V. | Kopumā ikgadējā līdzekļu piešķiršanas procedūra bija apgrūtināta un tās efektivitāte apstrīdama. |
| --- | --- |

V.

Kopumā ikgadējā līdzekļu piešķiršanas procedūra bija apgrūtināta un tās efektivitāte apstrīdama.

| VI. | Dalībvalstis pilnībā atbildēja par projektu pārvaldību un administrēšanu, bet Komisijai bija jānodrošina, lai dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmas raiti darbotos. Lai gan tika atklāti trūkumi un Komisija veica dažus koriģējošus pasākumus, vēl nav atrisinātas visas dalībvalstīs konstatētās problēmas. |
| --- | --- |

VI.

Dalībvalstis pilnībā atbildēja par projektu pārvaldību un administrēšanu, bet Komisijai bija jānodrošina, lai dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmas raiti darbotos. Lai gan tika atklāti trūkumi un Komisija veica dažus koriģējošus pasākumus, vēl nav atrisinātas visas dalībvalstīs konstatētās problēmas.

| VII. | Veicot revīziju, Palāta atklāja, ka daži EBF I noteikumi, jo īpaši atbilstīguma noteikumi, bija ļoti dažādi interpretējami. Ņemot vērā Palātas konstatējumus un izmaiņas, kas jau ir veiktas EBF II, Palāta iesaka veikt attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka nākotnē EBF mērķi būtu skaidrāki un precīzāki. |
| --- | --- |

VII.

Veicot revīziju, Palāta atklāja, ka daži EBF I noteikumi, jo īpaši atbilstīguma noteikumi, bija ļoti dažādi interpretējami. Ņemot vērā Palātas konstatējumus un izmaiņas, kas jau ir veiktas EBF II, Palāta iesaka veikt attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka nākotnē EBF mērķi būtu skaidrāki un precīzāki.

| VIII. | Informācija par EBF ietekmi uz valstu finansējumu bija ierobežota gan dalībvalstīs, gan Komisijā. Saistībā ar apmeklētajiem projektiem tika atzīmētas dažas pozitīvas pārmaiņas valstu centienos, galvenokārt attiecībā uz novatorisko projektu testēšanu un to rezultātu integrēšanu valstu stratēģijās. |
| --- | --- |

VIII.

Informācija par EBF ietekmi uz valstu finansējumu bija ierobežota gan dalībvalstīs, gan Komisijā. Saistībā ar apmeklētajiem projektiem tika atzīmētas dažas pozitīvas pārmaiņas valstu centienos, galvenokārt attiecībā uz novatorisko projektu testēšanu un to rezultātu integrēšanu valstu stratēģijās.

IEVADS

Vispārīga informācija

| 1. | Amsterdamas Līgums paredz pakāpeniski radīt telpu, kurā valda brīvība, drošība un tiesiskums (1). Saskaņā ar to 1999. gada oktobrī Tamperē Somijā Eiropadome vienojās par plašu programmu, kas nostiprina politiskās vadlīnijas un darbības mērķus, tostarp tā vienojās par kopējas Eiropas patvēruma sistēmas izveidi. |
| --- | --- |

1.

Amsterdamas Līgums paredz pakāpeniski radīt telpu, kurā valda brīvība, drošība un tiesiskums (1). Saskaņā ar to 1999. gada oktobrī Tamperē Somijā Eiropadome vienojās par plašu programmu, kas nostiprina politiskās vadlīnijas un darbības mērķus, tostarp tā vienojās par kopējas Eiropas patvēruma sistēmas izveidi.

Eiropas Bēgļu fonds

| 2. | Eiropas Bēgļu fondu (EBF jeb Fonds) nodibināja 2000. gada septembrī uz pieciem gadiem, proti, līdz 2004. gadam (2). |
| --- | --- |

2.

Eiropas Bēgļu fondu (EBF jeb Fonds) nodibināja 2000. gada septembrī uz pieciem gadiem, proti, līdz 2004. gadam (2).

| 3. | EBF nodibināja ar mērķi “atvieglot dalībvalstu pūliņus saistībā ar bēgļu un pārvietoto personu uzņemšanu un radušos seku pārvarēšanu” (3). Tam bija jābalstās uz dalībvalstu solidaritāti un jānodrošina dalībvalstu saistību godīgs sadalījums. |
| --- | --- |

3.

EBF nodibināja ar mērķi “atvieglot dalībvalstu pūliņus saistībā ar bēgļu un pārvietoto personu uzņemšanu un radušos seku pārvarēšanu” (3). Tam bija jābalstās uz dalībvalstu solidaritāti un jānodrošina dalībvalstu saistību godīgs sadalījums.

| 4. | Fondam bija jāveic pasākumi, kuru mērķis bija nodrošināt pienācīgus uzņemšanas apstākļus, kā arī integrēt bēgļus un pārvietotās personas dalībvalsts sabiedrībā. Turklāt EBF jāpiešķir līdzekļi, lai palīdzētu bēgļiem un pārvietotajām personām repatriēties, tostarp pieņemt apzinātu lēmumu atgriezties dzimtenē. |
| --- | --- |

4.

Fondam bija jāveic pasākumi, kuru mērķis bija nodrošināt pienācīgus uzņemšanas apstākļus, kā arī integrēt bēgļus un pārvietotās personas dalībvalsts sabiedrībā. Turklāt EBF jāpiešķir līdzekļi, lai palīdzētu bēgļiem un pārvietotajām personām repatriēties, tostarp pieņemt apzinātu lēmumu atgriezties dzimtenē.

| 5. | EBF piešķīra sākotnējo finansējumu 216 miljonu EUR apmērā. Galīgās apropriācijas sasniedza 243 miljonus EUR, ietverot 49 miljonus EUR, kas paredzēti ārkārtas pasākumiem, bet nav izlietoti. Komisija aprēķināja, ka līdz 2006. gada decembrim ir izmaksāts 141 miljons EUR. Tabulā parādītas apropriācijas un saistības 2000.–2004. gadam. |
| --- | --- |

5.

EBF piešķīra sākotnējo finansējumu 216 miljonu EUR apmērā. Galīgās apropriācijas sasniedza 243 miljonus EUR, ietverot 49 miljonus EUR, kas paredzēti ārkārtas pasākumiem, bet nav izlietoti. Komisija aprēķināja, ka līdz 2006. gada decembrim ir izmaksāts 141 miljons EUR. Tabulā parādītas apropriācijas un saistības 2000.–2004. gadam.

Apropriācijas un saistības 2000.–2004. g.

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 2000–2004 | 2004 | 2003 | 2002 | 2001 | 2000 |
| Apropriācijas | Saistības | Apropriācijas | Saistības | Apropriācijas | Saistības | Apropriācijas | Saistības | Apropriācijas | Saistības | Apropriācijas | Saistības |
| Administratīvie izdevumi EBF | 3,64 | 2,19 | 0,66 | 0,12 | 0,73 | 0,65 | 0,73 | 0,53 | 0,81 | 0,21 | 0,72 | 0,67 |
| Operatīvie izdevumi EBF | 189,02 | 189,00 | 42,27 | 42,27 | 42,27 | 42,27 | 45,08 | 44,99 | 34,19 | 34,19 | 25,28 | 25,28 |
| Administratīvie izdevumi ārkārtas pasākumiem EBF | 0,96 | (4) | 0,16 | (4) | 0,18 | (4) | 0,18 | (4) | 0,20 | (4) | 0,23 | (4) |
| Operatīvie izdevumi ārkārtas pasākumiem EBF | 49,03 | (4) | 9,82 | (4) | 9,82 | (4) | 9,82 | (4) | 9,80 | (4) | 9,78 | (4) |
| Kopā | 242,65 | 191,19 | 52,91 | 42,39 | 53,00 | 42,92 | 55,81 | 45,52 | 45,00 | 34,40 | 36,01 | 25,95 |
| Avots: Eiropas Komisijas grāmatvedības sistēma |

(miljoni EUR)

2000–2004

2004

2003

2002

2001

2000

Apropriācijas

Saistības

Apropriācijas

Saistības

Apropriācijas

Saistības

Apropriācijas

Saistības

Apropriācijas

Saistības

Apropriācijas

Saistības

Administratīvie izdevumi EBF

3,64

2,19

0,66

0,12

0,73

0,65

0,73

0,53

0,81

0,21

0,72

0,67

Operatīvie izdevumi EBF

189,02

189,00

42,27

42,27

42,27

42,27

45,08

44,99

34,19

34,19

25,28

25,28

Administratīvie izdevumi ārkārtas pasākumiem EBF

0,96

(4)

0,16

(4)

0,18

(4)

0,18

(4)

0,20

(4)

0,23

(4)

Operatīvie izdevumi ārkārtas pasākumiem EBF

49,03

(4)

9,82

(4)

9,82

(4)

9,82

(4)

9,80

(4)

9,78

(4)

Kopā

242,65

191,19

52,91

42,39

53,00

42,92

55,81

45,52

45,00

34,40

36,01

25,95

Avots: Eiropas Komisijas grāmatvedības sistēma

| 6. | EBF pārvaldību veica (5) Komisija (Tieslietu, brīvības un drošības ģenerāldirektorāts – ĢD JSL) un dalībvalstis. Komisija atbildēja par Fonda darbības pareizu īstenošanu, bet dalībvalstis atbildēja par konkrēto pasākumu veikšanu. Katra dalībvalsts iecēla valsts iestādi, kas sadarbojās ar Komisiju un atbildēja par individuālo projektu atlasi un to finanšu pārvaldību un administrēšanu. |
| --- | --- |

6.

EBF pārvaldību veica (5) Komisija (Tieslietu, brīvības un drošības ģenerāldirektorāts – ĢD JSL) un dalībvalstis. Komisija atbildēja par Fonda darbības pareizu īstenošanu, bet dalībvalstis atbildēja par konkrēto pasākumu veikšanu. Katra dalībvalsts iecēla valsts iestādi, kas sadarbojās ar Komisiju un atbildēja par individuālo projektu atlasi un to finanšu pārvaldību un administrēšanu.

| 7. | EBF mērķis bija trešo valstu pilsoņi un bezvalstnieki, kam bija piešķirts bēgļa statuss, kā to nosaka Ženēvas Konvencija (6), un personas, kam bija piešķirta starptautiska vai pagaidu aizsardzība. EBF attiecas arī uz patvēruma meklētājiem, kas pieprasījuši bēgļa statusu, un personām, kuru tiesības uz pagaidu aizsardzību tiek izskatītas dalībvalstī. |
| --- | --- |

7.

EBF mērķis bija trešo valstu pilsoņi un bezvalstnieki, kam bija piešķirts bēgļa statuss, kā to nosaka Ženēvas Konvencija (6), un personas, kam bija piešķirta starptautiska vai pagaidu aizsardzība. EBF attiecas arī uz patvēruma meklētājiem, kas pieprasījuši bēgļa statusu, un personām, kuru tiesības uz pagaidu aizsardzību tiek izskatītas dalībvalstī.

| 8. | Saskaņā ar ĢD JLS informāciju patvēruma meklētāju, bēgļu un aizsardzībā esošo personu skaits 1996. gadā bija 303 000, bet 1999. gadā pieauga līdz 475 000, savukārt 2003. gadā samazinājās līdz 374 000 cilvēku. |
| --- | --- |

8.

Saskaņā ar ĢD JLS informāciju patvēruma meklētāju, bēgļu un aizsardzībā esošo personu skaits 1996. gadā bija 303 000, bet 1999. gadā pieauga līdz 475 000, savukārt 2003. gadā samazinājās līdz 374 000 cilvēku.

| 9. | Kopienas atbalstu Eiropas Bēgļu fonds piešķīra, līdzfinansējot pasākumus. Līdzfinansējums bija noteikts maksimāli līdz 50 % no pasākuma kopējām izmaksām. Maksimāli iespējamā līdzfinansējuma daļa tika palielināta līdz 75 % valstīm, kuras saņēma atbalstu no Kohēzijas fonda. Komisijas maksājumi dalībvalstīm tika veikti avansa, starpposma un galīgo maksājumu veidā. |
| --- | --- |

9.

Kopienas atbalstu Eiropas Bēgļu fonds piešķīra, līdzfinansējot pasākumus. Līdzfinansējums bija noteikts maksimāli līdz 50 % no pasākuma kopējām izmaksām. Maksimāli iespējamā līdzfinansējuma daļa tika palielināta līdz 75 % valstīm, kuras saņēma atbalstu no Kohēzijas fonda. Komisijas maksājumi dalībvalstīm tika veikti avansa, starpposma un galīgo maksājumu veidā.

EBF I un EBF II galveno izmaiņu kopsavilkums

| 10. | Programmas otrā fāze (EBF II) ir uzsākta, un tā attiecas uz 2005.–2010. gadu (7). |
| --- | --- |

10.

Programmas otrā fāze (EBF II) ir uzsākta, un tā attiecas uz 2005.–2010. gadu (7).

| 11. | Turpmāk sniegtais salīdzinājums norāda vienīgi uz svarīgākajām atšķirībām starp EBF I un EBF II. Tas nav ne šo izmaiņu analīze, ne vērtējums. Detalizētāks EBF I un EBF II salīdzinājums ir sniegts I pielikumā.
  Mērķi un uzdevumi:






  — | mērķi nemainās, |
| --- | --- | --- |

11.

Turpmāk sniegtais salīdzinājums norāda vienīgi uz svarīgākajām atšķirībām starp EBF I un EBF II. Tas nav ne šo izmaiņu analīze, ne vērtējums. Detalizētāks EBF I un EBF II salīdzinājums ir sniegts I pielikumā.

Mērķi un uzdevumi:

—

mērķi nemainās,

| — | EBF II ilgs sešus gadus (EBF I – piecus gadus), |
| --- | --- |

—

EBF II ilgs sešus gadus (EBF I – piecus gadus),

| — | mērķgrupu definīcija nav būtiski mainījusies, |
| --- | --- |

—

mērķgrupu definīcija nav būtiski mainījusies,

| — | EBF II ievieš daudzgadu plānošanu trīs gadu periodam, |
| --- | --- |

—

EBF II ievieš daudzgadu plānošanu trīs gadu periodam,

| — | EBF II sīkāk raksturo darbības (bēgļu un pārvietoto personu uzņemšana, integrācija, brīvprātīga atgriešanās), kā arī ļauj kombinēt visas trīs darbības, |
| --- | --- |

—

EBF II sīkāk raksturo darbības (bēgļu un pārvietoto personu uzņemšana, integrācija, brīvprātīga atgriešanās), kā arī ļauj kombinēt visas trīs darbības,

| — | EBF II Kopienas pasākumi uzsver starpvalstu darbības un pasākumus visas Kopienas interesēs. |
| --- | --- |

—

EBF II Kopienas pasākumi uzsver starpvalstu darbības un pasākumus visas Kopienas interesēs.

Īstenošanas un pārvaldības noteikumi:

| — | EBF pārvaldība joprojām ir dalīta. EBF II Komisijas un dalībvalstu atbildība ir aprakstīta sīkāk, |
| --- | --- |

—

EBF pārvaldība joprojām ir dalīta. EBF II Komisijas un dalībvalstu atbildība ir aprakstīta sīkāk,

| — | atlases kritēriji nav mainīti, |
| --- | --- |

—

atlases kritēriji nav mainīti,

| — | dokumentu iesniegšanas termiņi ir pagarināti, |
| --- | --- |

—

dokumentu iesniegšanas termiņi ir pagarināti,

| — | līdzekļu sadale lielākoties joprojām balstās uz statistikas datiem par bēgļiem un patvēruma meklētājiem. |
| --- | --- |

—

līdzekļu sadale lielākoties joprojām balstās uz statistikas datiem par bēgļiem un patvēruma meklētājiem.

Finanšu pārvaldība un uzraudzība:

| — | EBF II līdzfinansējums joprojām ir 50 % (75 % dalībvalstīm, uz kurām attiecas Kohēzijas fonds), taču jo īpaši novatoriskiem pasākumiem līdzfinansējuma daļa var tikt palielināta no 50 % līdz 60 %, |
| --- | --- |

—

EBF II līdzfinansējums joprojām ir 50 % (75 % dalībvalstīm, uz kurām attiecas Kohēzijas fonds), taču jo īpaši novatoriskiem pasākumiem līdzfinansējuma daļa var tikt palielināta no 50 % līdz 60 %,

| — | EBF II ir precīzāk noteiktas maksājumu prasības un termiņi, |
| --- | --- |

—

EBF II ir precīzāk noteiktas maksājumu prasības un termiņi,

| — | pirmais avansa maksājums joprojām ir 50 % no EBF līdzfinansējuma, bet otrais avansa maksājums var būt līdz pat 50 % (iepriekšējo 30 % vietā EBF I), |
| --- | --- |

—

pirmais avansa maksājums joprojām ir 50 % no EBF līdzfinansējuma, bet otrais avansa maksājums var būt līdz pat 50 % (iepriekšējo 30 % vietā EBF I),

| — | EBF II ir jāpārbauda vismaz 10 % no kopējiem atbilstīgajiem izdevumiem, bet EBF I – 20 %. |
| --- | --- |

—

EBF II ir jāpārbauda vismaz 10 % no kopējiem atbilstīgajiem izdevumiem, bet EBF I – 20 %.

Uzraudzība, vērtēšana un ziņojumi:

| — | Komisijai, sadarbojoties ar dalībvalstīm, pastāvīgi jāuzrauga EBF II, |
| --- | --- |

—

Komisijai, sadarbojoties ar dalībvalstīm, pastāvīgi jāuzrauga EBF II,

| — | saistībā ar EBF II ir pastiprināts vērtēšanas pienākums – Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm ir regulāri jāizvērtē Fonda darbība, lai varētu novērtēt pasākumu atbilstību, efektivitāti un rezultātus. |
| --- | --- |

—

saistībā ar EBF II ir pastiprināts vērtēšanas pienākums – Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm ir regulāri jāizvērtē Fonda darbība, lai varētu novērtēt pasākumu atbilstību, efektivitāti un rezultātus.

| 12. | EBF II noteikumu pārskatīšana parādīja, ka šajā ziņojumā sniegtie ieteikumi EBF II nav ievēroti. |
| --- | --- |

12.

EBF II noteikumu pārskatīšana parādīja, ka šajā ziņojumā sniegtie ieteikumi EBF II nav ievēroti.

| 13. | Komisija ir ierosinājusi pamatprogrammu 2007.–2013. gadam, kura ietvertu arī EBF. |
| --- | --- |

13.

Komisija ir ierosinājusi pamatprogrammu 2007.–2013. gadam, kura ietvertu arī EBF.

Revīzijas tvērums, mērķi un pieeja

| 14. | Revīzijas palāta revidēja Eiropas Bēgļu fonda pirmā posma (2000.–2004. g.) pārvaldību. Revīzijas mērķis bija noskaidrot:






  — | vai līdzekļu sadalījums dalībvalstīm bija racionāls, |
| --- | --- | --- |

14.

Revīzijas palāta revidēja Eiropas Bēgļu fonda pirmā posma (2000.–2004. g.) pārvaldību. Revīzijas mērķis bija noskaidrot:

—

vai līdzekļu sadalījums dalībvalstīm bija racionāls,

| — | vai Komisijas un dalībvalstu veiktā pārvaldība bija racionāla, |
| --- | --- |

—

vai Komisijas un dalībvalstu veiktā pārvaldība bija racionāla,

| — | kāda bija EBF ietekme uz valstu centieniem patvēruma jomā. |
| --- | --- |

—

kāda bija EBF ietekme uz valstu centieniem patvēruma jomā.

| 15. | Saistībā ar šo revīziju un ikgadējo Ticamības deklarāciju par 2003. un 2004. finanšu gadu (8) pārbaude tika veikta attiecīgajos Komisijas dienestos (ĢD JSL un Eurostat) Briselē un Luksemburgā. Turklāt atbildīgās valstu iestādes un galasaņēmēji tika apmeklēti šādās dalībvalstīs: Apvienotajā Karalistē, Austrijā, Francijā, Grieķijā, Itālijā, Spānijā, Vācijā un Zviedrijā. |
| --- | --- |

15.

Saistībā ar šo revīziju un ikgadējo Ticamības deklarāciju par 2003. un 2004. finanšu gadu (8) pārbaude tika veikta attiecīgajos Komisijas dienestos (ĢD JSL un Eurostat) Briselē un Luksemburgā. Turklāt atbildīgās valstu iestādes un galasaņēmēji tika apmeklēti šādās dalībvalstīs: Apvienotajā Karalistē, Austrijā, Francijā, Grieķijā, Itālijā, Spānijā, Vācijā un Zviedrijā.

| 16. | Saskaņā ar EBF noteikumiem (9) Komisijai bija jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei nobeiguma ziņojums līdz 2005. gada 1. septembrim. Palāta nevarēja ņemt vērā nobeiguma ziņojuma rezultātus, jo tas nebija gatavs līdz Palātas veiktās revīzijas pabeigšanai. |
| --- | --- |

16.

Saskaņā ar EBF noteikumiem (9) Komisijai bija jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei nobeiguma ziņojums līdz 2005. gada 1. septembrim. Palāta nevarēja ņemt vērā nobeiguma ziņojuma rezultātus, jo tas nebija gatavs līdz Palātas veiktās revīzijas pabeigšanai.

VAI LĪDZEKĻU SADALĪJUMS DALĪBVALSTĪM BIJA RACIONĀLS?

Līdzekļu sadalījuma pamatojums

| 17. | EBF līdzekļi tika sadalīti katru gadu kā nelielas iepriekš noteiktas summas un dažādas lielas summas. Fiksētās summas katrai dalībvalstij no EUR 500 000 2000. gadā tika samazinātas 2004. gadā līdz EUR 100 000. |
| --- | --- |

17.

EBF līdzekļi tika sadalīti katru gadu kā nelielas iepriekš noteiktas summas un dažādas lielas summas. Fiksētās summas katrai dalībvalstij no EUR 500 000 2000. gadā tika samazinātas 2004. gadā līdz EUR 100 000.

| 18. | Ikgadējā piešķīruma mainīgā daļa dalībvalstīm tika noteikta proporcionāli to trešo valstu pilsoņu un bezvalstnieku skaitam, kuru konkrētā dalībvalsts ir uzņēmusi (10) pēdējos trīs gados pirms konkrētās programmas gada. Šā piešķīruma 65 % bija atkarīgi no patvēruma meklētāju skaita, bet 35 % – no bēgļu skaita (11). Līdzekļu sadalījums 2000.–2004. gadam ir atspoguļots II pielikumā, bet līdzekļu piešķiršanas procedūras apraksts ir sniegts III pielikumā. |
| --- | --- |

18.

Ikgadējā piešķīruma mainīgā daļa dalībvalstīm tika noteikta proporcionāli to trešo valstu pilsoņu un bezvalstnieku skaitam, kuru konkrētā dalībvalsts ir uzņēmusi (10) pēdējos trīs gados pirms konkrētās programmas gada. Šā piešķīruma 65 % bija atkarīgi no patvēruma meklētāju skaita, bet 35 % – no bēgļu skaita (11). Līdzekļu sadalījums 2000.–2004. gadam ir atspoguļots II pielikumā, bet līdzekļu piešķiršanas procedūras apraksts ir sniegts III pielikumā.

| 19. | Ikgadējā piešķīruma mainīgās daļas pamatā bija jābūt Eiropas Kopienu Statistikas biroja jaunākajiem datiem, kas sagatavoti saskaņā ar dalībvalstu sniegto informāciju (12). |
| --- | --- |

19.

Ikgadējā piešķīruma mainīgās daļas pamatā bija jābūt Eiropas Kopienu Statistikas biroja jaunākajiem datiem, kas sagatavoti saskaņā ar dalībvalstu sniegto informāciju (12).

Līdzekļu sadalē par pamatu izmantotie statistikas dati bija nepilnīgi un neuzticami

| 20. | Padomes lēmumā tika noteikts pārejas periods, kurā varētu izmantot dalībvalstu iesniegtos datus, ja Eurostat statistika būtu nepilnīga. Šis pārejas periods EBF attiecās uz 2000. un 2001. gadu, bet tad to nolēma attiecināt arī uz 2002. un 2003. gadu. |
| --- | --- |

20.

Padomes lēmumā tika noteikts pārejas periods, kurā varētu izmantot dalībvalstu iesniegtos datus, ja Eurostat statistika būtu nepilnīga. Šis pārejas periods EBF attiecās uz 2000. un 2001. gadu, bet tad to nolēma attiecināt arī uz 2002. un 2003. gadu.

| 21. | Tikai 2005. gadā pēc sagatavošanās darbiem vairāku gadu garumā Komisija sagatavoja priekšlikumu par Kopienas statistikas saskaņošanu attiecībā uz migrāciju un starptautisko aizsardzību (13). Šajā priekšlikumā Komisija norāda, ka “īpašas bažas rosina lielais datu bāzēs neiekļauto datu apjoms. Pastāv arī nopietnas problēmas saistībā ar saskaņošanas trūkumu – gan izmantoto datu avotu, gan statistikai piemēroto definīciju ziņā” (14). |
| --- | --- |

21.

Tikai 2005. gadā pēc sagatavošanās darbiem vairāku gadu garumā Komisija sagatavoja priekšlikumu par Kopienas statistikas saskaņošanu attiecībā uz migrāciju un starptautisko aizsardzību (13). Šajā priekšlikumā Komisija norāda, ka “īpašas bažas rosina lielais datu bāzēs neiekļauto datu apjoms. Pastāv arī nopietnas problēmas saistībā ar saskaņošanas trūkumu – gan izmantoto datu avotu, gan statistikai piemēroto definīciju ziņā” (14).

| 22. | Vēl viens jautājums ir par datu ticamību, ja tos dalībvalsts līmenī nav pārbaudījusi ne Komisija, ne pati dalībvalsts. |
| --- | --- |

22.

Vēl viens jautājums ir par datu ticamību, ja tos dalībvalsts līmenī nav pārbaudījusi ne Komisija, ne pati dalībvalsts.

Atšķirīga interpretācija dalībvalstīs deformē pamatu

| 23. | Mērķgrupu definēšanu dalībvalstis interpretēja atšķirīgi, un gadu gaitā dažās dalībvalstīs definīcijas mainījās. Dažos gadījumos dati mainījās saistībā ar tiesību aktu izstrādi dalībvalstīs virzībā uz labāku saskaņotību.








  — | Lielākajā daļā valstu iesniegto patvēruma pieprasījumu skaits norāda personu skaitu; turpretim dažās valstīs, tostarp Apvienotajā Karalistē un Francijā, tas norāda lietu skaitu (viena “lieta” var attiekties ne tikai uz iesnieguma iesniedzēju, bet arī uz viņa ģimenes locekļiem) (15). |
| --- | --- | --- |

23.

Mērķgrupu definēšanu dalībvalstis interpretēja atšķirīgi, un gadu gaitā dažās dalībvalstīs definīcijas mainījās. Dažos gadījumos dati mainījās saistībā ar tiesību aktu izstrādi dalībvalstīs virzībā uz labāku saskaņotību.

—

Lielākajā daļā valstu iesniegto patvēruma pieprasījumu skaits norāda personu skaitu; turpretim dažās valstīs, tostarp Apvienotajā Karalistē un Francijā, tas norāda lietu skaitu (viena “lieta” var attiekties ne tikai uz iesnieguma iesniedzēju, bet arī uz viņa ģimenes locekļiem) (15).

| — | Dažas dalībvalstis (Zviedrija, Īrija, Somija un Austrija) nenodalīja pirmo un atkārtotos pieprasījumus. |
| --- | --- |

—

Dažas dalībvalstis (Zviedrija, Īrija, Somija un Austrija) nenodalīja pirmo un atkārtotos pieprasījumus.

| — | Vācijā 1999. gadā patvēruma pieprasījuma iesniegumu skaits norādīja lietu skaitu, bet 2002. gada augustā tas norādīja personu skaitu (16). |
| --- | --- |

—

Vācijā 1999. gadā patvēruma pieprasījuma iesniegumu skaits norādīja lietu skaitu, bet 2002. gada augustā tas norādīja personu skaitu (16).

| — | Francijā lielākās pretrunas bija starp datiem par 2002. un 2003. gadu. EBF dati par patvēruma pieteikumiem 2003. gadā ietvēra personas, kas gūst labumu no “teritoriāla patvēruma”, tā ir jauna kategorija, kas nebija iekļauta 2002. gadā. |
| --- | --- |

—

Francijā lielākās pretrunas bija starp datiem par 2002. un 2003. gadu. EBF dati par patvēruma pieteikumiem 2003. gadā ietvēra personas, kas gūst labumu no “teritoriāla patvēruma”, tā ir jauna kategorija, kas nebija iekļauta 2002. gadā.

Iepriekš apstiprināto datu pārskatīšana turpmākajā līdzekļu sadalē netika pilnībā ņemta vērā vai nebija atbilstoši dokumentēta

| 24. | Visa EBF I perioda laikā daži dati, kuri vienā gadā bija apstiprināti, turpmākajos gados tika mainīti.

  Piemēram, 2002.–2003. gadā notika datu pārskatīšana Francijā, kurā deklarēto personu skaits tika palielināts par 17 606 (kopējais EBF 2003. gadam deklarēto personu kopskaits Francijā, kas apkopots par laika posmu no 1999. līdz 2001. gadam – 238 947).

  Oficiālās statistikas datu pārskatīšana ir ierasta prakse, un pati par sevi tā netiek kritizēta, tomēr Komisijai, pārskatot statistiku ex post, bija jāņem vērā šī labotā informācija ne tikai kārtējā līdzekļu sadalē, bet arī par iepriekšējiem līdzekļu sadales gadiem.

  Itālijas gadījumā Komisija ievērojami samazināja piešķīrumu par 2004. gadu (0,7 miljoni EUR) salīdzinājumā ar 2003. gadu (2,4 miljoni EUR) galvenokārt tāpēc, ka Komisija nevarēja apstiprināt iepriekšējo gadu statistiku par Itālijas deklarēto personu skaitu 2001. gada pārskata periodā.

  Vairākos gadījumos, kad līdzekļu piešķiršana balstījās uz laboto statistiku, par izdarīto izmaiņu iemesliem nebija pieejami ne ĢD JLS, ne Eurostat dokumenti. |
| --- | --- |

24.

Visa EBF I perioda laikā daži dati, kuri vienā gadā bija apstiprināti, turpmākajos gados tika mainīti.

Piemēram, 2002.–2003. gadā notika datu pārskatīšana Francijā, kurā deklarēto personu skaits tika palielināts par 17 606 (kopējais EBF 2003. gadam deklarēto personu kopskaits Francijā, kas apkopots par laika posmu no 1999. līdz 2001. gadam – 238 947).

Oficiālās statistikas datu pārskatīšana ir ierasta prakse, un pati par sevi tā netiek kritizēta, tomēr Komisijai, pārskatot statistiku ex post, bija jāņem vērā šī labotā informācija ne tikai kārtējā līdzekļu sadalē, bet arī par iepriekšējiem līdzekļu sadales gadiem.

Itālijas gadījumā Komisija ievērojami samazināja piešķīrumu par 2004. gadu (0,7 miljoni EUR) salīdzinājumā ar 2003. gadu (2,4 miljoni EUR) galvenokārt tāpēc, ka Komisija nevarēja apstiprināt iepriekšējo gadu statistiku par Itālijas deklarēto personu skaitu 2001. gada pārskata periodā.

Vairākos gadījumos, kad līdzekļu piešķiršana balstījās uz laboto statistiku, par izdarīto izmaiņu iemesliem nebija pieejami ne ĢD JLS, ne Eurostat dokumenti.

| 25. | No šiem sarežģījumiem bija iespējams izvairīties, ja EBF pamatā jau no paša sākuma būtu bijuši ticami un saskaņoti dati. EBF II mērķgrupu definīcija nav ievērojami mainījusies (17), un līdzekļu piešķiršana joprojām balstās uz Eurostat
   (18) sagatavoto statistiku, kas joprojām netiek saskaņota. |
| --- | --- |

25.

No šiem sarežģījumiem bija iespējams izvairīties, ja EBF pamatā jau no paša sākuma būtu bijuši ticami un saskaņoti dati. EBF II mērķgrupu definīcija nav ievērojami mainījusies (17), un līdzekļu piešķiršana joprojām balstās uz Eurostat
   (18) sagatavoto statistiku, kas joprojām netiek saskaņota.

VAI KOMISIJAS UN DALĪBVALSTU VEIKTĀ PĀRVALDĪBA BIJA RACIONĀLA?

EBF īstenošanas noteikumus publicēja novēloti

| 26. | Tā kā EBF bija jauna programma, dalībvalstīm jau no paša sākuma bija jāsniedz skaidras pārvaldības vadlīnijas. Izdevumu atbilstīguma noteikumus (19) Komisija publicēja 2001. gada aprīlī, sešus mēnešus pēc EBF darbības sākuma, bet detalizētus pārvaldības un kontroles sistēmu noteikumus Komisija publicēja vairāk nekā 18 mēnešus pēc EBF izveides. |
| --- | --- |

26.

Tā kā EBF bija jauna programma, dalībvalstīm jau no paša sākuma bija jāsniedz skaidras pārvaldības vadlīnijas. Izdevumu atbilstīguma noteikumus (19) Komisija publicēja 2001. gada aprīlī, sešus mēnešus pēc EBF darbības sākuma, bet detalizētus pārvaldības un kontroles sistēmu noteikumus Komisija publicēja vairāk nekā 18 mēnešus pēc EBF izveides.

Piešķiršanas procedūra bija mazefektīva

| 27. | Līdzekļu piešķiršanas procedūrai bija sarežģīta struktūra, un praksē tā radīja kavēšanos un neefektīvu rīcību. Eiropas Savienības tiesību aktos ir noteikta šāda EBF I līdzekļu piešķiršanas procedūra:






  — | līdz 1. jūnijam Komisijai jāinformē dalībvalstis par aprēķinātajiem līdzekļu piešķīrumiem nākamajam gadam, |
| --- | --- | --- |

27.

Līdzekļu piešķiršanas procedūrai bija sarežģīta struktūra, un praksē tā radīja kavēšanos un neefektīvu rīcību. Eiropas Savienības tiesību aktos ir noteikta šāda EBF I līdzekļu piešķiršanas procedūra:

—

līdz 1. jūnijam Komisijai jāinformē dalībvalstis par aprēķinātajiem līdzekļu piešķīrumiem nākamajam gadam,

| — | dalībvalstīm līdz 1. oktobrim jāiesniedz līdzfinansējuma pieprasījumi, |
| --- | --- |

—

dalībvalstīm līdz 1. oktobrim jāiesniedz līdzfinansējuma pieprasījumi,

| — | Komisijai trīs mēnešu laikā jāapstiprina līdzfinansējuma pieprasījumi (t. i., ne vēlāk kā līdz decembra beigām), Komisijas lēmumam par līdzfinansējumu jābūt apstiprinātam, |
| --- | --- |

—

Komisijai trīs mēnešu laikā jāapstiprina līdzfinansējuma pieprasījumi (t. i., ne vēlāk kā līdz decembra beigām), Komisijas lēmumam par līdzfinansējumu jābūt apstiprinātam,

| — | Komisijai jāveic sākotnējais maksājums (t. i., 50 % piešķirtās summas), tiklīdz tā pieņem lēmumu par līdzfinansējumu (ar tam sekojošiem starpposma maksājumiem un galīgo maksājumu.) |
| --- | --- |

—

Komisijai jāveic sākotnējais maksājums (t. i., 50 % piešķirtās summas), tiklīdz tā pieņem lēmumu par līdzfinansējumu (ar tam sekojošiem starpposma maksājumiem un galīgo maksājumu.)

| 28. | Saistībā ar līdzekļu sadali katrai dalībvalstij nav skaidrs, kāda loma tika atvēlēta līdzfinansējuma pieprasījumam. Kā jau minēts iepriekš 18. punktā, piešķīrumu pamatā bija tikai statistikas dati par bēgļiem un patvēruma meklētājiem. |
| --- | --- |

28.

Saistībā ar līdzekļu sadali katrai dalībvalstij nav skaidrs, kāda loma tika atvēlēta līdzfinansējuma pieprasījumam. Kā jau minēts iepriekš 18. punktā, piešķīrumu pamatā bija tikai statistikas dati par bēgļiem un patvēruma meklētājiem.

| 29. | Praksē līdzekļu piešķiršanas un maksājumu grafiks tika ļoti kavēts. Katru gadu bija divi Komisijas lēmumi par līdzfinansējumu, nevis viens. Pirmais lēmums, balstoties uz nākamā gada budžeta projektu, un otrs pārskatītais lēmums, balstoties uz galīgi pieņemto budžetu. Parasti šie lēmumi tika pieņemti dažas nedēļas pēc attiecīgo darbību veikšanas budžeta procedūrā. Piemēram, par 2003. EBF gadu turpmāk dotā tabula parāda grafiku visām dalībvalstīm praksē.








  — | 2002. gada aprīlī Komisija pieņēma provizorisko budžeta projektu 2003. gadam. |
| --- | --- | --- |

29.

Praksē līdzekļu piešķiršanas un maksājumu grafiks tika ļoti kavēts. Katru gadu bija divi Komisijas lēmumi par līdzfinansējumu, nevis viens. Pirmais lēmums, balstoties uz nākamā gada budžeta projektu, un otrs pārskatītais lēmums, balstoties uz galīgi pieņemto budžetu. Parasti šie lēmumi tika pieņemti dažas nedēļas pēc attiecīgo darbību veikšanas budžeta procedūrā. Piemēram, par 2003. EBF gadu turpmāk dotā tabula parāda grafiku visām dalībvalstīm praksē.

—

2002. gada aprīlī Komisija pieņēma provizorisko budžeta projektu 2003. gadam.

| — | 2002. gada 22. jūlijā 2003. gada budžeta projektu izstrādāja Padome. |
| --- | --- |

—

2002. gada 22. jūlijā 2003. gada budžeta projektu izstrādāja Padome.

| — | 2002. gada 19. septembrī Komisija pieņēma lēmumu par provizorisku līdzekļu piešķiršanu dalībvalstīm. |
| --- | --- |

—

2002. gada 19. septembrī Komisija pieņēma lēmumu par provizorisku līdzekļu piešķiršanu dalībvalstīm.

| — | Pēc provizoriskas līdzekļu piešķiršanas dalībvalstīm bija jāiesniedz to līdzfinansējuma pieprasījumi. |
| --- | --- |

—

Pēc provizoriskas līdzekļu piešķiršanas dalībvalstīm bija jāiesniedz to līdzfinansējuma pieprasījumi.

| — | 2002. gada 19. decembrī tika pieņemts 2003. gada galīgais budžets. |
| --- | --- |

—

2002. gada 19. decembrī tika pieņemts 2003. gada galīgais budžets.

| — | 2002. gada 20. decembrī Komisija apstiprināja līdzfinansējuma lēmumu, kas balstījās uz provizoriskajiem piešķīrumiem, kuri paziņoti dalībvalstīm 2002. gada septembrī. |
| --- | --- |

—

2002. gada 20. decembrī Komisija apstiprināja līdzfinansējuma lēmumu, kas balstījās uz provizoriskajiem piešķīrumiem, kuri paziņoti dalībvalstīm 2002. gada septembrī.

| — | 2003. gada 12. februārī Komisija pieņēma lēmumu par līdzekļu galīgu piešķiršanu dalībvalstīm. |
| --- | --- |

—

2003. gada 12. februārī Komisija pieņēma lēmumu par līdzekļu galīgu piešķiršanu dalībvalstīm.

| — | 2003. gada februārī un martā notika pārskatīto līdzfinansējuma pieprasījumu iesniegšana un analīze. |
| --- | --- |

—

2003. gada februārī un martā notika pārskatīto līdzfinansējuma pieprasījumu iesniegšana un analīze.

| — | 2003. gada 20. martā Komisija pieņēma pārskatīto līdzfinansējuma lēmumu, kura pamatā bija pieņemtais galīgais budžets, par 3 miljoniem EUR palielinot piešķīrumus dalībvalstīm. |
| --- | --- |

—

2003. gada 20. martā Komisija pieņēma pārskatīto līdzfinansējuma lēmumu, kura pamatā bija pieņemtais galīgais budžets, par 3 miljoniem EUR palielinot piešķīrumus dalībvalstīm.

| 30. | Maksājumus dalībvalstīm Komisija veica tikai pēc tam, kad bija apstiprināts otrais, pārskatītais Komisijas lēmums par līdzfinansējumu. |
| --- | --- |

30.

Maksājumus dalībvalstīm Komisija veica tikai pēc tam, kad bija apstiprināts otrais, pārskatītais Komisijas lēmums par līdzfinansējumu.

| 31. | Šie Komisijas maksājumu kavējumi izraisīja kavēšanos dalībvalstu maksājumos galasaņēmējiem, jo lielākā daļa dalībvalstu varēja veikt maksājumu vienīgi tad, kad saņēma savu daļu no Fonda līdzekļiem. Rezultātā dalībvalstīm radās grūtības ievērot EBF finansēto projektu termiņus. |
| --- | --- |

31.

Šie Komisijas maksājumu kavējumi izraisīja kavēšanos dalībvalstu maksājumos galasaņēmējiem, jo lielākā daļa dalībvalstu varēja veikt maksājumu vienīgi tad, kad saņēma savu daļu no Fonda līdzekļiem. Rezultātā dalībvalstīm radās grūtības ievērot EBF finansēto projektu termiņus.

| 32. | Parasti projekti sākās, vēl pirms tika saņemti dalībvalstu pirmie maksājumi. Tādos gadījumos galasaņēmējiem nācās sākotnēji pašiem segt savus izdevumus: izdevumi, kas radās pirms dalībvalsts līdzfinansējuma pieprasījuma apstiprināšanas, nebija atbilstīgi finansējumam no EBF I. Šis ierobežojums bija labvēlīgs finansiāli spēcīgām organizācijām, bet mazākas organizācijas tas atturēja no jaunu pieteikumu iesniegšanas. |
| --- | --- |

32.

Parasti projekti sākās, vēl pirms tika saņemti dalībvalstu pirmie maksājumi. Tādos gadījumos galasaņēmējiem nācās sākotnēji pašiem segt savus izdevumus: izdevumi, kas radās pirms dalībvalsts līdzfinansējuma pieprasījuma apstiprināšanas, nebija atbilstīgi finansējumam no EBF I. Šis ierobežojums bija labvēlīgs finansiāli spēcīgām organizācijām, bet mazākas organizācijas tas atturēja no jaunu pieteikumu iesniegšanas.

| 33. | EBF II šajā kārtībā tika ieviestas dažas izmaiņas:






  — | termiņi, kas minēti 27. punktā, tika pagarināti nolūkā atrisināt EBF I problēmu, |
| --- | --- | --- |

33.

EBF II šajā kārtībā tika ieviestas dažas izmaiņas:

—

termiņi, kas minēti 27. punktā, tika pagarināti nolūkā atrisināt EBF I problēmu,

| — | summas, kas izmaksātas pēc attiecīgā gada 1. janvāra, var atmaksāt no Fonda līdzekļiem neatkarīgi no tā, kad ticis pieņemts lēmums par līdzfinansējumu (salīdzinājumā ar 32. punktā minēto), |
| --- | --- |

—

summas, kas izmaksātas pēc attiecīgā gada 1. janvāra, var atmaksāt no Fonda līdzekļiem neatkarīgi no tā, kad ticis pieņemts lēmums par līdzfinansējumu (salīdzinājumā ar 32. punktā minēto),

| — | papildus 50 % sākotnējam maksājumam var būt arī starpposma maksājums līdz 50 %, salīdzinot ar 30 % EBF I laikā. |
| --- | --- |

—

papildus 50 % sākotnējam maksājumam var būt arī starpposma maksājums līdz 50 %, salīdzinot ar 30 % EBF I laikā.

Dalībvalstis atšķirīgi interpretēja EBF noteikumus

| 34. | Veicot revīziju, tika konstatētas atšķirības repatriācijas pasākuma interpretācijā, ar kuru vispārīgi norādīts “nodrošināt informāciju un konsultācijas par brīvprātīgas atgriešanās programmām un par stāvokli dzimtenē”. Tajā var būt ietverta arī “vispārēja vai arodizglītība un palīdzība sakarā ar pārcelšanos” (20). Padome atzina, ka “vajadzīgs konkrēts atbalsts priekšnosacījumu radīšanai vai uzlabošanai, lai dotu bēgļiem un pārvietotajām personām iespēju pieņemt apzinātu lēmumu atstāt dalībvalstu teritoriju un atgriezties mājās, ja viņi to vēlas” (21). Dažās dalībvalstīs repatriācijas pasākums lielā mērā aprobežojās ar atgriešanās aviobiļešu atlīdzināšanu patvēruma meklētājiem. |
| --- | --- |

34.

Veicot revīziju, tika konstatētas atšķirības repatriācijas pasākuma interpretācijā, ar kuru vispārīgi norādīts “nodrošināt informāciju un konsultācijas par brīvprātīgas atgriešanās programmām un par stāvokli dzimtenē”. Tajā var būt ietverta arī “vispārēja vai arodizglītība un palīdzība sakarā ar pārcelšanos” (20). Padome atzina, ka “vajadzīgs konkrēts atbalsts priekšnosacījumu radīšanai vai uzlabošanai, lai dotu bēgļiem un pārvietotajām personām iespēju pieņemt apzinātu lēmumu atstāt dalībvalstu teritoriju un atgriezties mājās, ja viņi to vēlas” (21). Dažās dalībvalstīs repatriācijas pasākums lielā mērā aprobežojās ar atgriešanās aviobiļešu atlīdzināšanu patvēruma meklētājiem.

| 35. | Lielākās interpretācijas atšķirības dalībvalstīs bija par personām, kuras varētu pieteikties repatriācijas palīdzībai.

  Vācija un Zviedrija piemēroja stingrāku atbilstīgo grupu interpretāciju un finansēja vienīgi tos bēgļus, kuriem bija atļauja uzturēties kādā no dalībvalstīm, bet kuri izvēlējās atgriezties dzimtenē. Savukārt Apvienotā Karaliste un Itālija galvenokārt repatriācijas pasākumu attiecināja uz tiem patvēruma meklētājiem, kuriem tika noraidīts vai atteikts patvērums, izņemot tos, kam bija piešķirta atļauja uz nenoteiktu laiku palikt bēgļa statusā.

  Noraidītos patvēruma meklētājus līdzfinansēja Fonds, lai gan lēmums atgriezties dzimtenē nebija brīvprātīgs (22). Šis brīvprātības princips (20) ir uzsvērts EBF noteikumos un vēl pastiprināts EBF II (23). |
| --- | --- |

35.

Lielākās interpretācijas atšķirības dalībvalstīs bija par personām, kuras varētu pieteikties repatriācijas palīdzībai.

Vācija un Zviedrija piemēroja stingrāku atbilstīgo grupu interpretāciju un finansēja vienīgi tos bēgļus, kuriem bija atļauja uzturēties kādā no dalībvalstīm, bet kuri izvēlējās atgriezties dzimtenē. Savukārt Apvienotā Karaliste un Itālija galvenokārt repatriācijas pasākumu attiecināja uz tiem patvēruma meklētājiem, kuriem tika noraidīts vai atteikts patvērums, izņemot tos, kam bija piešķirta atļauja uz nenoteiktu laiku palikt bēgļa statusā.

Noraidītos patvēruma meklētājus līdzfinansēja Fonds, lai gan lēmums atgriezties dzimtenē nebija brīvprātīgs (22). Šis brīvprātības princips (20) ir uzsvērts EBF noteikumos un vēl pastiprināts EBF II (23).

| 36. | Tādējādi definīcija par atbilstīgajām personām, kuru atgriešanos dzimtenē varētu finansēt, ir neadekvāta, kā attēlots turpmāk.

  Apvienotajā Karalistē noraidītie patvēruma meklētāji no Viduseiropas valstīm, piemēram, Čehijas un Polijas, kuri patvērumu bija meklējuši pirms iestāšanās ES, veido lielāko cilvēku skaitu, kuru atgriešanos mājās 2003. gadā finansēja EBF (t. i., 332 Čehijas pilsoņi un 125 Polijas pilsoņi).

  Atsevišķas dalībvalstis var izmantot patvēruma pieprasījumu individuālos rādītājus, nebalstoties uz patvēruma meklētāja izcelsmes valsti. |
| --- | --- |

36.

Tādējādi definīcija par atbilstīgajām personām, kuru atgriešanos dzimtenē varētu finansēt, ir neadekvāta, kā attēlots turpmāk.

Apvienotajā Karalistē noraidītie patvēruma meklētāji no Viduseiropas valstīm, piemēram, Čehijas un Polijas, kuri patvērumu bija meklējuši pirms iestāšanās ES, veido lielāko cilvēku skaitu, kuru atgriešanos mājās 2003. gadā finansēja EBF (t. i., 332 Čehijas pilsoņi un 125 Polijas pilsoņi).

Atsevišķas dalībvalstis var izmantot patvēruma pieprasījumu individuālos rādītājus, nebalstoties uz patvēruma meklētāja izcelsmes valsti.

EBF pārvaldības pozitīvie piemēri

| 37. | Neatkarīgi no problēmām, kas radušās EBF izveidē un pārvaldībā, jāmin arī vairāki pozitīvi labas pārvaldības sistēmu piemēri.

  Vācija un Zviedrija ieviesa labi pārdomātu pārvaldības sistēmu, tostarp arī procedūras, veidlapas un ziņojumus, kas ļāva valsts iestādei darboties ar lielu skaitu projektu; turklāt cieša projektu uzraudzība nodrošināja savlaicīgu atbalstu galasaņēmējiem. |
| --- | --- |

37.

Neatkarīgi no problēmām, kas radušās EBF izveidē un pārvaldībā, jāmin arī vairāki pozitīvi labas pārvaldības sistēmu piemēri.

Vācija un Zviedrija ieviesa labi pārdomātu pārvaldības sistēmu, tostarp arī procedūras, veidlapas un ziņojumus, kas ļāva valsts iestādei darboties ar lielu skaitu projektu; turklāt cieša projektu uzraudzība nodrošināja savlaicīgu atbalstu galasaņēmējiem.

Komisijas veiktajai uzraudzībai un koriģējošajai darbībai bija nepietiekami rezultāti

| 38. | Dalībvalstis ir atbildīgas par atlasi un projektu finanšu pārvaldību un administrēšanu. Padomes Lēmums paredzēts tam, lai dalībvalstis varētu brīvi ieviest programmu atbilstīgi savām vajadzībām. Pirmām kārtām dalībvalstīm jāuzņemas atbildība par darbības finanšu kontroli. Jo īpaši tām jānodrošina, ka līdzekļi tiek izmantoti saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem. Neatkarīgi no tā Komisijas pienākums ir nodrošināt, lai dalībvalstu īstenotās pārvaldības un kontroles sistēmas darbotos raiti un sniegtu pārliecību par to, ka Kopienas finansējums tiek izmantots efektīvi un pareizi. |
| --- | --- |

38.

Dalībvalstis ir atbildīgas par atlasi un projektu finanšu pārvaldību un administrēšanu. Padomes Lēmums paredzēts tam, lai dalībvalstis varētu brīvi ieviest programmu atbilstīgi savām vajadzībām. Pirmām kārtām dalībvalstīm jāuzņemas atbildība par darbības finanšu kontroli. Jo īpaši tām jānodrošina, ka līdzekļi tiek izmantoti saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem. Neatkarīgi no tā Komisijas pienākums ir nodrošināt, lai dalībvalstu īstenotās pārvaldības un kontroles sistēmas darbotos raiti un sniegtu pārliecību par to, ka Kopienas finansējums tiek izmantots efektīvi un pareizi.

| 39. | Kopumā Komisija veica EBF I uzraudzības apmeklējumus, bet nespēja vienmēr nodrošināt racionālu pārvaldību visās dalībvalstīs. Saskaņā ar EBF II (24) Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm jāveic regulāra pārraudzība, kā arī jāizvērtē darbību ietekme un mijiedarbība ar citiem Kopienas instrumentiem.

  Apvienotajā Karalistē Palāta konstatēja nopietnus trūkumus (piemēram, neatbilstošu revīzijas taku par projektu atlasi, nepietiekamu projektu uzraudzību). Pirms Palātas revīzijas 2005. gada sākumā Komisija bija veikusi vienu uzraudzības apmeklējumu 2002. gadā un vienu ex post revīziju 2003. gadā. Tomēr vairāki no konstatētajiem trūkumiem vēl joprojām nav novērsti.Kā jau Komisija konstatēja uzraudzības apmeklējuma laikā Austrijā, dažus EBF darbību pārvaldības uzdevumus valsts iestāde ir deleģējusi privātam uzņēmumam. Tas neatbilst Finanšu regulas noteikumiem par uzdevumu deleģēšanu trešām personām. Komisijas ieteiktā koriģējošā darbība tika īstenota vēlu.Itālija izsludināja vienu publisku aicinājumu iesniegt priekšlikumus četru gadu laikā, attiecinot to tikai uz pašvaldībām, līdz ar to izslēdzot citus potenciālos pretendentus no dalības EBF. |
| --- | --- |

39.

Kopumā Komisija veica EBF I uzraudzības apmeklējumus, bet nespēja vienmēr nodrošināt racionālu pārvaldību visās dalībvalstīs. Saskaņā ar EBF II (24) Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm jāveic regulāra pārraudzība, kā arī jāizvērtē darbību ietekme un mijiedarbība ar citiem Kopienas instrumentiem.

Apvienotajā Karalistē Palāta konstatēja nopietnus trūkumus (piemēram, neatbilstošu revīzijas taku par projektu atlasi, nepietiekamu projektu uzraudzību). Pirms Palātas revīzijas 2005. gada sākumā Komisija bija veikusi vienu uzraudzības apmeklējumu 2002. gadā un vienu ex post revīziju 2003. gadā. Tomēr vairāki no konstatētajiem trūkumiem vēl joprojām nav novērsti.Kā jau Komisija konstatēja uzraudzības apmeklējuma laikā Austrijā, dažus EBF darbību pārvaldības uzdevumus valsts iestāde ir deleģējusi privātam uzņēmumam. Tas neatbilst Finanšu regulas noteikumiem par uzdevumu deleģēšanu trešām personām. Komisijas ieteiktā koriģējošā darbība tika īstenota vēlu.Itālija izsludināja vienu publisku aicinājumu iesniegt priekšlikumus četru gadu laikā, attiecinot to tikai uz pašvaldībām, līdz ar to izslēdzot citus potenciālos pretendentus no dalības EBF.

KĀDA BIJA EBF IETEKME UZ VALSTU CENTIENIEM PATVĒRUMA JOMĀ?

| 40. | Palātas mērķis bija analizēt, vai EBF izveide radīja izmaiņas valstu izdevumos patvēruma jomā. Tomēr trūka informācijas gan no Komisijas, gan dalībvalstu puses. Daļēji tas bija tādēļ, ka lielākajai daļai dalībvalstu budžetos nebija īpašas budžeta pozīcijas izdevumiem, kas saistīti ar bēgļiem un patvēruma meklētājiem, un tāpēc nebija iespējams izdarīt galīgo secinājumu par šo jautājumu. |
| --- | --- |

40.

Palātas mērķis bija analizēt, vai EBF izveide radīja izmaiņas valstu izdevumos patvēruma jomā. Tomēr trūka informācijas gan no Komisijas, gan dalībvalstu puses. Daļēji tas bija tādēļ, ka lielākajai daļai dalībvalstu budžetos nebija īpašas budžeta pozīcijas izdevumiem, kas saistīti ar bēgļiem un patvēruma meklētājiem, un tāpēc nebija iespējams izdarīt galīgo secinājumu par šo jautājumu.

| 41. | Starpposma novērtējumā (25) netika pārbaudīta Fonda papildinātība, bet tā vietā pastiprināti tika izpētīts tas, kā dalībvalstis līdzfinansēja individuālos EBF projektus. Nobeiguma ziņojums netika pārbaudīts, jo laikā, kad tika veikta revīzija, tas vēl nebija apstiprināts. |
| --- | --- |

41.

Starpposma novērtējumā (25) netika pārbaudīta Fonda papildinātība, bet tā vietā pastiprināti tika izpētīts tas, kā dalībvalstis līdzfinansēja individuālos EBF projektus. Nobeiguma ziņojums netika pārbaudīts, jo laikā, kad tika veikta revīzija, tas vēl nebija apstiprināts.

| 42. | Bija pieejami daži rādītāji par darbību ietekmi uz personām, kam piemēroti visi trīs pasākumi, bet tie netika sistemātiski uzraudzīti. Tāpat, lai analizētu rezultātus, Komisija izmantoja Eurostat datus par bēgļiem, bet nesalīdzināja tos sistemātiski ar datiem, kas saņemti no dalībvalstīm. |
| --- | --- |

42.

Bija pieejami daži rādītāji par darbību ietekmi uz personām, kam piemēroti visi trīs pasākumi, bet tie netika sistemātiski uzraudzīti. Tāpat, lai analizētu rezultātus, Komisija izmantoja Eurostat datus par bēgļiem, bet nesalīdzināja tos sistemātiski ar datiem, kas saņemti no dalībvalstīm.

| 43. | Ņemot vērā apmeklētos projektus, Palāta secina, ka EBF ir radījis pozitīvas pārmaiņas valstu centienos, galvenokārt attiecībā uz novatorisko projektu testēšanu un to rezultātu ieviešanu valstu stratēģijās. |
| --- | --- |

43.

Ņemot vērā apmeklētos projektus, Palāta secina, ka EBF ir radījis pozitīvas pārmaiņas valstu centienos, galvenokārt attiecībā uz novatorisko projektu testēšanu un to rezultātu ieviešanu valstu stratēģijās.

Viens veiksmīgs Apvienotās Karalistes projekts ir konsultāciju programma bēgļiem “viens pret vienu”, kurā padomdevēji, uzņemošās valsts pilsoņi, palīdz bēgļiem adaptēties un integrēties tās valsts sabiedrībā, kura ir piešķīrusi patvērumu. Personas integrācijas shēmā tika iekļauti valodas kursi, pilsētas un cilvēku iepazīšana ārpus bēgļu kopienas, padomi, kā risināt administratīvus jautājumus, un palīdzība darba meklējumos. Šobrīd projektam ir valsts finansējums.

| 44. | Citos gadījumos EBF labvēlīgi ietekmēja valsts patvēruma politiku, rosinot no jauna izstrādāt valsts programmas.

  Itālijas valsts patvēruma programma bija iespējama, pateicoties EBF līdzfinansējumam, un tās mērķis ir uzņemt un atbalstīt patvēruma meklētājus un bēgļus visā valsts teritorijā. To ierosināja Iekšlietu ministrija, ANO augstais komisārs bēgļu jautājumos un Itālijas Pašvaldību asociācija (ANCI). |
| --- | --- |

44.

Citos gadījumos EBF labvēlīgi ietekmēja valsts patvēruma politiku, rosinot no jauna izstrādāt valsts programmas.

Itālijas valsts patvēruma programma bija iespējama, pateicoties EBF līdzfinansējumam, un tās mērķis ir uzņemt un atbalstīt patvēruma meklētājus un bēgļus visā valsts teritorijā. To ierosināja Iekšlietu ministrija, ANO augstais komisārs bēgļu jautājumos un Itālijas Pašvaldību asociācija (ANCI).

SECINĀJUMS

| 45. | Eiropas Bēgļu fonds finansējumu piešķīra, balstoties uz statistikas datiem. Palāta konstatēja, ka dati nebija pilnīgi, konsekventi, salīdzināmi vai ticami. Tikai 2005. gadā pēc sagatavošanās darbiem vairāku gadu garumā Komisija ierosināja regulu par statistikas datu saskaņošanu (sk. 20.–22. punktu). |
| --- | --- |

45.

Eiropas Bēgļu fonds finansējumu piešķīra, balstoties uz statistikas datiem. Palāta konstatēja, ka dati nebija pilnīgi, konsekventi, salīdzināmi vai ticami. Tikai 2005. gadā pēc sagatavošanās darbiem vairāku gadu garumā Komisija ierosināja regulu par statistikas datu saskaņošanu (sk. 20.–22. punktu).

| 46. | Komisija vēlu publicēja īstenošanas kārtību, līdz ar to EBF sākumposmā dalībvalstīm nebija skaidru norādījumu. Apgrūtinošais finansējuma piešķiršanas administratīvais process kavēja maksājumus dalībvalstīm (sk. 26.–33. punktu). |
| --- | --- |

46.

Komisija vēlu publicēja īstenošanas kārtību, līdz ar to EBF sākumposmā dalībvalstīm nebija skaidru norādījumu. Apgrūtinošais finansējuma piešķiršanas administratīvais process kavēja maksājumus dalībvalstīm (sk. 26.–33. punktu).

| 47. | Komisijas Lēmumā ir neskaidri definēti galvenie EBF termini (piemēram, atbilstīgās mērķgrupas un finansējamie pasākumi, sk. 34.–36. punktu). Komisija ne vienmēr palīdzēja dalībvalstīm izvairīties no neskaidrībām noteikumu interpretācijā. Lai gan netika novērotas sistemātiskas noteikumu piemērošanas kļūdas, tie tomēr visās dalībvalstīs nebija piemēroti vienādi. |
| --- | --- |

47.

Komisijas Lēmumā ir neskaidri definēti galvenie EBF termini (piemēram, atbilstīgās mērķgrupas un finansējamie pasākumi, sk. 34.–36. punktu). Komisija ne vienmēr palīdzēja dalībvalstīm izvairīties no neskaidrībām noteikumu interpretācijā. Lai gan netika novērotas sistemātiskas noteikumu piemērošanas kļūdas, tie tomēr visās dalībvalstīs nebija piemēroti vienādi.

| 48. | Komisija ne vienmēr varēja nodrošināt racionālu pārvaldību dalībvalstīs (sk. 39. punktu). |
| --- | --- |

48.

Komisija ne vienmēr varēja nodrošināt racionālu pārvaldību dalībvalstīs (sk. 39. punktu).

| 49. | Pieejams ierobežots daudzums informācijas par EBF ietekmi uz valstu centieniem patvēruma jomā (sk. 40.–42. punktu). |
| --- | --- |

49.

Pieejams ierobežots daudzums informācijas par EBF ietekmi uz valstu centieniem patvēruma jomā (sk. 40.–42. punktu).

| 50. | Nobeiguma ziņojuma rezultātus nevar ņemt vērā, jo tas vēl nebija pieņemts laikā, kad tika veikta revīzija (sk. 16. un 41. punktu). |
| --- | --- |

50.

Nobeiguma ziņojuma rezultātus nevar ņemt vērā, jo tas vēl nebija pieņemts laikā, kad tika veikta revīzija (sk. 16. un 41. punktu).

IETEIKUMI

| 51. | Komisijai ir jāturpina centieni saskaņot statistikas datus. Kamēr statistikas dati tiek saskaņoti, Komisijai būtu jārada iespēja veikt datu pārbaudi. |
| --- | --- |

51.

Komisijai ir jāturpina centieni saskaņot statistikas datus. Kamēr statistikas dati tiek saskaņoti, Komisijai būtu jārada iespēja veikt datu pārbaudi.

| 52. | Komisija ir pārskatījusi atsevišķus statistikas datus. Ja Komisija statistikas datus pārskata ex post, piešķirot līdzekļus, tai būtu jāņem vērā pārskatītā informācija. |
| --- | --- |

52.

Komisija ir pārskatījusi atsevišķus statistikas datus. Ja Komisija statistikas datus pārskata ex post, piešķirot līdzekļus, tai būtu jāņem vērā pārskatītā informācija.

| 53. | Ja Komisija nevar garantēt, ka statistika ir ticama un līdzekļu piešķiršana notiek proporcionāli uzņemto bēgļu un patvēruma meklētāju skaitam, jāapsver iespēja turpmāk izvēlēties citus līdzekļu piešķīruma veidus, piemēram, piešķirt iepriekš noteiktas summas. |
| --- | --- |

53.

Ja Komisija nevar garantēt, ka statistika ir ticama un līdzekļu piešķiršana notiek proporcionāli uzņemto bēgļu un patvēruma meklētāju skaitam, jāapsver iespēja turpmāk izvēlēties citus līdzekļu piešķīruma veidus, piemēram, piešķirt iepriekš noteiktas summas.

| 54. | Veicot revīziju, Palātas konstatēja, ka daži EBF I noteikumi, jo īpaši atbilstīguma noteikumi, bija ļoti dažādi interpretēti. Ņemot vērā Palātas konstatējumus un jau veiktās izmaiņas EBF II, Palāta iesaka Komisijai, Parlamentam un Padomei apsvērt, vai EBF mērķus nākotnē nevajadzētu formulēt skaidrāk un precīzāk. |
| --- | --- |

54.

Veicot revīziju, Palātas konstatēja, ka daži EBF I noteikumi, jo īpaši atbilstīguma noteikumi, bija ļoti dažādi interpretēti. Ņemot vērā Palātas konstatējumus un jau veiktās izmaiņas EBF II, Palāta iesaka Komisijai, Parlamentam un Padomei apsvērt, vai EBF mērķus nākotnē nevajadzētu formulēt skaidrāk un precīzāk.

Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2007. gada 21. marta sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Hubert WEBER

---

(1)  61. pants Eiropas Kopienu dibināšanas līgumā, kas grozīts ar Amsterdamas Līgumu.

1

(2)  Padomes 2000. gada 28. septembra Lēmums 2000/596/EK, ar ko izveido Eiropas Bēgļu fondu (OV L 252, 6.10.2000.).

2

(3)  Lēmuma 2000/596/EK 2. apsvērums.

3

(4)  Apropriācijas, kas paredzētas ārkārtas vajadzībām un nav izlietotas no 2000. līdz 2004. g.

4

Avots: Eiropas Komisijas grāmatvedības sistēma

Avots:

(5)  Kā noteikts 53. pantā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002.).

5

(6)  1951. gada 28. jūlija Ženēvas Konvencija par bēgļu statusu, Apvienoto Nāciju Organizācija, Līgumu sistēma, 189. sējums, 137. lpp. Pieņemta 1951. gada 28. jūlijā Apvienoto Nāciju Organizācijas pilnvaroto pārstāvju konferencē par bēgļu un bezvalstnieku statusu, ko sasauca ar 1950. gada 14. decembra Ģenerālās asamblejas rezolūciju 429 (V), kas stājās spēkā 1954. gada 22. aprīlī, saskaņā ar 43. pantu.

6

(7)  Padomes 2004. gada 2. decembra Lēmums 2004/904/EK, ar ko izveido Eiropas Bēgļu fondu laikposmam no 2005. gada līdz 2010. gadam (OV L 381, 28.12.2004.). Dānija nepiedalās EBF.

7

(8)  Eiropas Revīzijas palāta, Pārskats par 2003. finanšu gadu; 6. nodaļa, 200.–202. lpp. (OV C 293, 30.11.2004.); Pārskats par 2004. finanšu gadu, 6. nodaļa, 165.–166., 176. lpp. (OV C 301, 30.11.2005.).

8

(9)  Lēmuma 2000/596/EK 20. pants.

9

(10)  Lēmuma 2000/596/EK 3. pants.

10

(11)  Lēmuma 2000/596/EK 10. panta 2. punkts.

11

(12)  Lēmuma 2000/596/EK 10. panta 3. punkts.

12

(13)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Kopienas statistiku attiecībā uz migrāciju un starptautisko aizsardzību, COM(2005) 375, galīgā redakcija, Brisele, 2005. gada 14. septembris, 2005/0156 (COD).

13

(14)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Kopienas statistiku attiecībā uz migrāciju un starptautisko aizsardzību, COM(2005) 375, galīgā redakcija, Brisele, 2005. gada 14. septembris, 2005/0156 (COD), 4. lpp.

14

(15)  Informācijas un apmaiņas centra patvēruma jautājumos (CIREA) pārskats par 1999. un 2000. gadu.

15

CIREA

(16)  CIREA gada pārskats par 1999. un 2000. gadu un mēneša statistika par patvēruma ziņojumu – 2002. gada augusts.

16

CIREA

(17)  Lēmuma 2004/904/EK 3. pants.

17

(18)  Lēmuma 2004/904/EK 17. panta 3. punkts.

18

(19)  Lēmuma 2000/596/EK 14. panta 2. punkts.

19

(20)  Lēmuma 2000/596/EK 4. panta 4. punkts.

20

(21)  Lēmuma 2000/596/EK 7. preambula.

21

(22)  Eiropas Padome bēgļu un izsūtīto personu jautājumos nošķir brīvprātīgu, obligāto un piespiedu atgriešanos: “Ir ļoti svarīgi atšķirt brīvprātīgu repatriāciju, kad persona labprātīgi izvēlas izmantot savas tiesības atgriezties dzimtenē vai dzīvesvietā, un tādu repatriāciju, kad personai nav tiesību palikt, tāpēc tai ir jādodas prom.” Eiropas Padome bēgļu un izsūtīto personu jautājumos, Tieslietu un iekšlietu padomes 2005. gada 12.–13. oktobra paziņojums, 4. lpp.

22

(23)  Lēmuma 2004/904/EK 4. panta 1. punkts.

23

(24)  Lēmuma 2004/904/EK 27. pants.

24

(25)  Tieslietu un iekšlietu ĢD, Eiropas Bēgļu fonda starpposma novērtējums, nobeiguma ziņojums, 2003. gada decembris.

25

---

I PIELIKUMS

Kopienas regulu salīdzinājums saistībā ar Eiropas Bēgļu fonda 2000.–2004. gada (EBF I) un 2005.–2010. gada periodu (EBF II)

IEVADS

Šis salīdzinājums ir veikts, pamatojoties uz šādiem dokumentiem:

| — | Padomes 2000. gada 28. septembra Lēmums 2000/596/EK, |
| --- | --- |

—

Padomes 2000. gada 28. septembra Lēmums 2000/596/EK,

| — | Komisijas 2001. gada 20. marta Lēmums 2001/275/EK, |
| --- | --- |

—

Komisijas 2001. gada 20. marta Lēmums 2001/275/EK,

| — | Komisijas 2002. gada 18. decembra Lēmums 2002/307/EK, |
| --- | --- |

—

Komisijas 2002. gada 18. decembra Lēmums 2002/307/EK,

| — | Padomes 2004. gada 2. decembra Lēmums 2004/904/EK, |
| --- | --- |

—

Padomes 2004. gada 2. decembra Lēmums 2004/904/EK,

| — | Paskaidrojuma raksts un ierosinājums Padomes Lēmumam SEC 2004/161, ar ko izveido Eiropas Bēgļu fondu laikposmam no 2005. gada līdz 2010. gadam, |
| --- | --- |

—

Paskaidrojuma raksts un ierosinājums Padomes Lēmumam SEC 2004/161, ar ko izveido Eiropas Bēgļu fondu laikposmam no 2005. gada līdz 2010. gadam,

| — | Paplašināts ietekmes novērtējums. Komisijas dienestu darba dokuments, SEC(2004) 161, 12.2.2004. |
| --- | --- |

—

Paplašināts ietekmes novērtējums. Komisijas dienestu darba dokuments, SEC(2004) 161, 12.2.2004.

Turpmākajā salīdzinājumā norādītas tikai galvenās atšķirības starp EBF I un EBF II. Tā nav ne šo izmaiņu analīze, ne vērtējums.

I.   MĒRĶI UN UZDEVUMI

| | 2000.–2004. gada programma | 2005.–2010. gada programma |
| --- | --- | --- |
| Mērķis | Eiropas Bēgļu fonds ir finanšu instruments, kura galvenais mērķis ir atbalstīt un veicināt dalībvalstu pūliņus saistībā ar bēgļu un pārvietoto personu uzņemšanu un radušos seku pārvarēšanu. |
| Laikposms | 5 gadi, no 2000. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 31. decembrim. | 6 gadi, no 2005. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim. |
| Mērķgrupas | Piecas mērķgrupas:






  1. | Ženēvas Konvencija |

2000.–2004. gada programma

2005.–2010. gada programma

Mērķis

Eiropas Bēgļu fonds ir finanšu instruments, kura galvenais mērķis ir atbalstīt un veicināt dalībvalstu pūliņus saistībā ar bēgļu un pārvietoto personu uzņemšanu un radušos seku pārvarēšanu.

Laikposms

5 gadi, no 2000. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 31. decembrim.

6 gadi, no 2005. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim.

Mērķgrupas

Piecas mērķgrupas:

1.

Ženēvas Konvencija

| 2. | Dalībvalsts piešķirta starptautiska aizsardzība |
| --- | --- |

2.

Dalībvalsts piešķirta starptautiska aizsardzība

| 3. | Personas, kas prasa aizsardzību saskaņā ar 1. un 2. punktu |
| --- | --- |

3.

Personas, kas prasa aizsardzību saskaņā ar 1. un 2. punktu

| 4. | Pagaidu aizsardzība dalībvalstī |
| --- | --- |

4.

Pagaidu aizsardzība dalībvalstī

| 5. | Personas, kuru tiesības uz pagaidu aizsardzību tiek izskatītas dalībvalstī |
| --- | --- |

5.

Personas, kuru tiesības uz pagaidu aizsardzību tiek izskatītas dalībvalstī

(2000/596/EK, 3. pants)

Četras mērķgrupas:

| 1. | Ženēvas Konvencija |
| --- | --- |

1.

Ženēvas Konvencija

| 2. | Alternatīva aizsardzība saskaņā ar Padomes Direktīvu 2004/83/EK |
| --- | --- |

2.

Alternatīva aizsardzība saskaņā ar Padomes Direktīvu 2004/83/EK

| 3. | Personas, kas pieprasa aizsardzību saskaņā ar 1. un 2. punktu |
| --- | --- |

3.

Personas, kas pieprasa aizsardzību saskaņā ar 1. un 2. punktu

| 4. | Pagaidu aizsardzība saskaņā ar Direktīvu 2001/55/EK (pagaidu aizsardzība/masveida pieplūdums) |
| --- | --- |

4.

Pagaidu aizsardzība saskaņā ar Direktīvu 2001/55/EK (pagaidu aizsardzība/masveida pieplūdums)

(2004/904/EK, 3. pants)

Programmu plānošana

Nav daudzgadu programmu, ikgadējas apropriācijas

Daudzgadu programmas divu, trīs gadu periodam. Katrai programmas fāzei dalībvalsts sagatavo Komisijai daudzgadu programmas.

(2004/904/EK, 15. pants)

Darbības

Ir trīs dažādu veidu dalībvalstu veikti pasākumi: uzņemšana, integrācija un repatriācija.

Uzņemšana

| — | Izmitināšanas infrastruktūra un dienesti |
| --- | --- |

—

Izmitināšanas infrastruktūra un dienesti

| — | Materiālā atbalsta sniegšana |
| --- | --- |

—

Materiālā atbalsta sniegšana

| — | Veselības aprūpe |
| --- | --- |

—

Veselības aprūpe

| — | Sociālā palīdzība |
| --- | --- |

—

Sociālā palīdzība

| — | Palīdzība administratīvo un tiesisko formalitāšu kārtošanai, tostarp juridiskā palīdzība |
| --- | --- |

—

Palīdzība administratīvo un tiesisko formalitāšu kārtošanai, tostarp juridiskā palīdzība

Integrācija

| — | Sociālā palīdzība, nodrošinot ar mājokli un uzturlīdzekļiem un veselības aprūpi |
| --- | --- |

—

Sociālā palīdzība, nodrošinot ar mājokli un uzturlīdzekļiem un veselības aprūpi

| — | Atbalsta darbības, kas palīdz tās saņēmējiem iekļauties dalībvalsts sabiedrībā un panākt materiālo pašnodrošināšanu |
| --- | --- |

—

Atbalsta darbības, kas palīdz tās saņēmējiem iekļauties dalībvalsts sabiedrībā un panākt materiālo pašnodrošināšanu

Repatriācija

| — | Informācija un konsultācijas par brīvprātīgas atgriešanās programmām un stāvokli dzimtenē |
| --- | --- |

—

Informācija un konsultācijas par brīvprātīgas atgriešanās programmām un stāvokli dzimtenē

| — | Vispārēja vai arodizglītība un palīdzība sakarā ar pārcelšanos |
| --- | --- |

—

Vispārēja vai arodizglītība un palīdzība sakarā ar pārcelšanos

(2000/596/EK, 4. pants)

Ir atļauta trīs pasākumu kombinācija (uzņemšana, integrācija, brīvprātīga atgriešanās).

Iespējamās darbības katrā daļā ir specifiskākas.

Ir vairākas atbilstīgās darbības attiecībā uz uzņemšanas apstākļiem un patvēruma procedūrām (izmitināšana, medicīniska un psiholoģiska aprūpe, sociālā palīdzība, izglītība, valodu mācības).

Integrācija ietver lielāku skaitu darbību (darbības, kas sekmē dalību pilsoniskajā un kultūras dzīvē; izglītība, arodmācības, kvalifikācijas un diplomu atzīšana; darbības, kas veicina šo personu integrāciju, iesaistot vietējās pašvaldības, vispārējo sabiedrību vai bēgļu apvienības, brīvprātīgo grupas, sociālos partnerus).

Atbilstīgās darbības saistībā ar brīvprātīgu atgriešanos dzimtenē: informācijas un konsultāciju pakalpojumi, informēšana par izcelsmes valsti vai reģionu, vispārēja izglītība vai arodmācības, darbības, kas atvieglina brīvprātīgās atgriešanās valsts programmu organizēšanu un īstenošanu.

Īpašs uzsvars tiek likts uz neaizsargāto personu specifisko situāciju.

(2004/904/EK, 4.–7. pants)

Kopienas pasākumi

Atbilstīgie pasākumi šajā jomā ir: mācības, pieredzes apmaiņa un sadarbības veicināšana, darbības realizācijas novērtēšana un tehniskā palīdzība.

(2000/596/EK, 5. pants)

Kopienas darbības uzsver starptautiskas darbības un pasākumus visas Kopienas interesēs.

(2004/904/EK, 8. pants)

II.   ĪSTENOŠANAS UN PĀRVALDĪBAS NOTEIKUMI

| | 2000.–2004. gada programma | 2005.–2010. gada programma |
| --- | --- | --- |
| Īstenošana | Dalībvalstis atbild par Fonda atbalstītās rīcības īstenošanu. Atbildīgā iestāde (valsts pārvaldes iestāde) sadarbojas ar Komisiju. | Dalībvalsts ieceļ atbildīgo iestādi. Iestāde ir funkcionāla dalībvalsts struktūra vai attiecīgās valsts publisko tiesību struktūra. Atbildīgā iestāde var deleģēt dažus vai visus savus īstenošanas uzdevumus citai valsts pārvaldes vai privāttiesību struktūrai, kuru reglamentē dalībvalsts tiesību akti un kura pilda valsts dienesta uzdevumus. |
| | Komisijas, dalībvalstu un atbildīgās iestādes pienākumi ir aprakstīti sīkāk. |
| Atbildīgajai iestādei nav noteikti obligātie nosacījumi.
  (2000/596/EK, 7. pants) | Atbildīgajai iestādei ir noteikti obligātie nosacījumi.
  (2004/904/EK, 12.–13. pants) |
| Līdzfinansējuma pieprasījums | Dalībvalstis katru gadu iesniedz līdzfinansējuma pieteikumu.
  (2000/596/EK, 8. pants) | Pamatojoties uz daudzgadu programmu plānošanu un Komisijas vadlīnijām, dalībvalsts katrai programmas fāzei ierosina daudzgadu programmas projektu.
  (2004/904/EK, 15. pants) |

2000.–2004. gada programma

2005.–2010. gada programma

Īstenošana

Dalībvalstis atbild par Fonda atbalstītās rīcības īstenošanu. Atbildīgā iestāde (valsts pārvaldes iestāde) sadarbojas ar Komisiju.

Dalībvalsts ieceļ atbildīgo iestādi. Iestāde ir funkcionāla dalībvalsts struktūra vai attiecīgās valsts publisko tiesību struktūra. Atbildīgā iestāde var deleģēt dažus vai visus savus īstenošanas uzdevumus citai valsts pārvaldes vai privāttiesību struktūrai, kuru reglamentē dalībvalsts tiesību akti un kura pilda valsts dienesta uzdevumus.

Komisijas, dalībvalstu un atbildīgās iestādes pienākumi ir aprakstīti sīkāk.

Atbildīgajai iestādei nav noteikti obligātie nosacījumi.

(2000/596/EK, 7. pants)

Atbildīgajai iestādei ir noteikti obligātie nosacījumi.

(2004/904/EK, 12.–13. pants)

Līdzfinansējuma pieprasījums

Dalībvalstis katru gadu iesniedz līdzfinansējuma pieteikumu.

(2000/596/EK, 8. pants)

Pamatojoties uz daudzgadu programmu plānošanu un Komisijas vadlīnijām, dalībvalsts katrai programmas fāzei ierosina daudzgadu programmas projektu.

(2004/904/EK, 15. pants)

III.   FINANŠU PĀRVALDĪBA

| | 2000.–2004. gada programma | 2005.–2010. gada programma |
| --- | --- | --- |
| Finansiālais nodrošinājums | 216 miljoni EUR.
  (2000/596/EK, 2. pants) | 114 miljoni EUR 2005.–2006. gadam, turpmākās gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija, ņemot vērā finanšu plānā noteiktos ierobežojumus.
  (2004/904/EK, 2. pants) |
| Finansējuma struktūra | Fonda ieguldījums nedrīkst pārsniegt 50 % no kopējām pasākuma izmaksām. Tā ieguldījuma īpatsvaru var palielināt līdz 75 % dalībvalstīs, kas saņem līdzekļus no Kohēzijas fonda.
  (2000/596/EK, 13. pants) | Fonda ieguldījums nepārsniedz 50 % kopējo īpašās rīcības izmaksu, bet šo apjomu var palielināt līdz 60 % īpaši inovatīvām darbībām un līdz 75 % dalībvalstīs, kas saņem līdzekļus no Kohēzijas fonda.
  Ieguldījums nedrīkst pārsniegt 80 % no Kopienas konkrētās rīcības kopējām izmaksām.
  (2004/904/EK, 20. pants) |
| Tehniska un administratīva palīdzība | Tehniskai un administratīvai palīdzībai var atlicināt summu, kura nepārsniedz 5 % no kopējā piešķīruma.
  (2000/596/EK, 12. pants) | Ikgadējā summa 7 % apmērā, kas rezervēta tehniskai un administratīvai palīdzībai, papildināta ar EUR 30 000.
  (2004/904/EK, 18. pants) |
| Ikgadējā resursu sadale | EBF I iepriekš noteiktās atbalsta summas samazinājās:
  2000. gadā EUR 500 000 un 2004. gadā EUR 100 000.
  (2000/596/EK, 10. pants) | Iepriekš noteiktā atbalsta summa EUR 300 000 apmērā atceļ EBF I samazinājuma elementu. Īpašs atbalsts EUR 500 000 apmērā jaunajām dalībvalstīm II fāzes pirmajiem trim gadiem.
  (2004/904/EK, 17. pants) |
| Maksājumi | Sākotnējais maksājums, starpposma maksājums un atlikusī līdzekļu daļa. | Pirmais avansa finansējums, otrais avansa finansējums un atlikusī līdzekļu daļa jeb atlikums. |
| Tiklīdz Komisija pieņem lēmumu, ir jāveic sākotnējais maksājums 50 % apmērā no summas. | Pirmo avansa maksājumu – 50 % no summas – izmaksā sešdesmit dienās pēc tam, kad pieņem lēmumu par līdzfinansējumu. |
| Starpposma maksājums līdz 30 % jāveic tad, kad dalībvalsts ir izlietojusi pusi no sākotnējā maksājuma līdzekļiem. | Otro avansa maksājumu veic ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc tam, kad Komisija ir apstiprinājusi ziņojumu par ikgadējās darba programmas īstenošanu un izdevumu deklarāciju, kura aptver vismaz 70 % no sākotnējā maksājuma. Summa nepārsniedz 50 % no kopējās summas vai summas atlikuma atlasītiem projektiem, atņemot pirmo avansa maksājumu. |
| | Atlikumu izmaksā trīs mēnešu laikā pēc dalībvalsts iesniegto norēķinu un gada pārskata par programmas īstenošanu apstiprināšanas.
  (2000/596/EK, 17. pants) | Atlikumu izmaksā ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc tam, kad Komisija ir apstiprinājusi nobeiguma ziņojumu par ikgadējās programmas īstenošanu un nobeiguma izdevumu deklarāciju.
  (2004/904/EK, 23. pants) |
| Resursi Kopienas darbībām | Papildus dalībvalstu veiktajiem pasākumiem līdz 5 % Fondam pieejamo resursu var izmantot pēc Komisijas iniciatīvas novatorisku darbību finansēšanai vai darbībām, kurās ieinteresēta visa Kopiena. Turklāt Fonds var nodrošināt līdz 100 % finansējuma šādiem pasākumiem.
  (2000/596/EK, 5. pants) | Pēc Komisijas iniciatīvas līdz 7 % no Fondam pieejamajiem līdzekļiem var izmantot, lai finansētu Kopienas darbības, sevišķi izceļot starptautiskas darbības vai darbības pašas Kopienas interesēs attiecībā uz patvēruma politiku un pasākumiem, kas attiecas uz bēgļiem un pārvietotām personām. Turklāt Fonds var sniegt finansējumu līdz pat 80 %.
  (2004/904/EK, 8. pants) |

2000.–2004. gada programma

2005.–2010. gada programma

Finansiālais nodrošinājums

216 miljoni EUR.

(2000/596/EK, 2. pants)

114 miljoni EUR 2005.–2006. gadam, turpmākās gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija, ņemot vērā finanšu plānā noteiktos ierobežojumus.

(2004/904/EK, 2. pants)

Finansējuma struktūra

Fonda ieguldījums nedrīkst pārsniegt 50 % no kopējām pasākuma izmaksām. Tā ieguldījuma īpatsvaru var palielināt līdz 75 % dalībvalstīs, kas saņem līdzekļus no Kohēzijas fonda.

(2000/596/EK, 13. pants)

Fonda ieguldījums nepārsniedz 50 % kopējo īpašās rīcības izmaksu, bet šo apjomu var palielināt līdz 60 % īpaši inovatīvām darbībām un līdz 75 % dalībvalstīs, kas saņem līdzekļus no Kohēzijas fonda.

Ieguldījums nedrīkst pārsniegt 80 % no Kopienas konkrētās rīcības kopējām izmaksām.

(2004/904/EK, 20. pants)

Tehniska un administratīva palīdzība

Tehniskai un administratīvai palīdzībai var atlicināt summu, kura nepārsniedz 5 % no kopējā piešķīruma.

(2000/596/EK, 12. pants)

Ikgadējā summa 7 % apmērā, kas rezervēta tehniskai un administratīvai palīdzībai, papildināta ar EUR 30 000.

(2004/904/EK, 18. pants)

Ikgadējā resursu sadale

EBF I iepriekš noteiktās atbalsta summas samazinājās:

2000. gadā EUR 500 000 un 2004. gadā EUR 100 000.

(2000/596/EK, 10. pants)

Iepriekš noteiktā atbalsta summa EUR 300 000 apmērā atceļ EBF I samazinājuma elementu. Īpašs atbalsts EUR 500 000 apmērā jaunajām dalībvalstīm II fāzes pirmajiem trim gadiem.

(2004/904/EK, 17. pants)

Maksājumi

Sākotnējais maksājums, starpposma maksājums un atlikusī līdzekļu daļa.

Pirmais avansa finansējums, otrais avansa finansējums un atlikusī līdzekļu daļa jeb atlikums.

Tiklīdz Komisija pieņem lēmumu, ir jāveic sākotnējais maksājums 50 % apmērā no summas.

Pirmo avansa maksājumu – 50 % no summas – izmaksā sešdesmit dienās pēc tam, kad pieņem lēmumu par līdzfinansējumu.

Starpposma maksājums līdz 30 % jāveic tad, kad dalībvalsts ir izlietojusi pusi no sākotnējā maksājuma līdzekļiem.

Otro avansa maksājumu veic ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc tam, kad Komisija ir apstiprinājusi ziņojumu par ikgadējās darba programmas īstenošanu un izdevumu deklarāciju, kura aptver vismaz 70 % no sākotnējā maksājuma. Summa nepārsniedz 50 % no kopējās summas vai summas atlikuma atlasītiem projektiem, atņemot pirmo avansa maksājumu.

Atlikumu izmaksā trīs mēnešu laikā pēc dalībvalsts iesniegto norēķinu un gada pārskata par programmas īstenošanu apstiprināšanas.

(2000/596/EK, 17. pants)

Atlikumu izmaksā ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc tam, kad Komisija ir apstiprinājusi nobeiguma ziņojumu par ikgadējās programmas īstenošanu un nobeiguma izdevumu deklarāciju.

(2004/904/EK, 23. pants)

Resursi Kopienas darbībām

Papildus dalībvalstu veiktajiem pasākumiem līdz 5 % Fondam pieejamo resursu var izmantot pēc Komisijas iniciatīvas novatorisku darbību finansēšanai vai darbībām, kurās ieinteresēta visa Kopiena. Turklāt Fonds var nodrošināt līdz 100 % finansējuma šādiem pasākumiem.

(2000/596/EK, 5. pants)

Pēc Komisijas iniciatīvas līdz 7 % no Fondam pieejamajiem līdzekļiem var izmantot, lai finansētu Kopienas darbības, sevišķi izceļot starptautiskas darbības vai darbības pašas Kopienas interesēs attiecībā uz patvēruma politiku un pasākumiem, kas attiecas uz bēgļiem un pārvietotām personām. Turklāt Fonds var sniegt finansējumu līdz pat 80 %.

(2004/904/EK, 8. pants)

IV.   UZRAUDZĪBA, NOVĒRTĒJUMS UN ZIŅOJUMI

| | 2000.–2004. gada programma | 2005.–2010. gada programma |
| --- | --- | --- |
| Pārbaudes | Pārbaudes, kas aptver vismaz 20 % no kopējiem atbilstīgajiem izdevumiem.
  (2002/307/EK 5. pants) | Pārbaudes, kas aptver vismaz 10 % no kopējiem atbilstīgajiem izdevumiem par katru ikgadējās īstenošanas programmu.
  (2004/904/EK 25. pants) |
| Pārraudzība un vērtēšana | Kompetentā iestāde veic darbību pārraudzības un vērtēšanas pasākumus.
  (2000/596/EK, 20. pants) | Komisija
  sadarbībā ar dalībvalstīm veic regulāru Fonda uzraudzību un vērtēšanu.
  (2004/904/EK, 27. pants) |
| Pēcpārbaudes pasākumi | Detalizēti izdevumu piemērotības noteikumi un ziņojumi par ieviešanu.
  (2001/275/EK) | |
| Dalībvalstu ziņojumi | Kompetentā iestāde:






  1) | katru gadu sagatavo kopsavilkuma ziņojumu par realizējamās rīcības izpildi; |

2000.–2004. gada programma

2005.–2010. gada programma

Pārbaudes

Pārbaudes, kas aptver vismaz 20 % no kopējiem atbilstīgajiem izdevumiem.

(2002/307/EK 5. pants)

Pārbaudes, kas aptver vismaz 10 % no kopējiem atbilstīgajiem izdevumiem par katru ikgadējās īstenošanas programmu.

(2004/904/EK 25. pants)

Pārraudzība un vērtēšana

Kompetentā iestāde veic darbību pārraudzības un vērtēšanas pasākumus.

(2000/596/EK, 20. pants)

Komisija
  sadarbībā ar dalībvalstīm veic regulāru Fonda uzraudzību un vērtēšanu.

(2004/904/EK, 27. pants)

Pēcpārbaudes pasākumi

Detalizēti izdevumu piemērotības noteikumi un ziņojumi par ieviešanu.

(2001/275/EK)

Dalībvalstu ziņojumi

Kompetentā iestāde:

1)

katru gadu sagatavo kopsavilkuma ziņojumu par realizējamās rīcības izpildi;

| 2) | sešu mēnešu laikā, beidzoties termiņam, kas noteikts lēmumā par līdzfinansējumu, kompetentā iestāde nosūta Komisijai nobeiguma ziņojumu, kurā jāiekļauj:






  — | finanšu norēķini un pārskati par rīcības īstenošanu, |
| --- | --- | --- |

2)

sešu mēnešu laikā, beidzoties termiņam, kas noteikts lēmumā par līdzfinansējumu, kompetentā iestāde nosūta Komisijai nobeiguma ziņojumu, kurā jāiekļauj:

—

finanšu norēķini un pārskati par rīcības īstenošanu,

| — | novērtējuma ziņojums par īstenotajiem pasākumiem un to ietekmi. |
| --- | --- |

—

novērtējuma ziņojums par īstenotajiem pasākumiem un to ietekmi.

Nav vajadzīgs atsevišķs novērtējums par programmas ietekmi.

(2000/596/EK, 20. pants)

Atbildīgā iestāde:

| 1) | nolīgumos un līgumos ietver noteikumus par pienākumu sniegt progresa ziņojumus par attiecīgo darbību īstenošanas gaitu un sīki izstrādātu īstenošanas nobeiguma ziņojumu; |
| --- | --- |

1)

nolīgumos un līgumos ietver noteikumus par pienākumu sniegt progresa ziņojumus par attiecīgo darbību īstenošanas gaitu un sīki izstrādātu īstenošanas nobeiguma ziņojumu;

| 2) | ne vēlāk kā deviņus mēnešus pēc izdevumu atbilstības termiņa beigām, kā tas noteikts katras ikgadējās programmas lēmumā par līdzfinansējumu, iesniedz īstenošanas nobeiguma ziņojumu un izdevumu nobeiguma deklarāciju. |
| --- | --- |

2)

ne vēlāk kā deviņus mēnešus pēc izdevumu atbilstības termiņa beigām, kā tas noteikts katras ikgadējās programmas lēmumā par līdzfinansējumu, iesniedz īstenošanas nobeiguma ziņojumu un izdevumu nobeiguma deklarāciju.

Dalībvalstīm iesniedz:

| 1) | vērtējuma ziņojumu par Fonda līdzfinansēto darbību īstenošanu – ne vēlāk kā 2006. gada 31. decembrī; |
| --- | --- |

1)

vērtējuma ziņojumu par Fonda līdzfinansēto darbību īstenošanu – ne vēlāk kā 2006. gada 31. decembrī;

| 2) | vērtējuma ziņojumu par Fonda līdzfinansēto darbību rezultātiem un ietekmi – ne vēlāk kā 2009. gada 30. jūnijā; |
| --- | --- |

2)

vērtējuma ziņojumu par Fonda līdzfinansēto darbību rezultātiem un ietekmi – ne vēlāk kā 2009. gada 30. jūnijā;

| 3) | vērtējuma ziņojumu par līdzfinansēto darbību rezultātiem un ietekmi – ne vēlāk kā 2012. gada 30. jūnijā. |
| --- | --- |

3)

vērtējuma ziņojumu par līdzfinansēto darbību rezultātiem un ietekmi – ne vēlāk kā 2012. gada 30. jūnijā.

(2004/904/EK, 28. pants)

Komisijas iesniegto ziņojumu saņēmēji un ziņojumu veidi

Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz:

| 1) | starpposma ziņojumu (2002. g.); |
| --- | --- |

1)

starpposma ziņojumu (2002. g.);

| 2) | nobeiguma ziņojumu (2005. g.). |
| --- | --- |

2)

nobeiguma ziņojumu (2005. g.).

(2000/596/EK, 20. pants).

Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai iesniedz:

| 1) | starpposma ziņojumu par gūtajiem rezultātiem un Fonda īstenošanas kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem aspektiem, pievienojot ierosinātos grozījumus – ne vēlāk kā 2007. gada 30. aprīlī; |
| --- | --- |

1)

starpposma ziņojumu par gūtajiem rezultātiem un Fonda īstenošanas kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem aspektiem, pievienojot ierosinātos grozījumus – ne vēlāk kā 2007. gada 30. aprīlī;

| 2) | starpposma izvērtējuma ziņojumu un priekšlikumu par Fonda turpmāko attīstību – ne vēlāk kā 2009. gada 31. decembrī; |
| --- | --- |

2)

starpposma izvērtējuma ziņojumu un priekšlikumu par Fonda turpmāko attīstību – ne vēlāk kā 2009. gada 31. decembrī;

| 3) | ex post vērtējuma ziņojumu – ne vēlāk kā 2012. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

3)

ex post vērtējuma ziņojumu – ne vēlāk kā 2012. gada 31. decembrī.

(2004/904/EK, 28. pants)

---

II PIELIKUMS

LĪDZEKĻU SADALĪJUMS DALĪBVALSTĪM (2000.–2004. g.)

| (EUR) |
| --- |
| | EBF 2004 | EBF 2003 | EBF 2002 | EBF 2001 | EBF 2000 | Kopā EBF 2000.–2004. g. |
| Austrija | 2 230 280 | 2 007 650 | 1 938 106 | 1 454 754 | 912 382 | 8 543 173 |
| Beļģija | 2 131 527 | 2 381 192 | 2 729 083 | 1 869 725 | 1 233 201 | 10 344 727 |
| Somija | 392 633 | 524 730 | 671 256 | 673 606 | 651 387 | 2 913 612 |
| Francija | 4 041 961 | 5 067 825 | 4 133 681 | 3 156 228 | 2 255 055 | 18 654 750 |
| Vācija | 8 113 022 | 9 935 792 | 10 324 675 | 8 391 364 | 6 218 899 | 42 983 751 |
| Grieķija | 459 296 | 439 481 | 535 611 | 629 043 | 652 057 | 2 715 489 |
| Īrija | 919 091 | 981 675 | 965 573 | 709 110 | 632 205 | 4 207 654 |
| Itālija | 741 665 | 2 396 268 | 3 460 943 | 2 741 881 | 1 956 105 | 11 296 861 |
| Luksemburga | 171 648 | 299 703 | 411 195 | 481 073 | 528 972 | 1 892 591 |
| Nīderlande | 2 972 103 | 3 239 737 | 4 175 006 | 3 642 650 | 2 984 949 | 17 014 444 |
| Portugāle | 123 370 | 304 394 | 457 006 | 518 816 | 534 238 | 1 937 823 |
| Spānija | 665 287 | 786 229 | 933 064 | 837 462 | 745 291 | 3 967 333 |
| Zviedrija | 2 691 652 | 2 869 672 | 3 326 823 | 2 555 672 | 1 808 621 | 13 252 440 |
| Apvienotā Karaliste | 10 877 221 | 8 923 101 | 8 764 928 | 4 819 118 | 2 902 640 | 36 287 008 |
| Jaunās valstis | 3 626 695 | | | | | 3 626 695 |
| Kopienas rīcība | 2 113 550 | 2 113 550 | 2 254 050 | 1 709 500 | 1 264 000 | 9 454 650 |
| Kopā | 42 271 000 | 42 271 000 | 45 081 000 | 34 190 000 | 25 280 000 | 189 093 000 |
| Avots: Komisijas lēmumi par 2000.–2004. g. |

(EUR)

EBF 2004

EBF 2003

EBF 2002

EBF 2001

EBF 2000

Kopā EBF 2000.–2004. g.

Austrija

2 230 280

2 007 650

1 938 106

1 454 754

912 382

8 543 173

Beļģija

2 131 527

2 381 192

2 729 083

1 869 725

1 233 201

10 344 727

Somija

392 633

524 730

671 256

673 606

651 387

2 913 612

Francija

4 041 961

5 067 825

4 133 681

3 156 228

2 255 055

18 654 750

Vācija

8 113 022

9 935 792

10 324 675

8 391 364

6 218 899

42 983 751

Grieķija

459 296

439 481

535 611

629 043

652 057

2 715 489

Īrija

919 091

981 675

965 573

709 110

632 205

4 207 654

Itālija

741 665

2 396 268

3 460 943

2 741 881

1 956 105

11 296 861

Luksemburga

171 648

299 703

411 195

481 073

528 972

1 892 591

Nīderlande

2 972 103

3 239 737

4 175 006

3 642 650

2 984 949

17 014 444

Portugāle

123 370

304 394

457 006

518 816

534 238

1 937 823

Spānija

665 287

786 229

933 064

837 462

745 291

3 967 333

Zviedrija

2 691 652

2 869 672

3 326 823

2 555 672

1 808 621

13 252 440

Apvienotā Karaliste

10 877 221

8 923 101

8 764 928

4 819 118

2 902 640

36 287 008

Jaunās valstis

3 626 695

3 626 695

Kopienas rīcība

2 113 550

2 113 550

2 254 050

1 709 500

1 264 000

9 454 650

Kopā

42 271 000

42 271 000

45 081 000

34 190 000

25 280 000

189 093 000

Avots: Komisijas lēmumi par 2000.–2004. g.

---

III PIELIKUMS

Procedūra provizorisko summu piešķiršanai dalībvalstīm no EBF (2000–2001)

Image

Procedūra provizorisko summu piešķiršanai dalībvalstīm no EBF (2002–2003)

Image

Procedūra provizorisko summu piešķiršanai dalībvalstīm no EBF (2004)

Image

---

KOMISIJAS ATBILDES

KOPSAVILKUMS

| I. | Eiropas Bēgļu fonds (EBF) tika izveidots 2000. gada septembrī, pēc tam, kad 1999. gada 1. maijā bija stājies spēkā Amsterdamas Līgums. EBF izveides lēmums bija pirmais Kopienas tiesību akts, kas tika pieņemts patvēruma un imigrācijas jomā, balstoties uz šo jauno līgumu (EKL 63. pants).
  Tādējādi Eiropas Bēgļu fonds ir novatorisks finanšu instruments, kura mērķis ir atbalstīt un veicināt dalībvalstu centienus uzņemt bēgļus un pārvietotās personas un uzņemties attiecīgās sekas, vienlaikus ņemot vērā šā jautājuma izteikto steidzamību Eiropas mērogā. |
| --- | --- |

I.

Eiropas Bēgļu fonds (EBF) tika izveidots 2000. gada septembrī, pēc tam, kad 1999. gada 1. maijā bija stājies spēkā Amsterdamas Līgums. EBF izveides lēmums bija pirmais Kopienas tiesību akts, kas tika pieņemts patvēruma un imigrācijas jomā, balstoties uz šo jauno līgumu (EKL 63. pants).

Tādējādi Eiropas Bēgļu fonds ir novatorisks finanšu instruments, kura mērķis ir atbalstīt un veicināt dalībvalstu centienus uzņemt bēgļus un pārvietotās personas un uzņemties attiecīgās sekas, vienlaikus ņemot vērā šā jautājuma izteikto steidzamību Eiropas mērogā.

| II. | Komisija uzņemas vispārēju atbildību par Kopienu budžeta izpildi (saskaņā ar attiecīgajiem Līguma noteikumiem), bet EBF juridiskajā pamatā norādīts, ka “dalībvalstis atbild par Fonda atbalstītās rīcības īstenošanu”. |
| --- | --- |

II.

Komisija uzņemas vispārēju atbildību par Kopienu budžeta izpildi (saskaņā ar attiecīgajiem Līguma noteikumiem), bet EBF juridiskajā pamatā norādīts, ka “dalībvalstis atbild par Fonda atbalstītās rīcības īstenošanu”.

| IV. | Statistikas dati, ko izmanto budžeta līdzekļu sadales aprēķinam pa dalībvalstīm, tiek vākti, lai finansējums tiktu piešķirts atbilstīgi reālajām vajadzībām. Fonda juridiskajā pamatā paredzēts, ka tiek izmantoti iepriekšējo trīs gadu dati par bēgļiem un pārvietotajām personām, taču šie dati pastāvīgi mainās. Līdz ar to Komisija saskaras ar sarežģītu problēmu, ko tā pakāpeniski risina, bet kura zināmā mērā pastāvēs vienmēr. Apkopojot rezultātus par laikposmu no 2000. līdz 2004. gadam, Komisija uzskata, ka tās pieeja līdzekļu sadalē pa dalībvalstīm ir bijusi taisnīga, ko apstiprina arī neatkarīgais ārējais novērtējums. |
| --- | --- |

IV.

Statistikas dati, ko izmanto budžeta līdzekļu sadales aprēķinam pa dalībvalstīm, tiek vākti, lai finansējums tiktu piešķirts atbilstīgi reālajām vajadzībām. Fonda juridiskajā pamatā paredzēts, ka tiek izmantoti iepriekšējo trīs gadu dati par bēgļiem un pārvietotajām personām, taču šie dati pastāvīgi mainās. Līdz ar to Komisija saskaras ar sarežģītu problēmu, ko tā pakāpeniski risina, bet kura zināmā mērā pastāvēs vienmēr. Apkopojot rezultātus par laikposmu no 2000. līdz 2004. gadam, Komisija uzskata, ka tās pieeja līdzekļu sadalē pa dalībvalstīm ir bijusi taisnīga, ko apstiprina arī neatkarīgais ārējais novērtējums.

| V. | Procedūru, ar kuru pieņem lēmumus attiecībā uz dalībvalstīm piešķiramo līdzfinansējumu un kura tika mainīta sarunu gaitā par EBF I juridisko pamatu, negatīvi ietekmē Eiropas Savienības budžeta procedūras un EBF I plānošanas grafika relatīvā nesaderība. Lai ievērotu juridisko pamatu un, galvenokārt, lai dalībvalstīm dotu iespēju laicīgi plānot savus pasākumus, Komisija nolēma pieņemt pagaidu lēmumus iepriekšējā gada nogalē, balstoties uz provizorisko budžeta projektu, bet pēc galīgā budžeta pieņemšanas lēmumus attiecīgi pielāgot. |
| --- | --- |

V.

Procedūru, ar kuru pieņem lēmumus attiecībā uz dalībvalstīm piešķiramo līdzfinansējumu un kura tika mainīta sarunu gaitā par EBF I juridisko pamatu, negatīvi ietekmē Eiropas Savienības budžeta procedūras un EBF I plānošanas grafika relatīvā nesaderība. Lai ievērotu juridisko pamatu un, galvenokārt, lai dalībvalstīm dotu iespēju laicīgi plānot savus pasākumus, Komisija nolēma pieņemt pagaidu lēmumus iepriekšējā gada nogalē, balstoties uz provizorisko budžeta projektu, bet pēc galīgā budžeta pieņemšanas lēmumus attiecīgi pielāgot.

| VI. | Saskaņā ar EBF juridisko pamatu Komisijai jāpārliecinās, ka dalībvalstu kontroles sistēmas darbojas pienācīgi. Koriģējošie pasākumi, ko Komisija var izmantot dalītās pārvaldības ietvaros, proti, maksājumu apturēšana vai finanšu korekcijas, bieži prasa ilgu īstenošanas laiku, jo jāievēro dalībvalstu tiesības uz atbildi, un šo pasākumu iedarbība ir jūtama tikai vidējā termiņā. Finanšu regulā izdarītie grozījumi, kas stājās spēkā 2007. gada sākumā, skaidrāk iezīmē visu dalītās pārvaldības sistēmā iesaistīto dalībnieku atbildību. |
| --- | --- |

VI.

Saskaņā ar EBF juridisko pamatu Komisijai jāpārliecinās, ka dalībvalstu kontroles sistēmas darbojas pienācīgi. Koriģējošie pasākumi, ko Komisija var izmantot dalītās pārvaldības ietvaros, proti, maksājumu apturēšana vai finanšu korekcijas, bieži prasa ilgu īstenošanas laiku, jo jāievēro dalībvalstu tiesības uz atbildi, un šo pasākumu iedarbība ir jūtama tikai vidējā termiņā. Finanšu regulā izdarītie grozījumi, kas stājās spēkā 2007. gada sākumā, skaidrāk iezīmē visu dalītās pārvaldības sistēmā iesaistīto dalībnieku atbildību.

| VII. | Komisija uzskata, ka atšķirības pasākumu īstenošanā atspoguļo EBF pamatideju, kura balstās uz kopējiem pamatvirzieniem, bet konkrētos pasākumus paredz pielāgot dalībvalstu mērķiem un vajadzībām. Ņemot vērā ierobežotos EBF līdzekļus, visās dalībvalstīs visiem mērķiem nebija iespējams pievērsties vienādā mērā, un Komisija uzskata, ka ir pieļaujami visi praktiskie risinājumi, kas atbilst vispārīgajām pamatnostādnēm.
  Pieņemot pamatprogrammu “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība”, Eiropas Savienībā tiek izveidoti četri finanšu instrumenti, kuru mērķi un piemērošanas jomas ir sīkāk izstrādātas un kuri dos iespēju atrisināt vairumu Revīzijas palātas norādīto problēmu. |
| --- | --- |

VII.

Komisija uzskata, ka atšķirības pasākumu īstenošanā atspoguļo EBF pamatideju, kura balstās uz kopējiem pamatvirzieniem, bet konkrētos pasākumus paredz pielāgot dalībvalstu mērķiem un vajadzībām. Ņemot vērā ierobežotos EBF līdzekļus, visās dalībvalstīs visiem mērķiem nebija iespējams pievērsties vienādā mērā, un Komisija uzskata, ka ir pieļaujami visi praktiskie risinājumi, kas atbilst vispārīgajām pamatnostādnēm.

Pieņemot pamatprogrammu “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība”, Eiropas Savienībā tiek izveidoti četri finanšu instrumenti, kuru mērķi un piemērošanas jomas ir sīkāk izstrādātas un kuri dos iespēju atrisināt vairumu Revīzijas palātas norādīto problēmu.

| VIII. | Attiecībā uz EBF ietekmes novērtējumu par 2000.–2004. gadu Komisija pēc Revīzijas palātas veiktās revīzijas ir publicējusi novērtējumu, kura pamatā ir neatkarīgu ekspertu pētījums, kas Fonda paveikto vērtē ļoti pozitīvi, kaut arī šo piecu gadu laikā tam atvēlētie līdzekļi bija ierobežoti. |
| --- | --- |

VIII.

Attiecībā uz EBF ietekmes novērtējumu par 2000.–2004. gadu Komisija pēc Revīzijas palātas veiktās revīzijas ir publicējusi novērtējumu, kura pamatā ir neatkarīgu ekspertu pētījums, kas Fonda paveikto vērtē ļoti pozitīvi, kaut arī šo piecu gadu laikā tam atvēlētie līdzekļi bija ierobežoti.

IEVADS

| 2. | Eiropas Bēgļu fonda (EBF) izveides lēmums bija pirmais Kopienas tiesību akts, kas pieņemts patvēruma un imigrācijas jomā. |
| --- | --- |

2.

Eiropas Bēgļu fonda (EBF) izveides lēmums bija pirmais Kopienas tiesību akts, kas pieņemts patvēruma un imigrācijas jomā.

| 6. | Mērķis, kādēļ par EBF īstenošanas pieeju izraudzījās dalīto pārvaldību, bija uzsvērt, ka šā instrumenta sniegtais atbalsts būs efektīvāks un mērķtiecīgāks, ja līdzfinansētie pasākumi tiks izstrādāti, ņemot vērā katras konkrētās dalībvalsts situāciju un vajadzības. Saskaņā ar Padomes lēmumu Komisijai, īpaši pieņemot noteikumus par attaisnotajiem izdevumiem, palīdz komiteja, kurā darbojas dalībvalstu pārstāvji. |
| --- | --- |

6.

Mērķis, kādēļ par EBF īstenošanas pieeju izraudzījās dalīto pārvaldību, bija uzsvērt, ka šā instrumenta sniegtais atbalsts būs efektīvāks un mērķtiecīgāks, ja līdzfinansētie pasākumi tiks izstrādāti, ņemot vērā katras konkrētās dalībvalsts situāciju un vajadzības. Saskaņā ar Padomes lēmumu Komisijai, īpaši pieņemot noteikumus par attaisnotajiem izdevumiem, palīdz komiteja, kurā darbojas dalībvalstu pārstāvji.

| 10.–11. | Komisija pieņemšanai Padomē tika iesniegusi vairāku uzlabojumu priekšlikumus, kas atspoguļoja Revīzijas palātas ierosināto un iepriekšējo gadu ikgadējos ziņojumos izteikto. Balstoties uz Komisijas priekšlikumiem, Padome 2005.–2010. gada posmam pieņēma grozījumus, kas atvieglo piemērošanas kārtību.
  Pieņemot jaunas EK direktīvas patvēruma jomā, bija iespējams precizēt EBF II mērķgrupu definīciju. |
| --- | --- |

10.–11.

Komisija pieņemšanai Padomē tika iesniegusi vairāku uzlabojumu priekšlikumus, kas atspoguļoja Revīzijas palātas ierosināto un iepriekšējo gadu ikgadējos ziņojumos izteikto. Balstoties uz Komisijas priekšlikumiem, Padome 2005.–2010. gada posmam pieņēma grozījumus, kas atvieglo piemērošanas kārtību.

Pieņemot jaunas EK direktīvas patvēruma jomā, bija iespējams precizēt EBF II mērķgrupu definīciju.

| 13. | Laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam Komisija pamatprogrammas “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība” ietvaros ierosināja jaunus finanšu instrumentus. Ar šo finanšu instrumentu noteikumiem tiek atrisināta liela daļa no Revīzijas palātas īpašajā ziņojumā minētajām problēmām. |
| --- | --- |

13.

Laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam Komisija pamatprogrammas “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība” ietvaros ierosināja jaunus finanšu instrumentus. Ar šo finanšu instrumentu noteikumiem tiek atrisināta liela daļa no Revīzijas palātas īpašajā ziņojumā minētajām problēmām.

| 16. | EBF galīgais novērtējums par 2000.–2004. gadu ir tapis ilgstoša procesa rezultātā, balstoties gan uz dalībvalstu, gan Komisijas dienestu veiktajām analīzēm. Īpaši jāpiemin, ka Komisija lūdza ārējiem konsultantiem izvērtēt visu EBF darbību 2000.–2004. gadā. Viņu sagatavotais ziņojums tika saņemts 2006. gada martā, un tā apjoms bija 1 125 lappušu.
  Tomēr Komisija atzīst, ka nobeiguma ziņojumam, ko publicēja 2006. gada decembrī, bija jābūt iesniegtam pārējām iestādēm līdz 2005. gada septembrim. |
| --- | --- |

16.

EBF galīgais novērtējums par 2000.–2004. gadu ir tapis ilgstoša procesa rezultātā, balstoties gan uz dalībvalstu, gan Komisijas dienestu veiktajām analīzēm. Īpaši jāpiemin, ka Komisija lūdza ārējiem konsultantiem izvērtēt visu EBF darbību 2000.–2004. gadā. Viņu sagatavotais ziņojums tika saņemts 2006. gada martā, un tā apjoms bija 1 125 lappušu.

Tomēr Komisija atzīst, ka nobeiguma ziņojumam, ko publicēja 2006. gada decembrī, bija jābūt iesniegtam pārējām iestādēm līdz 2005. gada septembrim.

VAI LĪDZEKĻU SADALĪJUMS DALĪBVALSTĪM BIJA RACIONĀLS?

| 20.–22. | Budžeta līdzekļus Komisija sadalīja, balstoties uz pieejamajiem datiem un pastāvīgi uzturot dialogu ar dalībvalstīm. 2000. gadā vēl nebija ne kopējas mērķgrupu definīcijas statistikas nolūkiem, ne metodoloģijas, kā vākt statistikas datus par patvēruma pieprasījumiem. Ikgadējā datu vākšana dalībvalstīs nebija speciāli pielāgota Komisijas prasībām.
  Saskaņošanas process šajā jomā (terminu definēšana, datu vākšanas procedūra) bija ilgāks, nekā plānots. Komisija ir ieviesusi instrumentus, kuru nolūks ir uzlabot datu vākšanas kvalitāti un uzticamību. Datu vākšana process laikā no 2000. līdz 2004. gadam pakāpeniski uzlabojās un turpina uzlaboties. Tas viss atspoguļo patvēruma sistēmu sarežģītību un lielās atšķirības dalībvalstu vidū attiecībā uz to, kā patvēruma pieprasījumi un lēmumi tiek definēti un uzskaitīti. Fonda līdzekļu sadalīšanai nepieciešamo datu pieejamība bija ierobežota, jo nebija īpašu tiesību normu statistikas jomā, kas dalībvalstīm uzliktu pienākumu iesniegt patvēruma datus Eurostat. Īpaši pirmajos šo datu vākšanas gados dalībvalstis daudzus datus neiesniedza ne sistemātiski, ne noteiktajā termiņā. Tāpēc pagaidu pieeju nācās izmantot ilgāk, nekā bija paredzēts.
  Paralēli tam 2005. gada septembrī Komisija iesniedza priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Kopienas statistiku attiecībā uz migrāciju un starptautisko aizsardzību (COM(2005) 375, galīgā redakcija). Šis priekšlikums ir liels solis pretim saskaņotiem Kopienas līmeņa statistikas datiem par migrāciju un patvērumu un noteikti dos iespēju situāciju uzlabot tālāk.
  Komisijai nebija pilnvaru pārbaudīt patvēruma sistēmas un iesniegtos statistikas datus. |
| --- | --- |

20.–22.

Budžeta līdzekļus Komisija sadalīja, balstoties uz pieejamajiem datiem un pastāvīgi uzturot dialogu ar dalībvalstīm. 2000. gadā vēl nebija ne kopējas mērķgrupu definīcijas statistikas nolūkiem, ne metodoloģijas, kā vākt statistikas datus par patvēruma pieprasījumiem. Ikgadējā datu vākšana dalībvalstīs nebija speciāli pielāgota Komisijas prasībām.

Saskaņošanas process šajā jomā (terminu definēšana, datu vākšanas procedūra) bija ilgāks, nekā plānots. Komisija ir ieviesusi instrumentus, kuru nolūks ir uzlabot datu vākšanas kvalitāti un uzticamību. Datu vākšana process laikā no 2000. līdz 2004. gadam pakāpeniski uzlabojās un turpina uzlaboties. Tas viss atspoguļo patvēruma sistēmu sarežģītību un lielās atšķirības dalībvalstu vidū attiecībā uz to, kā patvēruma pieprasījumi un lēmumi tiek definēti un uzskaitīti. Fonda līdzekļu sadalīšanai nepieciešamo datu pieejamība bija ierobežota, jo nebija īpašu tiesību normu statistikas jomā, kas dalībvalstīm uzliktu pienākumu iesniegt patvēruma datus Eurostat. Īpaši pirmajos šo datu vākšanas gados dalībvalstis daudzus datus neiesniedza ne sistemātiski, ne noteiktajā termiņā. Tāpēc pagaidu pieeju nācās izmantot ilgāk, nekā bija paredzēts.

Paralēli tam 2005. gada septembrī Komisija iesniedza priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Kopienas statistiku attiecībā uz migrāciju un starptautisko aizsardzību (COM(2005) 375, galīgā redakcija). Šis priekšlikums ir liels solis pretim saskaņotiem Kopienas līmeņa statistikas datiem par migrāciju un patvērumu un noteikti dos iespēju situāciju uzlabot tālāk.

Komisijai nebija pilnvaru pārbaudīt patvēruma sistēmas un iesniegtos statistikas datus.

| 23. | Atsevišķas interpretācijas atšķirības statistikas jomā skaidrojamas ar atšķirībām dalībvalstu tiesību aktos, tomēr tas nedod pamatu apšaubīt datu ticamību. Komisija atzīst, ka statistikas datu vākšanu apgrūtināja dažādi faktori, tomēr galu galā tā centās budžeta līdzekļus sadalīt taisnīgi, un to apstiprina arī EBF I neatkarīgais ārējais novērtējums. |
| --- | --- |

23.

Atsevišķas interpretācijas atšķirības statistikas jomā skaidrojamas ar atšķirībām dalībvalstu tiesību aktos, tomēr tas nedod pamatu apšaubīt datu ticamību. Komisija atzīst, ka statistikas datu vākšanu apgrūtināja dažādi faktori, tomēr galu galā tā centās budžeta līdzekļus sadalīt taisnīgi, un to apstiprina arī EBF I neatkarīgais ārējais novērtējums.

| 24. | Atsevišķos gadījumos Eurostat atzina, ka tas nevar komentēt iesniegtos datus vai pārbaudīt alternatīvus datus, kas izmantojami EBF līdzekļu sadalei pa dalībvalstīm. Tas notika tikai tad, ja dalībvalstis nebija iesniegušas atbilstošus metadatus, sadalījumu pa mēnešiem un/vai pēc pilsonības (līdz ar to liedzot iespēju pārbaudīt datu iekšējo atbilstību) vai tika konstatēta neizskaidrota nesakritība ar iepriekš iesniegtiem datiem.
  Komisija uzskata, ka, aprēķinot budžeta līdzekļu sadalījumu pa dalībvalstīm, tā jau ņem vērā statistikas datu mainīgumu, jo par piešķīrumiem lemj, balstoties uz trīs iepriekšējo gadu datiem – tādējādi retrospektīvi veikto korekciju ietekme tiek izlīdzināta laika ziņā. Komisijas viedoklis ir tāds, ka dalībvalstīm piešķirto līdzekļu retrospektīva koriģēšana nav pieņemams risinājums.
  Komisija atzīst, ka, nosakot statistikas datus, kas izmantojami līdzekļu sadalei pirmajos divos EBF I gados, dalībvalstu un Komisijas starpā notikusī informācijas apmaiņa un tās iznākums būtu bijis jādokumentē labāk. Tomēr tika darīts iespējamais, lai pielāgojumi tiktu veikti visoptimālākajā veidā kā, piemēram, Itālijas gadījumā. Eurostat un dalībvalstu saziņas procedūra, kas tiek izmantota patvēruma statistikas datu noteikšanai, atspoguļo praksi, kāda ir iedibināta attiecībā uz citiem statistikas datiem. Tas ir pārskatāms process, un dalībvalstīm tas sniedz pietiekamas iespējas pārbaudīt un apstiprināt vai koriģēt savus datus. |
| --- | --- |

24.

Atsevišķos gadījumos Eurostat atzina, ka tas nevar komentēt iesniegtos datus vai pārbaudīt alternatīvus datus, kas izmantojami EBF līdzekļu sadalei pa dalībvalstīm. Tas notika tikai tad, ja dalībvalstis nebija iesniegušas atbilstošus metadatus, sadalījumu pa mēnešiem un/vai pēc pilsonības (līdz ar to liedzot iespēju pārbaudīt datu iekšējo atbilstību) vai tika konstatēta neizskaidrota nesakritība ar iepriekš iesniegtiem datiem.

Komisija uzskata, ka, aprēķinot budžeta līdzekļu sadalījumu pa dalībvalstīm, tā jau ņem vērā statistikas datu mainīgumu, jo par piešķīrumiem lemj, balstoties uz trīs iepriekšējo gadu datiem – tādējādi retrospektīvi veikto korekciju ietekme tiek izlīdzināta laika ziņā. Komisijas viedoklis ir tāds, ka dalībvalstīm piešķirto līdzekļu retrospektīva koriģēšana nav pieņemams risinājums.

Komisija atzīst, ka, nosakot statistikas datus, kas izmantojami līdzekļu sadalei pirmajos divos EBF I gados, dalībvalstu un Komisijas starpā notikusī informācijas apmaiņa un tās iznākums būtu bijis jādokumentē labāk. Tomēr tika darīts iespējamais, lai pielāgojumi tiktu veikti visoptimālākajā veidā kā, piemēram, Itālijas gadījumā. Eurostat un dalībvalstu saziņas procedūra, kas tiek izmantota patvēruma statistikas datu noteikšanai, atspoguļo praksi, kāda ir iedibināta attiecībā uz citiem statistikas datiem. Tas ir pārskatāms process, un dalībvalstīm tas sniedz pietiekamas iespējas pārbaudīt un apstiprināt vai koriģēt savus datus.

| 25. | Veidojot EBF, Eiropas Savienības mērogā vēl nebija saskaņotu statistikas datu, un Komisija aicināja Padomi un Eiropas Parlamentu rīkoties pragmatiski un taisnīgi. |
| --- | --- |

25.

Veidojot EBF, Eiropas Savienības mērogā vēl nebija saskaņotu statistikas datu, un Komisija aicināja Padomi un Eiropas Parlamentu rīkoties pragmatiski un taisnīgi.

VAI KOMISIJAS UN DALĪBVALSTU VEIKTĀ PĀRVALDĪBA BIJA RACIONĀLA?

| 26. | Īstenošanas noteikumu pieņemšanas dēļ jaunas programmas sākumposmā kavēšanās ir neizbēgama. Komisija atzīst, ka notika zināma kavēšanās (1), kuras iemesls bija nepieciešamā apspriešanās ar dalībvalstīm un tulkošanas termiņi. Tomēr, gatavojot īstenošanas noteikumus, Komisija cieši sadarbojās ar dalībvalstīm, tāpēc teksta galīgās redakcijas aizkavēšanās programmas pārvaldību dalībvalstīs nesarežģīja. |
| --- | --- |

26.

Īstenošanas noteikumu pieņemšanas dēļ jaunas programmas sākumposmā kavēšanās ir neizbēgama. Komisija atzīst, ka notika zināma kavēšanās (1), kuras iemesls bija nepieciešamā apspriešanās ar dalībvalstīm un tulkošanas termiņi. Tomēr, gatavojot īstenošanas noteikumus, Komisija cieši sadarbojās ar dalībvalstīm, tāpēc teksta galīgās redakcijas aizkavēšanās programmas pārvaldību dalībvalstīs nesarežģīja.

| 27. | EBF tika veidots pēc principa, ka līdzekļu sadale un plānošana dalībvalstu līmenī notiek ik gadu. Tāpēc ir loģiski, ka Komisijai bija jārod risinājums, kā salāgot programmu iepriekšēju plānošanu dalībvalstīs ar nepieciešamību līdzekļu summas pielāgot, ņemot vērā budžeta lēmējiestādes balsojumu. EBF nākamajiem posmiem no 2005. līdz 2013. gadam plānošanas principi tika optimizēti, taču pieeja paliek tāda pati. Ņemot vērā gada programmu izskatīšanas un pieņemšanas termiņu neelastību, Komisijai neatliek cita iespēja kā vien lūgt dalībvalstīm plānošanu veikt, balstoties uz provizoriskajiem budžeta datiem, un pēc tam programmas pielāgot saskaņā ar galīgajiem datiem. |
| --- | --- |

27.

EBF tika veidots pēc principa, ka līdzekļu sadale un plānošana dalībvalstu līmenī notiek ik gadu. Tāpēc ir loģiski, ka Komisijai bija jārod risinājums, kā salāgot programmu iepriekšēju plānošanu dalībvalstīs ar nepieciešamību līdzekļu summas pielāgot, ņemot vērā budžeta lēmējiestādes balsojumu. EBF nākamajiem posmiem no 2005. līdz 2013. gadam plānošanas principi tika optimizēti, taču pieeja paliek tāda pati. Ņemot vērā gada programmu izskatīšanas un pieņemšanas termiņu neelastību, Komisijai neatliek cita iespēja kā vien lūgt dalībvalstīm plānošanu veikt, balstoties uz provizoriskajiem budžeta datiem, un pēc tam programmas pielāgot saskaņā ar galīgajiem datiem.

| 28. | Saskaņā ar juridisko pamatu līdzfinansējuma pieprasījums dalībvalstīm dod iespēju precizēt gada programmā ietveramo pasākumu loku, izvēloties no EBF ietvaros iespējamajiem un šo izvēli pamatojot ar valsts konkrētajām vajadzībām, un šis process neaprobežojas tikai ar kopējo budžeta līdzekļu uzskaitīšanu. |
| --- | --- |

28.

Saskaņā ar juridisko pamatu līdzfinansējuma pieprasījums dalībvalstīm dod iespēju precizēt gada programmā ietveramo pasākumu loku, izvēloties no EBF ietvaros iespējamajiem un šo izvēli pamatojot ar valsts konkrētajām vajadzībām, un šis process neaprobežojas tikai ar kopējo budžeta līdzekļu uzskaitīšanu.

| 29. | Komisija uzskata, ka 2003. gada piemērs pierāda, ka ir grūti salāgot Eiropas Savienības budžeta procedūru un EBF I plānošanas grafiku. Komisijas sākotnēji ierosinātais grafiks tika mainīts, risinot sarunas par Fonda juridisko pamatu.
  Pirms pieņem atsevišķos līdzfinansējuma lēmumus par katru dalībvalsti, jāpieņem lēmums par līdzekļu sadalījumu starp visām dalībvalstīm, jāsaņem un jāizanalizē dalībvalstu iesniegtās gada programmas un jāapspriežas ar dalībvalstu pārstāvju komiteju. Katrs no šiem posmiem ilgst vairākas nedēļas. |
| --- | --- |

29.

Komisija uzskata, ka 2003. gada piemērs pierāda, ka ir grūti salāgot Eiropas Savienības budžeta procedūru un EBF I plānošanas grafiku. Komisijas sākotnēji ierosinātais grafiks tika mainīts, risinot sarunas par Fonda juridisko pamatu.

Pirms pieņem atsevišķos līdzfinansējuma lēmumus par katru dalībvalsti, jāpieņem lēmums par līdzekļu sadalījumu starp visām dalībvalstīm, jāsaņem un jāizanalizē dalībvalstu iesniegtās gada programmas un jāapspriežas ar dalībvalstu pārstāvju komiteju. Katrs no šiem posmiem ilgst vairākas nedēļas.

| 31.–33. | Saskaņā ar EBF II noteikumiem Komisija, veicot otro priekšfinansējuma maksājumu dalībvalstīm, var izmaksāt līdz pat 100 % līdzekļu. Līdz ar to dalībvalstīm ir iespēja finansējuma galasaņēmējam samaksāt visu paredzēto summu, nekādi neietekmējot pašas dalībvalsts maksājumu procedūras. Jaunais maksājumu plānojums nāks par labu visām organizācijām neatkarīgi no to lieluma. |
| --- | --- |

31.–33.

Saskaņā ar EBF II noteikumiem Komisija, veicot otro priekšfinansējuma maksājumu dalībvalstīm, var izmaksāt līdz pat 100 % līdzekļu. Līdz ar to dalībvalstīm ir iespēja finansējuma galasaņēmējam samaksāt visu paredzēto summu, nekādi neietekmējot pašas dalībvalsts maksājumu procedūras. Jaunais maksājumu plānojums nāks par labu visām organizācijām neatkarīgi no to lieluma.

| 34.–35. | Par finanšu instrumenta īstenošanas veidu izvēloties dalīto pārvaldību, galvenais mērķis bija dot dalībvalstīm iespēju vispārīgos pasākumus pielāgot valstu vajadzībām. Komisija uzskata, ka dalībvalstīs noteikto mērķu daudzveidība, vienlaikus ievērojot juridisko pamatu, ir pierādījums tam, ka dalībvalstis pareizi izmanto EBF un ka tas darbojas efektīvi. Novērtējums par EBF laikposmā no 2000. līdz 2004. gadam, ko Komisija sagatavoja, balstoties uz ārēju ekspertu ziņojumu, liecina, ka šī pieeja bija efektīva un tika uztverta pozitīvi. Komisija uzskata, ka repatriācijas pasākumu ietvaros varēja līdzfinansēt atgriešanās aviobiļešu izdevumus. Jāatzīst, ka juridiskajā pamatā norādīto pasākumu saraksts ir tikai orientējošs, un tas atspoguļo iepriekšējas informēšanas un apspriešanās pieeju.
  Atsevišķās dalībvalstīs pirmajā posmā repatriācijas pasākumi varbūt bija ierobežoti, jo tika veikti izmēģinājuma projekti, kurus tālāk varētu izvērst plašāk.
  Līdzfinansējums attiecībā uz noraidīto patvēruma meklētāju brīvprātīgu atgriešanos saskaņā ar EBF juridisko pamatu ir attaisnots, bet ECRE (Eiropas Padome bēgļu un izsūtīto personu jautājumos) deklarācija atspoguļo nostāju, kurai nav saiknes ar EBF piemērošanas jomu un noteikumiem. |
| --- | --- |

34.–35.

Par finanšu instrumenta īstenošanas veidu izvēloties dalīto pārvaldību, galvenais mērķis bija dot dalībvalstīm iespēju vispārīgos pasākumus pielāgot valstu vajadzībām. Komisija uzskata, ka dalībvalstīs noteikto mērķu daudzveidība, vienlaikus ievērojot juridisko pamatu, ir pierādījums tam, ka dalībvalstis pareizi izmanto EBF un ka tas darbojas efektīvi. Novērtējums par EBF laikposmā no 2000. līdz 2004. gadam, ko Komisija sagatavoja, balstoties uz ārēju ekspertu ziņojumu, liecina, ka šī pieeja bija efektīva un tika uztverta pozitīvi. Komisija uzskata, ka repatriācijas pasākumu ietvaros varēja līdzfinansēt atgriešanās aviobiļešu izdevumus. Jāatzīst, ka juridiskajā pamatā norādīto pasākumu saraksts ir tikai orientējošs, un tas atspoguļo iepriekšējas informēšanas un apspriešanās pieeju.

Atsevišķās dalībvalstīs pirmajā posmā repatriācijas pasākumi varbūt bija ierobežoti, jo tika veikti izmēģinājuma projekti, kurus tālāk varētu izvērst plašāk.

Līdzfinansējums attiecībā uz noraidīto patvēruma meklētāju brīvprātīgu atgriešanos saskaņā ar EBF juridisko pamatu ir attaisnots, bet ECRE (Eiropas Padome bēgļu un izsūtīto personu jautājumos) deklarācija atspoguļo nostāju, kurai nav saiknes ar EBF piemērošanas jomu un noteikumiem.

| 36. | Vispārīgi raugoties, Komisija neuzskata, ka uz repatriācijas atbalstu tiesīgo personu definīcija būtu nepiemērota.
  EBF noteikumiem atbilst repatriācijas līdzfinansējums jebkuram trešās valsts valstspiederīgajam, ieskaitot pievienošanās valstu valstspiederīgos līdz brīdim, kad stājas spēkā attiecīgais pievienošanās akts.
  Līdz ar to, nosakot EBF līdzfinansēto pasākumu (uzņemšana, integrācija vai repatriācija) mērķgrupas, būtu neiedomājami noteikt atšķirīgu pieeju dažādu trešo valstu valstspiederīgajiem atkarībā no tā, vai valsts gatavojas pievienoties ES. |
| --- | --- |

36.

Vispārīgi raugoties, Komisija neuzskata, ka uz repatriācijas atbalstu tiesīgo personu definīcija būtu nepiemērota.

EBF noteikumiem atbilst repatriācijas līdzfinansējums jebkuram trešās valsts valstspiederīgajam, ieskaitot pievienošanās valstu valstspiederīgos līdz brīdim, kad stājas spēkā attiecīgais pievienošanās akts.

Līdz ar to, nosakot EBF līdzfinansēto pasākumu (uzņemšana, integrācija vai repatriācija) mērķgrupas, būtu neiedomājami noteikt atšķirīgu pieeju dažādu trešo valstu valstspiederīgajiem atkarībā no tā, vai valsts gatavojas pievienoties ES.

| 37. | Revīzijas palātas minētie pozitīvie piemēri liecina, ka tām dalībvalstīm, kuras to vēlējās, juridiskie noteikumi un Komisijas norādes deva iespēju izveidot spēcīgu kontroles sistēmu. |
| --- | --- |

37.

Revīzijas palātas minētie pozitīvie piemēri liecina, ka tām dalībvalstīm, kuras to vēlējās, juridiskie noteikumi un Komisijas norādes deva iespēju izveidot spēcīgu kontroles sistēmu.

| 39. | Komisija uzskata, ka uzraudzības pasākumi ietver visu attiecību spektru ar dalībvalstīm, ne tikai apmeklējumus uz vietas. Piemēram, dalībvalstu komitejas sanāksmes deva iespēju sniegt konkrētas norādes par dažādiem EBF noteikumiem.
  Ciktāl to ļāva pieejamie līdzekļi, Komisija, lai palīdzētu dalībvalstīm, veica apmeklējumus uz vietas, lai gan EBF I juridiskajā pamatā šāds pienākums Komisijai nebija noteikts.
  Ņemot vērā Komisijas konstatētās daudzās nepilnības Apvienotajā Karalistē, Tieslietu, brīvības un drošības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors par šo īpašo situāciju izteica piezīmi savā 2004. un 2005. gada ziņojumā. Komisija ierosināja un Apvienotā Karaliste pieņēma, ka attiecībā uz 2000. un 2001. gadu tiek piemērota finanšu korekcija 5 % apmērā, tādējādi atspoguļojot dalībvalsts atbildību par konstatētajām nepilnībām. Programmas slēgšanas procedūra par 2002. līdz 2004. gadu vēl nav pabeigta.
  “Uzraudzības” vizītes laikā Austrijā Komisija konstatēja pārlieku plašu pienākumu deleģēšanu un par to tūlīt ziņoja valsts iestādēm. Deleģētie uzdevumi tika pielāgoti līdz ar jauno iepirkuma procedūru, atjaunojot pakalpojumu sniegšanas līgumu.
  Ņemot vērā Revīzijas palātas konstatēto attiecībā uz Itāliju, Komisija ieplānoja divus pasākumus: pēckontroli par EBF 2000.–2004. gadā un uzraudzības vizīti par EBF II kontroles sistēmām. Pēckontroles procedūra drīz tiks noslēgta, un tās ietvaros tiek sīki pārbaudīti EBF īstenošanas nosacījumi, tostarp konkursa procedūru atbilstība juridiskā pamata noteikumiem.
  Kopumā Komisija, slēdzot gada programmas un, attiecīgā gadījumā, veicot uzraudzības vizītes, pārliecināsies par to, vai Revīzijas palātas atklātās nepilnības ir novērstas. |
| --- | --- |

39.

Komisija uzskata, ka uzraudzības pasākumi ietver visu attiecību spektru ar dalībvalstīm, ne tikai apmeklējumus uz vietas. Piemēram, dalībvalstu komitejas sanāksmes deva iespēju sniegt konkrētas norādes par dažādiem EBF noteikumiem.

Ciktāl to ļāva pieejamie līdzekļi, Komisija, lai palīdzētu dalībvalstīm, veica apmeklējumus uz vietas, lai gan EBF I juridiskajā pamatā šāds pienākums Komisijai nebija noteikts.

Ņemot vērā Komisijas konstatētās daudzās nepilnības Apvienotajā Karalistē, Tieslietu, brīvības un drošības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors par šo īpašo situāciju izteica piezīmi savā 2004. un 2005. gada ziņojumā. Komisija ierosināja un Apvienotā Karaliste pieņēma, ka attiecībā uz 2000. un 2001. gadu tiek piemērota finanšu korekcija 5 % apmērā, tādējādi atspoguļojot dalībvalsts atbildību par konstatētajām nepilnībām. Programmas slēgšanas procedūra par 2002. līdz 2004. gadu vēl nav pabeigta.

“Uzraudzības” vizītes laikā Austrijā Komisija konstatēja pārlieku plašu pienākumu deleģēšanu un par to tūlīt ziņoja valsts iestādēm. Deleģētie uzdevumi tika pielāgoti līdz ar jauno iepirkuma procedūru, atjaunojot pakalpojumu sniegšanas līgumu.

Ņemot vērā Revīzijas palātas konstatēto attiecībā uz Itāliju, Komisija ieplānoja divus pasākumus: pēckontroli par EBF 2000.–2004. gadā un uzraudzības vizīti par EBF II kontroles sistēmām. Pēckontroles procedūra drīz tiks noslēgta, un tās ietvaros tiek sīki pārbaudīti EBF īstenošanas nosacījumi, tostarp konkursa procedūru atbilstība juridiskā pamata noteikumiem.

Kopumā Komisija, slēdzot gada programmas un, attiecīgā gadījumā, veicot uzraudzības vizītes, pārliecināsies par to, vai Revīzijas palātas atklātās nepilnības ir novērstas.

KĀDA BIJA EBF IETEKME UZ VALSTU CENTIENIEM PATVĒRUMA JOMĀ?

| 41. | EBF pirmām kārtām balstās uz ideju par dalībvalstu solidaritāti, kas Eiropas Savienībai ļauj sadalīt finansiālo slogu, ko rada bēgļu un pārvietoto personu uzņemšana, integrācija un repatriācija. Padomes Lēmumā 2000/596/EK nav ietverts pienākums nodrošināt valsts finansējumu, un tas apstiprina to, ka uz EBF I papildināmības princips neattiecas. |
| --- | --- |

41.

EBF pirmām kārtām balstās uz ideju par dalībvalstu solidaritāti, kas Eiropas Savienībai ļauj sadalīt finansiālo slogu, ko rada bēgļu un pārvietoto personu uzņemšana, integrācija un repatriācija. Padomes Lēmumā 2000/596/EK nav ietverts pienākums nodrošināt valsts finansējumu, un tas apstiprina to, ka uz EBF I papildināmības princips neattiecas.

| 42. | Lai gan Komisija nav veikusi sistemātisku salīdzinājumu, 2006. gada decembrī tā publicēja dienestu darba dokumentu (2), kurā apkopota vairākus mēnešus veiktā analīze par dalībvalstīs īstenotajiem EBF pasākumiem. Šā dokumenta secinājumu pamatā ir neatkarīgu ekspertu vērtējums, kas Fonda ietvaros paveikto vērtē ļoti pozitīvi, kaut arī šo piecu gadu laikā tam atvēlētie līdzekļi bija ierobežoti. |
| --- | --- |

42.

Lai gan Komisija nav veikusi sistemātisku salīdzinājumu, 2006. gada decembrī tā publicēja dienestu darba dokumentu (2), kurā apkopota vairākus mēnešus veiktā analīze par dalībvalstīs īstenotajiem EBF pasākumiem. Šā dokumenta secinājumu pamatā ir neatkarīgu ekspertu vērtējums, kas Fonda ietvaros paveikto vērtē ļoti pozitīvi, kaut arī šo piecu gadu laikā tam atvēlētie līdzekļi bija ierobežoti.

| 43. | Komisijas veiktais novērtējums arī pierādīja to, ka:






  — | pasākumi tiešā veidā attiecās uz vairāk nekā 600 000 personām, un tie deva iespēju grūtos apstākļos sniegt sociālo, materiālo un medicīnisko palīdzību, |
| --- | --- | --- |

43.

Komisijas veiktais novērtējums arī pierādīja to, ka:

—

pasākumi tiešā veidā attiecās uz vairāk nekā 600 000 personām, un tie deva iespēju grūtos apstākļos sniegt sociālo, materiālo un medicīnisko palīdzību,

| — | projektus īstenojošo organizāciju vidū iespaids par Fondu ir ļoti pozitīvs, |
| --- | --- |

—

projektus īstenojošo organizāciju vidū iespaids par Fondu ir ļoti pozitīvs,

| — | Fondu vērtējot dalībvalstu kontekstā, ņemot vērā, ka atsevišķām valstīm patvēruma jomā pieejamie budžeta līdzekļi ir lielāki, jāatzīst, ka EBF ir veicinājis pakāpenisku kopējas patvēruma politikas izveidi, kuras pamatā ir Kopienas tiesību akti. |
| --- | --- |

—

Fondu vērtējot dalībvalstu kontekstā, ņemot vērā, ka atsevišķām valstīm patvēruma jomā pieejamie budžeta līdzekļi ir lielāki, jāatzīst, ka EBF ir veicinājis pakāpenisku kopējas patvēruma politikas izveidi, kuras pamatā ir Kopienas tiesību akti.

SECINĀJUMS

| 45. | Komisija uzskata, ka, neraugoties uz sarežģījumiem ar statistikas datiem, 2000.–2004. gadā tā nodrošināja taisnīgu EBF budžeta līdzekļu sadalījumu. Statistikas datu vākšanas galamērķis ir iegūt pareizu novērtējumu par slogu, kas jāuzņemas dalībvalstīm, lai tādējādi varētu visas Eiropas Savienības līmenī taisnīgi sadalīt ar EBF pasākumiem saistītās izmaksas. Statistikas datu kvalitāte pakāpeniski uzlabojas. |
| --- | --- |

45.

Komisija uzskata, ka, neraugoties uz sarežģījumiem ar statistikas datiem, 2000.–2004. gadā tā nodrošināja taisnīgu EBF budžeta līdzekļu sadalījumu. Statistikas datu vākšanas galamērķis ir iegūt pareizu novērtējumu par slogu, kas jāuzņemas dalībvalstīm, lai tādējādi varētu visas Eiropas Savienības līmenī taisnīgi sadalīt ar EBF pasākumiem saistītās izmaksas. Statistikas datu kvalitāte pakāpeniski uzlabojas.

| 46. | Komisija atzīst, ka atsevišķi EBF piemērošanas noteikumi tika publicēti ar ievērojamu novēlošanos. Piemērošanas noteikumi tika iesniegti dalībvalstu komitejai un tajā apspriesti labu laiku pirms to pieņemšanas. EBF I ietvaros līdzekļu sadales procedūra nebija optimāla, un daži vienkāršojumi jau ir veikti. Komisija uzskata, ka pašreizējā procedūra ir vienīgā iespējamā, lai nodrošinātu EBF līdzekļu iespējami ātru izlietojumu dalībvalstīs, balstoties uz sīki izstrādātu gada programmu, ko iepriekš apstiprinājusi Komisija. |
| --- | --- |

46.

Komisija atzīst, ka atsevišķi EBF piemērošanas noteikumi tika publicēti ar ievērojamu novēlošanos. Piemērošanas noteikumi tika iesniegti dalībvalstu komitejai un tajā apspriesti labu laiku pirms to pieņemšanas. EBF I ietvaros līdzekļu sadales procedūra nebija optimāla, un daži vienkāršojumi jau ir veikti. Komisija uzskata, ka pašreizējā procedūra ir vienīgā iespējamā, lai nodrošinātu EBF līdzekļu iespējami ātru izlietojumu dalībvalstīs, balstoties uz sīki izstrādātu gada programmu, ko iepriekš apstiprinājusi Komisija.

| 47. | Komisija apņemas turpināt skaidrot EBF noteikumus dalībvalstīm un sniegt attiecīgu apmācību, tomēr vienlaikus tā uzskata, ka pasākumu atšķirīgā īstenošana dalībvalstīs nenozīmē juridiskā pamata dažādu interpretēšanu, bet gan pasākumu pielāgošanu valstu vajadzībām. |
| --- | --- |

47.

Komisija apņemas turpināt skaidrot EBF noteikumus dalībvalstīm un sniegt attiecīgu apmācību, tomēr vienlaikus tā uzskata, ka pasākumu atšķirīgā īstenošana dalībvalstīs nenozīmē juridiskā pamata dažādu interpretēšanu, bet gan pasākumu pielāgošanu valstu vajadzībām.

| 48. | Komisija attiecībā pret dalībvalstīm uzņēmās padomdevēja un uzraudzības lomu, lai gan uzraudzības pienākums juridiskā pamata noteikumos iekļauts nebija. Tomēr par pasākumu īstenošanu galvenās atbildīgās ir dalībvalstis, un Komisija var veikt kontroli vai pat piemērot sankcijas, taču pati nekādā gadījumā nevar tiešā veidā novērst dalībvalstu kontroles sistēmu nepilnības vai nepareizu darbību. Ikreiz, kad tas nepieciešams, Komisija juridiskajā pamatā paredzētajos gadījumos piemēro vienotās likmes korekcijas. |
| --- | --- |

48.

Komisija attiecībā pret dalībvalstīm uzņēmās padomdevēja un uzraudzības lomu, lai gan uzraudzības pienākums juridiskā pamata noteikumos iekļauts nebija. Tomēr par pasākumu īstenošanu galvenās atbildīgās ir dalībvalstis, un Komisija var veikt kontroli vai pat piemērot sankcijas, taču pati nekādā gadījumā nevar tiešā veidā novērst dalībvalstu kontroles sistēmu nepilnības vai nepareizu darbību. Ikreiz, kad tas nepieciešams, Komisija juridiskajā pamatā paredzētajos gadījumos piemēro vienotās likmes korekcijas.

| 49.–50. | EBF novērtējuma secinājumus par 2000.–2004. gadu Komisija publicēja ar novēlošanos, un tā to atzīst. Tomēr par katru dalībvalsti bija pieejams ikgadējs novērtējums. Ar savu ierobežoto budžetu EBF tomēr deva labumu ievērojamam skaitam personu (600 000). Vairākās dalībvalstīs tas deva iespēju mainīt vai pastiprināt tiesisko regulējumu un praksi patvēruma jomā. |
| --- | --- |

49.–50.

EBF novērtējuma secinājumus par 2000.–2004. gadu Komisija publicēja ar novēlošanos, un tā to atzīst. Tomēr par katru dalībvalsti bija pieejams ikgadējs novērtējums. Ar savu ierobežoto budžetu EBF tomēr deva labumu ievērojamam skaitam personu (600 000). Vairākās dalībvalstīs tas deva iespēju mainīt vai pastiprināt tiesisko regulējumu un praksi patvēruma jomā.

IETEIKUMI

| 51. | Komisija piekrīt ieteikumam vairāk saskaņot statistikas datus. Kopā ar dalībvalstīm tā centīsies noteikt kārtību, kā datus pārbaudīt precīzāk. Tomēr Komisija uzskata, ka ir jāpieņem noteikts risks, ka dati nebūs kvalitatīvi, ņemot vērā pašu vācamās informācijas veidu.
  Domājams, ka Komisijas 2005. gada septembrī iesniegtais regulas projekts par statistikas datiem patvēruma un imigrācijas jomā dos iespēju atrisināt problēmu attiecībā uz statistikas datu vākšanu patvēruma jomā, tiklīdz minētā regula stāsies spēkā un Komisijai un dalībvalstīm būs pienākums pastiprināt sadarbību.
  Jaunajā EBF (2008.–2013. g.) būs iekļauti pasākumi, kas “sekmē spēju vākt, analizēt un izplatīt statistikas datus”. |
| --- | --- |

51.

Komisija piekrīt ieteikumam vairāk saskaņot statistikas datus. Kopā ar dalībvalstīm tā centīsies noteikt kārtību, kā datus pārbaudīt precīzāk. Tomēr Komisija uzskata, ka ir jāpieņem noteikts risks, ka dati nebūs kvalitatīvi, ņemot vērā pašu vācamās informācijas veidu.

Domājams, ka Komisijas 2005. gada septembrī iesniegtais regulas projekts par statistikas datiem patvēruma un imigrācijas jomā dos iespēju atrisināt problēmu attiecībā uz statistikas datu vākšanu patvēruma jomā, tiklīdz minētā regula stāsies spēkā un Komisijai un dalībvalstīm būs pienākums pastiprināt sadarbību.

Jaunajā EBF (2008.–2013. g.) būs iekļauti pasākumi, kas “sekmē spēju vākt, analizēt un izplatīt statistikas datus”.

| 52. | Komisija piekrīt ieteikumam, ka jāizmanto pārskatītie statistikas dati, taču tā uzskata, ka, konkrētā gada līdzekļu sadalījumam izmantojot jaunākos trīs iepriekšējo gadu datus, tā jau ņem vērā iepriekšējo gadu datu retrospektīvi veiktās korekcijas. Šī procedūra ir saskaņā ar juridisko pamatu un principu par ikgadēju Kopienu budžetu. |
| --- | --- |

52.

Komisija piekrīt ieteikumam, ka jāizmanto pārskatītie statistikas dati, taču tā uzskata, ka, konkrētā gada līdzekļu sadalījumam izmantojot jaunākos trīs iepriekšējo gadu datus, tā jau ņem vērā iepriekšējo gadu datu retrospektīvi veiktās korekcijas. Šī procedūra ir saskaņā ar juridisko pamatu un principu par ikgadēju Kopienu budžetu.

| 53. | Pašreizējā pieeja par statistikas datu izmantošanu līdzekļu sadalījumam ir radusies padziļinātu un sarežģītu diskusiju rezultātā ar Padomi, risinot sarunas par Fonda juridisko pamatu. Noteiktās summas pieeju jau daļēji izmanto (katrai dalībvalstij piešķiramā minimālā summa). Komisija uzskata, ka tā šajā virzienā nevar veikt vairāk un ka līdzekļu sadalei nevar izmantot vienīgi iepriekš noteiktas summas, jo tādā gadījumā būtu apdraudēts EBF pamatmērķis, proti, Eiropas Savienības mērogā sadalīt slogu, ko rada bēgļu un pārvietoto personu jautājumu pārvaldība. |
| --- | --- |

53.

Pašreizējā pieeja par statistikas datu izmantošanu līdzekļu sadalījumam ir radusies padziļinātu un sarežģītu diskusiju rezultātā ar Padomi, risinot sarunas par Fonda juridisko pamatu. Noteiktās summas pieeju jau daļēji izmanto (katrai dalībvalstij piešķiramā minimālā summa). Komisija uzskata, ka tā šajā virzienā nevar veikt vairāk un ka līdzekļu sadalei nevar izmantot vienīgi iepriekš noteiktas summas, jo tādā gadījumā būtu apdraudēts EBF pamatmērķis, proti, Eiropas Savienības mērogā sadalīt slogu, ko rada bēgļu un pārvietoto personu jautājumu pārvaldība.

| 54. | Komisija piekrīt ieteikumam, ka ar Padomi un Parlamentu atklāti jādiskutē par atbilstīguma noteikumu skaidrību un precizitāti, tomēr uzsver, ka sarunu gaitā par 2008.–2013. gada EBF juridiskā pamata pieņemšanu jau notika padziļinātas diskusijas par atbilstīgajiem pasākumiem un mērķgrupām. Jautājums par personām, uz kurām var attiecināt repatriācijas pasākumus, tiks atrisināts līdz ar Eiropas Atgriešanās fonda stāšanos spēkā. |
| --- | --- |

54.

Komisija piekrīt ieteikumam, ka ar Padomi un Parlamentu atklāti jādiskutē par atbilstīguma noteikumu skaidrību un precizitāti, tomēr uzsver, ka sarunu gaitā par 2008.–2013. gada EBF juridiskā pamata pieņemšanu jau notika padziļinātas diskusijas par atbilstīgajiem pasākumiem un mērķgrupām. Jautājums par personām, uz kurām var attiecināt repatriācijas pasākumus, tiks atrisināts līdz ar Eiropas Atgriešanās fonda stāšanos spēkā.

---

(1)  Lēmumu 2000/596/EK, ar ko izveido Eiropas Bēgļu fondu, pieņēma 2000. gada 28. septembrī. Lēmumu C(2001) 736 par attaisnotajiem izdevumiem un īstenošanas ziņojumiem par tādu darbību īstenošanu, kuras līdzfinansē Eiropas Bēgļu fonds, Komisija pieņēma 2001. gada 20. martā. Lēmumu C(2001) 4372 par pārvaldības un kontroles sistēmām un finanšu korekciju īstenošanas procedūru Komisija pieņēma 2001. gada 18. decembrī.

(2)  SEC(2006) 1636, Eiropas Bēgļu fonda galīgais novērtējums par laikposmu no 2000. līdz 2004. gadam.

---