# Europos Sąjungos C 124/2007

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 124 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 50 tomas2007m. birželio 5d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 124

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

50 tomas2007m. birželio 5d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Audito Rūmai |
| 2007/C 124/01 | Specialioji ataskaita Nr. 1/2007 dėl 2000–2006 m. struktūrinių fondų tarpinio laikotarpio procesų įgyvendinimo, su Komisijos atsakymais | 1 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Audito Rūmai

2007/C 124/01

Specialioji ataskaita Nr. 1/2007 dėl 2000–2006 m. struktūrinių fondų tarpinio laikotarpio procesų įgyvendinimo, su Komisijos atsakymais

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Audito Rūmai

| 5.6.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 124/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 124/1

---

SPECIALIOJI ATASKAITA Nr. 1/2007

dėl 2000–2006 m. struktūrinių fondų tarpinio laikotarpio procesų įgyvendinimo, su Komisijos atsakymais

(Pagal EB sutarties 248 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)

(2007/C 124/01)

TURINYS

| I–V | SANTRAUKA |
| --- | --- |

I–V

| 1–12 | ĮVADAS |
| --- | --- |

1–12

| 1–2 | Struktūriniai fondai |
| --- | --- |

1–2

| 3–6 | 2000–2006 m. struktūriniai fondai |
| --- | --- |

3–6

| 7–10 | Struktūrinių fondų įvertinimas |
| --- | --- |

7–10

| 11–12 | Tarpinio laikotarpio įvertinimas ir peržiūra, įgyvendinimo rezervo paskirstymas |
| --- | --- |

11–12

| 13–15 | AUDITO APIMTIS |
| --- | --- |

13–15

| 16–17 | TVARKARAŠTIS |
| --- | --- |

16–17

| 18–27 | TARPINIO LAIKOTARPIO ĮVERTINIMO ANALIZĖ |
| --- | --- |

18–27

| 20 | Vertinimų rezultatai |
| --- | --- |

20

| 21–22 | Komisijos atlikta įvertinimo analizė |
| --- | --- |

21–22

| 23–27 | Audito Rūmų įvertinimas |
| --- | --- |

23–27

| 28–36 | ĮGYVENDINIMO REZERVO PASKIRSTYMAS |
| --- | --- |

28–36

| 30–36 | Valstybių narių atlikti įvertinimai ir įgyvendinimo rezervo paskirstymas |
| --- | --- |

30–36

| 37–44 | TARPINIO LAIKOTARPIO PERŽIŪROS POVEIKIS |
| --- | --- |

37–44

| 45–46 | 2007–2013 M. LAIKOTARPIO PROCEDŪROS |
| --- | --- |

45–46

| 47–52 | IŠVADOS |
| --- | --- |

47–52

| 53 | REKOMENDACIJOS |
| --- | --- |

53

Komisijos atsakymai

SANTRAUKA

| I. | Struktūrinių fondų reglamente buvo numatyti darbai, kuriuos reikėjo atlikti įpusėjus 2000–2006 m. programiniam laikotarpiui, t. y.:






  — | atlikti programų tarpinio laikotarpio įvertinimą, |
| --- | --- | --- |

I.

Struktūrinių fondų reglamente buvo numatyti darbai, kuriuos reikėjo atlikti įpusėjus 2000–2006 m. programiniam laikotarpiui, t. y.:

—

atlikti programų tarpinio laikotarpio įvertinimą,

| — | paskirstyti įgyvendinimo rezervą, ir |
| --- | --- |

—

paskirstyti įgyvendinimo rezervą, ir

| — | atlikti išlaidų planų tarpinio laikotarpio peržiūrą. |
| --- | --- |

—

atlikti išlaidų planų tarpinio laikotarpio peržiūrą.

| II. | Audito Rūmai atliko auditą ir patikrino, ar šie trys „tarpinio laikotarpio procesai“ buvo efektyviai atlikti ir koks buvo jų poveikis struktūrinių fondų lėšų panaudojimui, visų pirma ar






  — | tarpinio laikotarpio įvertinimuose pateikta tinkama ir naudinga struktūrinių fondų išlaidų analizė, |
| --- | --- | --- |

II.

Audito Rūmai atliko auditą ir patikrino, ar šie trys „tarpinio laikotarpio procesai“ buvo efektyviai atlikti ir koks buvo jų poveikis struktūrinių fondų lėšų panaudojimui, visų pirma ar

—

tarpinio laikotarpio įvertinimuose pateikta tinkama ir naudinga struktūrinių fondų išlaidų analizė,

| — | įgyvendinimo rezervas buvo paskirstytas suteikiant pirmenybę efektyvioms ir gerai valdomoms išlaidų programoms, |
| --- | --- |

—

įgyvendinimo rezervas buvo paskirstytas suteikiant pirmenybę efektyvioms ir gerai valdomoms išlaidų programoms,

| — | tarpinio laikotarpio peržiūra leido patikslinti prioritetus ir pagerinti išlaidų programų atranką. |
| --- | --- |

—

tarpinio laikotarpio peržiūra leido patikslinti prioritetus ir pagerinti išlaidų programų atranką.

| III. | Audito Rūmai padarė išvadą, kad:






  — | atliekant tarpinio laikotarpio įvertinimą, buvo patikrinta, kaip vyksta struktūrinių fondų programų įgyvendinimas ir patvirtinta, kad struktūrinių fondų įgyvendinimo sistemos buvo žymiai patobulintos lyginant su šių fondų ankstesnės kartos sistemomis. Kita vertus, dauguma atvejų programų efektyvumą ir a fortiori, jų poveikį vertinti buvo per anksti, |
| --- | --- | --- |

III.

Audito Rūmai padarė išvadą, kad:

—

atliekant tarpinio laikotarpio įvertinimą, buvo patikrinta, kaip vyksta struktūrinių fondų programų įgyvendinimas ir patvirtinta, kad struktūrinių fondų įgyvendinimo sistemos buvo žymiai patobulintos lyginant su šių fondų ankstesnės kartos sistemomis. Kita vertus, dauguma atvejų programų efektyvumą ir a fortiori, jų poveikį vertinti buvo per anksti,

| — | įgyvendinimo rezervas pirmiausia buvo naudojamas siekiant padidinti išlaidas, užuot skyrus lėšas toms sritims, kuriose buvo pasiekta ypač gerų rezultatų. Komisija pabrėžė įsisavinimo svarbą, |
| --- | --- |

—

įgyvendinimo rezervas pirmiausia buvo naudojamas siekiant padidinti išlaidas, užuot skyrus lėšas toms sritims, kuriose buvo pasiekta ypač gerų rezultatų. Komisija pabrėžė įsisavinimo svarbą,

| — | kai kuriais atvejais tarpinio laikotarpio struktūrinių fondų programų peržiūra leido pagerinti būdą, kuriuo veiklos programose atsižvelgiama į politikos prioritetus ar į Europos Sąjungos politikos pakeitimus (priimtus, pavyzdžiui, Europos Vadovų Tarybos Lisabonos ir Geteborgo susitikimuose), arba pagerinti veiklos programų rezultatų rodiklius. Svarbus tarpinės peržiūros poveikis buvo tas, kad pirmenybė buvo suteikta veiklos sritims, kuriose galima išleisti pinigus. |
| --- | --- |

—

kai kuriais atvejais tarpinio laikotarpio struktūrinių fondų programų peržiūra leido pagerinti būdą, kuriuo veiklos programose atsižvelgiama į politikos prioritetus ar į Europos Sąjungos politikos pakeitimus (priimtus, pavyzdžiui, Europos Vadovų Tarybos Lisabonos ir Geteborgo susitikimuose), arba pagerinti veiklos programų rezultatų rodiklius. Svarbus tarpinės peržiūros poveikis buvo tas, kad pirmenybė buvo suteikta veiklos sritims, kuriose galima išleisti pinigus.

| IV. | Audito Rūmai mano, kad struktūrinių fondų išlaidų programose, bei į jas panašiose programose reikėtų palikti nuostatą, leidžiančią peržiūrėti programos tikslus, priemones ir biudžeto asignavimus per visą jos įgyvendinimo laikotarpį. Tačiau auditas atskleidė, kad planuojant ir valdant struktūrinius fondus atsiranda savaiminės įtampos, į kurias reikėtų atsižvelgti rengiant ir taikant tarpinio laikotarpio įvertinimo ir peržiūros procedūras:






  — | išlaidos turi būti efektyvios, rezultatyvios, ir ekonomiškos. Kita vertus, struktūriniams ir Sanglaudos fondams skirtų įsipareigojimų bendros sumos, nurodytos būsimoje ES finansinėje perspektyvoje atspindi tuo pat metu išlaidų paskirtį ir ribas. Sanglaudos srityje įsisavinimas yra savaimingas ES išlaidų tikslas, |
| --- | --- | --- |

IV.

Audito Rūmai mano, kad struktūrinių fondų išlaidų programose, bei į jas panašiose programose reikėtų palikti nuostatą, leidžiančią peržiūrėti programos tikslus, priemones ir biudžeto asignavimus per visą jos įgyvendinimo laikotarpį. Tačiau auditas atskleidė, kad planuojant ir valdant struktūrinius fondus atsiranda savaiminės įtampos, į kurias reikėtų atsižvelgti rengiant ir taikant tarpinio laikotarpio įvertinimo ir peržiūros procedūras:

—

išlaidos turi būti efektyvios, rezultatyvios, ir ekonomiškos. Kita vertus, struktūriniams ir Sanglaudos fondams skirtų įsipareigojimų bendros sumos, nurodytos būsimoje ES finansinėje perspektyvoje atspindi tuo pat metu išlaidų paskirtį ir ribas. Sanglaudos srityje įsisavinimas yra savaimingas ES išlaidų tikslas,

| — | N + 2 taisyklė yra numatyta kaip gera lėšų planavimą užtikrinanti drausminė priemonė, tačiau ji taip pat leidžia valstybėms narėms ir Komisijai imtis iniciatyvos skatinant veiklas, kurios leidžia santykinai lengvai išleisti lėšas, |
| --- | --- |

—

N + 2 taisyklė yra numatyta kaip gera lėšų planavimą užtikrinanti drausminė priemonė, tačiau ji taip pat leidžia valstybėms narėms ir Komisijai imtis iniciatyvos skatinant veiklas, kurios leidžia santykinai lengvai išleisti lėšas,

| — | atliekant tarpinio laikotarpio peržiūrą, iškyla tinkamo laiko pasirinkimo problemų. Kuo vėliau atliekama peržiūra, tuo mažiau galimybių padaryti pakeitimus programoje; tačiau kuo anksčiau atliekama kokia nors peržiūra, tuo sudėtingiau suformuoti tvirtą nuomonę apie išlaidų efektyvumą ir poveikį. |
| --- | --- |

—

atliekant tarpinio laikotarpio peržiūrą, iškyla tinkamo laiko pasirinkimo problemų. Kuo vėliau atliekama peržiūra, tuo mažiau galimybių padaryti pakeitimus programoje; tačiau kuo anksčiau atliekama kokia nors peržiūra, tuo sudėtingiau suformuoti tvirtą nuomonę apie išlaidų efektyvumą ir poveikį.

| V. | Tarpinio laikotarpio įvertinimo ir peržiūros naudingumui padidinti Audito Rūmai pateikia keletą rekomendacijų, taikant 2007–2013 m. programiniam laikotarpiui skirtas lankstesnes struktūrinių fondų procedūras:






  — | greitai ir efektyviai uždaryti 2000–2006 m. programas, |
| --- | --- | --- |

V.

Tarpinio laikotarpio įvertinimo ir peržiūros naudingumui padidinti Audito Rūmai pateikia keletą rekomendacijų, taikant 2007–2013 m. programiniam laikotarpiui skirtas lankstesnes struktūrinių fondų procedūras:

—

greitai ir efektyviai uždaryti 2000–2006 m. programas,

| — | parengti geresnius veiklos rezultatų rodiklius, |
| --- | --- |

—

parengti geresnius veiklos rezultatų rodiklius,

| — | atidžiai pasirinkti išlaidų įvertinimo laiką (pasinaudojant reformuotos sistemos didesnio lankstumo galimybėmis), |
| --- | --- |

—

atidžiai pasirinkti išlaidų įvertinimo laiką (pasinaudojant reformuotos sistemos didesnio lankstumo galimybėmis),

| — | sutrumpinti ir greičiau atlikti tarpinio laikotarpio peržiūrą, |
| --- | --- |

—

sutrumpinti ir greičiau atlikti tarpinio laikotarpio peržiūrą,

| — | Komisija vadovauja, įvertindama laiką ir aktualumą, |
| --- | --- |

—

Komisija vadovauja, įvertindama laiką ir aktualumą,

| — | ypatingą dėmesį skirti programoms ir išlaidų, skirtų ES politikos prioritetams, valdymo procedūroms. |
| --- | --- |

—

ypatingą dėmesį skirti programoms ir išlaidų, skirtų ES politikos prioritetams, valdymo procedūroms.

ĮVADAS

Struktūriniai fondai

| 1. | Struktūriniai fondai yra pagrindinis Europos Sąjungos politikos instrumentas įgyvendinant Sutartyje numatytus ekonominės ir socialinės sanglaudos tikslus. |
| --- | --- |

1.

Struktūriniai fondai yra pagrindinis Europos Sąjungos politikos instrumentas įgyvendinant Sutartyje numatytus ekonominės ir socialinės sanglaudos tikslus.

| 2. | Yra keturi struktūriniai fondai: Europos regioninės plėtros fondas (ERPF), Europos socialinis fondas (ESF), Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondas, „Orientavimo skyrius“ (EŽŪOGF – Orientavimo) ir Žuvininkystės finansinis instrumentas (ŽFI). Išlaidos yra planuojamos ir vykdomos daugiamečiu pagrindu – „programiniais laikotarpiais“. Jų paskirtis – paremti valstybių narių investicijas į fizinį ir žmogiškąjį kapitalą. Valstybės narės apmoka dalį („kofinansuoja“) susijusių investicinių projektų sąnaudų. |
| --- | --- |

2.

Yra keturi struktūriniai fondai: Europos regioninės plėtros fondas (ERPF), Europos socialinis fondas (ESF), Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondas, „Orientavimo skyrius“ (EŽŪOGF – Orientavimo) ir Žuvininkystės finansinis instrumentas (ŽFI). Išlaidos yra planuojamos ir vykdomos daugiamečiu pagrindu – „programiniais laikotarpiais“. Jų paskirtis – paremti valstybių narių investicijas į fizinį ir žmogiškąjį kapitalą. Valstybės narės apmoka dalį („kofinansuoja“) susijusių investicinių projektų sąnaudų.

2000–2006 m. struktūriniai fondai

| 3. | 1999 m. kovo mėn. Berlyne įvykusiame susitikime Europos Vadovų Taryba nutarė, kad 2000–2006 m. laikotarpiui iš struktūrinių fondų turi būti skirti 195 milijardai eurų (219 milijardų eurų 2005 m. kainomis). Daugiau kaip 90 % šių lėšų buvo numatyta trims tikslams įgyvendinti:






  — | 1 tikslas: skatinti atsiliekančių regionų (kurių BNP yra mažesnis nei 75 % Bendrijos vidurkio) vystymąsi ir struktūrinį prisitaikymą. Apie 70 % visų lėšų turėjo būti skirta 1 tikslui, |
| --- | --- | --- |

3.

1999 m. kovo mėn. Berlyne įvykusiame susitikime Europos Vadovų Taryba nutarė, kad 2000–2006 m. laikotarpiui iš struktūrinių fondų turi būti skirti 195 milijardai eurų (219 milijardų eurų 2005 m. kainomis). Daugiau kaip 90 % šių lėšų buvo numatyta trims tikslams įgyvendinti:

—

1 tikslas: skatinti atsiliekančių regionų (kurių BNP yra mažesnis nei 75 % Bendrijos vidurkio) vystymąsi ir struktūrinį prisitaikymą. Apie 70 % visų lėšų turėjo būti skirta 1 tikslui,

| — | 2 tikslas: remti teritorijų (nepatenkančių į 1 tikslo regionus), kuriose iškyla struktūrinių sunkumų, ekonominę ir socialinę konversiją (pramoninės zonos, kaimo, urbanistinės bei nuo žvejybos priklausomos vietovės), |
| --- | --- |

—

2 tikslas: remti teritorijų (nepatenkančių į 1 tikslo regionus), kuriose iškyla struktūrinių sunkumų, ekonominę ir socialinę konversiją (pramoninės zonos, kaimo, urbanistinės bei nuo žvejybos priklausomos vietovės),

| — | 3 tikslas: remti 1 tikslui nepriklausančių regionų švietimo, mokymo ir užimtumo sistemų bei politikų pritaikymą ir modernizavimą. |
| --- | --- |

—

3 tikslas: remti 1 tikslui nepriklausančių regionų švietimo, mokymo ir užimtumo sistemų bei politikų pritaikymą ir modernizavimą.

| 4. | Bendros planuojamų išlaidų sumos, dėl kurių susitarta Berlyne, buvo paskirstytos maždaug 400 nacionalinių ir regioninių programų (1). Tai buvo padaryta taikant sudėtingą „programavimo“ procesą, kurio pagrindiniai etapai buvo šie (2):






  — | pirminei programavimo užduočiai, o vėliau tarpinio laikotarpio peržiūrai Komisija, atsižvelgdama į fondų tikslus, nustatė (3) orientacines programavimo gaires, |
| --- | --- | --- |

4.

Bendros planuojamų išlaidų sumos, dėl kurių susitarta Berlyne, buvo paskirstytos maždaug 400 nacionalinių ir regioninių programų (1). Tai buvo padaryta taikant sudėtingą „programavimo“ procesą, kurio pagrindiniai etapai buvo šie (2):

—

pirminei programavimo užduočiai, o vėliau tarpinio laikotarpio peržiūrai Komisija, atsižvelgdama į fondų tikslus, nustatė (3) orientacines programavimo gaires,

| — | valstybės narės derėjosi su Komisija dėl „Bendrijos paramos sistemų“, kuriose yra išdėstyta fondų ir valstybių narių veiksmų strategija ir prioritetai, |
| --- | --- |

—

valstybės narės derėjosi su Komisija dėl „Bendrijos paramos sistemų“, kuriose yra išdėstyta fondų ir valstybių narių veiksmų strategija ir prioritetai,

| — | kiekviena Bendrijos paramos sistema buvo įgyvendinama per Komisijos patvirtintas „veiklos programas“ (4), |
| --- | --- |

—

kiekviena Bendrijos paramos sistema buvo įgyvendinama per Komisijos patvirtintas „veiklos programas“ (4),

| — | po to regionai arba valstybės narės tvirtino atskirus veiklos programų įgyvendinimo projektus, |
| --- | --- |

—

po to regionai arba valstybės narės tvirtino atskirus veiklos programų įgyvendinimo projektus,

| — | įpusėjus programiniam laikotarpiui buvo numatyta programų peržiūra („tarpinio laikotarpio peržiūra“) (5). |
| --- | --- |

—

įpusėjus programiniam laikotarpiui buvo numatyta programų peržiūra („tarpinio laikotarpio peržiūra“) (5).

| 5. | Išlaidas kontroliuoti turėjo atitinkamų valstybių narių sudaryti „Priežiūros komitetai“, į kurių sudėtį įėjo Komisijos atstovai (vykdantys patarėjų funkcijas) (6). |
| --- | --- |

5.

Išlaidas kontroliuoti turėjo atitinkamų valstybių narių sudaryti „Priežiūros komitetai“, į kurių sudėtį įėjo Komisijos atstovai (vykdantys patarėjų funkcijas) (6).

| 6. | 2000–2006 m. programiniu laikotarpiu buvo įvestos dvi šiai ataskaitai svarbios struktūrinių fondų valdymo naujovės: įgyvendinimo rezervas ir „N + 2“ taisyklė (7). Žiūrėkite 1 ir 2 langelius.

  1 langelisĮgyvendinimo rezervasSu struktūrinių fondų 2000–2006 m. programiniu laikotarpiu susijusiuose teisės aktuose reikalaujama, kad Komisija, skirstydama struktūrinių fondų lėšas, atidėtų 4 % kiekvienos veiklos programos lėšų. Tam, kad Bendrijos lėšos būtų veiksmingai ir rezultatyviai panaudojamos, 2004 m. šis rezervas turėjo būti paskirstytas valstybių narių veiklos programoms atsižvelgiant į santykinę šių programų įgyvendinimo sėkmę.Įgyvendinimo rezervo poveikis buvo ribotas. Lėšų nebuvo galima pervedinėti tarp valstybių narių ar jų perskirstyti programoms, kurių tikslai buvo skirtingi. Be to, nė viena rezervo dalis nebuvo atidėta vėlesniam laikotarpiui. |
| --- | --- |

6.

2000–2006 m. programiniu laikotarpiu buvo įvestos dvi šiai ataskaitai svarbios struktūrinių fondų valdymo naujovės: įgyvendinimo rezervas ir „N + 2“ taisyklė (7). Žiūrėkite 1 ir 2 langelius.

1 langelisĮgyvendinimo rezervasSu struktūrinių fondų 2000–2006 m. programiniu laikotarpiu susijusiuose teisės aktuose reikalaujama, kad Komisija, skirstydama struktūrinių fondų lėšas, atidėtų 4 % kiekvienos veiklos programos lėšų. Tam, kad Bendrijos lėšos būtų veiksmingai ir rezultatyviai panaudojamos, 2004 m. šis rezervas turėjo būti paskirstytas valstybių narių veiklos programoms atsižvelgiant į santykinę šių programų įgyvendinimo sėkmę.Įgyvendinimo rezervo poveikis buvo ribotas. Lėšų nebuvo galima pervedinėti tarp valstybių narių ar jų perskirstyti programoms, kurių tikslai buvo skirtingi. Be to, nė viena rezervo dalis nebuvo atidėta vėlesniam laikotarpiui.

2 langelisN + 2 taisyklėN + 2 taisyklė buvo sukurta tam, kad būtų išvengta nepanaudotų įsipareigojimų tam tikrai veiklos programai susikaupimo (o tai gali komplikuoti programų užbaigimo procesą ir trukdyti įgyvendinti vėlesnes programas), siekiant paskatinti „išleisti lėšas“, skirtas nustatytiems tikslams. Pagal šią taisyklę, įsipareigojimai, pagal kuriuos per dvejus metus nuo jų įtraukimo į biudžetą (8) neatliekami mokėjimai, yra panaikinami („atlaisvinami“) ir nepakeičiami kitais, kitaip sakant, šios išlaidos nebeįtraukiamos į bendras sumas, dėl kurių Europos Vadovų Taryba susitarė Berlyne.

Struktūrinių fondų įvertinimas

| 7. | Finansiniame reglamente išdėstytose Bendrijos biudžeto valdymo taisyklėse numatyta, kad Europos Sąjungos lėšų panaudojimas turi būti ekonomiškas, rezultatyvus ir efektyvus. Visoms biudžeto veiklos sritims turi būti iškelti tikslai, o pastarųjų įgyvendinimas turi būti prižiūrimas pasitelkiant veiklos rezultatų rodiklius. Taip pat turi būti atliekamas išlaidų ex ante ir ex post įvertinimas (9). |
| --- | --- |

7.

Finansiniame reglamente išdėstytose Bendrijos biudžeto valdymo taisyklėse numatyta, kad Europos Sąjungos lėšų panaudojimas turi būti ekonomiškas, rezultatyvus ir efektyvus. Visoms biudžeto veiklos sritims turi būti iškelti tikslai, o pastarųjų įgyvendinimas turi būti prižiūrimas pasitelkiant veiklos rezultatų rodiklius. Taip pat turi būti atliekamas išlaidų ex ante ir ex post įvertinimas (9).

| 8. | Struktūrinių fondų 2000–2006 m. programiniam laikotarpiui skirtuose reglamentuose numatyta, kaip šie principai turėjo būti taikomi struktūriniams fondams. Visų pirma:






  — | valstybėse narėse turėjo būti atlikti kiekvienos Bendrijos paramos sistemos ar veiklos programos ex ante įvertinimai ir jų pagrindu vykdomas planavimas (10), |
| --- | --- | --- |

8.

Struktūrinių fondų 2000–2006 m. programiniam laikotarpiui skirtuose reglamentuose numatyta, kaip šie principai turėjo būti taikomi struktūriniams fondams. Visų pirma:

—

valstybėse narėse turėjo būti atlikti kiekvienos Bendrijos paramos sistemos ar veiklos programos ex ante įvertinimai ir jų pagrindu vykdomas planavimas (10),

| — | nepriklausomas vertintojas, už kurį yra atsakinga išlaidas valdanti institucija, bendradarbiaudamas su Komisija ir valstybe nare, turėjo atlikti tarpinio laikotarpio įvertinimą; šio įvertinimo tikslas – remiantis ex ante įvertinimu išnagrinėti pirminius rezultatus, jų aktualumą, tikslų įgyvendinimo lygį, finansinių lėšų panaudojimą, priežiūrą ir įgyvendinimą (11), |
| --- | --- |

—

nepriklausomas vertintojas, už kurį yra atsakinga išlaidas valdanti institucija, bendradarbiaudamas su Komisija ir valstybe nare, turėjo atlikti tarpinio laikotarpio įvertinimą; šio įvertinimo tikslas – remiantis ex ante įvertinimu išnagrinėti pirminius rezultatus, jų aktualumą, tikslų įgyvendinimo lygį, finansinių lėšų panaudojimą, priežiūrą ir įgyvendinimą (11),

| — | Komisija, bendradarbiaudama su valstybe nare ir už susijusias išlaidas atsakinga valdymo institucija, atliko ex post įvertinimą, kuris apėmė lėšų panaudojimą ir intervencijos efektyvumą ir rezultatyvumą (12). |
| --- | --- |

—

Komisija, bendradarbiaudama su valstybe nare ir už susijusias išlaidas atsakinga valdymo institucija, atliko ex post įvertinimą, kuris apėmė lėšų panaudojimą ir intervencijos efektyvumą ir rezultatyvumą (12).

| 9. | 2000–2006 m. kartos struktūrinių fondų ex ante įvertinimo ir programavimo procedūras Audito Rūmai auditavo Specialiojoje ataskaitoje Nr. 7/2003 (13). Audito Rūmai, inter alia, pažymėjo, kad:






  — | biudžetiniai asignavimai dažnai buvo nustatomi ne pagal deramai parengtą vystymo strategiją bei struktūrinių fondų efektyvumo principą, bet kiek įmanoma labiau padidinant tikėtiną lėšų sumos įsisavinimą, |
| --- | --- | --- |

9.

2000–2006 m. kartos struktūrinių fondų ex ante įvertinimo ir programavimo procedūras Audito Rūmai auditavo Specialiojoje ataskaitoje Nr. 7/2003 (13). Audito Rūmai, inter alia, pažymėjo, kad:

—

biudžetiniai asignavimai dažnai buvo nustatomi ne pagal deramai parengtą vystymo strategiją bei struktūrinių fondų efektyvumo principą, bet kiek įmanoma labiau padidinant tikėtiną lėšų sumos įsisavinimą,

| — | ex ante įvertinimas turėjo nedidelį poveikį programavimo procesui. Jame apsiribota valstybių narių pasiūlyto programavimo pateisinimu ir tik labai retais atvejais buvo nagrinėjamas jo pagrįstumas ir susijusi strategija. Nebuvo kritiškai įvertintos ir išnagrinėtos alternatyvios strategijos. |
| --- | --- |

—

ex ante įvertinimas turėjo nedidelį poveikį programavimo procesui. Jame apsiribota valstybių narių pasiūlyto programavimo pateisinimu ir tik labai retais atvejais buvo nagrinėjamas jo pagrįstumas ir susijusi strategija. Nebuvo kritiškai įvertintos ir išnagrinėtos alternatyvios strategijos.

| 10. | Audito Rūmai taip pat atliko Komisijos vykdytų ankstesnio programinio laikotarpio (1994–1999 m.) didžiosios struktūrinių fondų išlaidų dalies ex post įvertinimų auditą (14). Audito Rūmai atliktuose įvertinimuose ir Komisijos priežiūroje nustatė nemažai reikšmingų trūkumų ir rekomendavo užtikrinti, kad turimi duomenys ir paskirti ištekliai atitiktų nustatytus tikslus, kurie turėtų būti realistiški, bei iš dalies pakeisti būsimų įvertinimų apimtis ir metodus. |
| --- | --- |

10.

Audito Rūmai taip pat atliko Komisijos vykdytų ankstesnio programinio laikotarpio (1994–1999 m.) didžiosios struktūrinių fondų išlaidų dalies ex post įvertinimų auditą (14). Audito Rūmai atliktuose įvertinimuose ir Komisijos priežiūroje nustatė nemažai reikšmingų trūkumų ir rekomendavo užtikrinti, kad turimi duomenys ir paskirti ištekliai atitiktų nustatytus tikslus, kurie turėtų būti realistiški, bei iš dalies pakeisti būsimų įvertinimų apimtis ir metodus.

Tarpinio laikotarpio įvertinimas ir peržiūra, įgyvendinimo rezervo paskirstymas

| 11. | Taigi struktūrinių fondų reglamente buvo numatytos procedūros, kurias įgyvendinti reikėjo įpusėjus 2000–2006 m. programiniam laikotarpiui:






  — | Valstybės narės turėjo atlikti programų tarpinio laikotarpio įvertinimą ir iki 2003 m. pabaigos pateikti Komisijai jo rezultatus (15), |
| --- | --- | --- |

11.

Taigi struktūrinių fondų reglamente buvo numatytos procedūros, kurias įgyvendinti reikėjo įpusėjus 2000–2006 m. programiniam laikotarpiui:

—

Valstybės narės turėjo atlikti programų tarpinio laikotarpio įvertinimą ir iki 2003 m. pabaigos pateikti Komisijai jo rezultatus (15),

| — | Iki to paties termino pagal įgyvendinimo rezervo nuostatas valstybės narės turėjo įvertinti veiklos programų rezultatus (16), |
| --- | --- |

—

Iki to paties termino pagal įgyvendinimo rezervo nuostatas valstybės narės turėjo įvertinti veiklos programų rezultatus (16),

| — | Remdamasi suinteresuotos valstybės narės pasiūlymu, Komisija iki 2004 m. kovo 31 d. turėjo paskirstyti įgyvendinimo rezervą (17), |
| --- | --- |

—

Remdamasi suinteresuotos valstybės narės pasiūlymu, Komisija iki 2004 m. kovo 31 d. turėjo paskirstyti įgyvendinimo rezervą (17),

| — | Reikalui esant, galėtų būti atliekama išlaidų planų tolesnė tarpinio laikotarpio peržiūra (18). |
| --- | --- |

—

Reikalui esant, galėtų būti atliekama išlaidų planų tolesnė tarpinio laikotarpio peržiūra (18).

| 12. | Tarpinio laikotarpio įvertinimai pagal Struktūrinių fondų reglamentą yra priemonė įgyvendinimo išlaidų rezervui paskirstyti bei programų tarpinio laikotarpio peržiūrai atlikti. Todėl Komisija turėjo išnagrinėti, ar tarpinio laikotarpio įvertinimai buvo tinkami šiems tikslams pasiekti (19). |
| --- | --- |

12.

Tarpinio laikotarpio įvertinimai pagal Struktūrinių fondų reglamentą yra priemonė įgyvendinimo išlaidų rezervui paskirstyti bei programų tarpinio laikotarpio peržiūrai atlikti. Todėl Komisija turėjo išnagrinėti, ar tarpinio laikotarpio įvertinimai buvo tinkami šiems tikslams pasiekti (19).

AUDITO APIMTIS

| 13. | Atlikdami auditą, Audito Rūmai patikrino, ar šie „tarpinio laikotarpio procesai“ buvo įvykdyti ir ištyrė kokį poveikį jie turėjo struktūrinių fondų lėšų panaudojimui. |
| --- | --- |

13.

Atlikdami auditą, Audito Rūmai patikrino, ar šie „tarpinio laikotarpio procesai“ buvo įvykdyti ir ištyrė kokį poveikį jie turėjo struktūrinių fondų lėšų panaudojimui.

| 14. | Visų pirma, audito metu buvo siekiama nustatyti, ar






  — | atliekant tarpinio laikotarpio įvertinimus struktūrinių fondų išlaidos buvo tinkamai ir naudingai įvertintos, |
| --- | --- | --- |

14.

Visų pirma, audito metu buvo siekiama nustatyti, ar

—

atliekant tarpinio laikotarpio įvertinimus struktūrinių fondų išlaidos buvo tinkamai ir naudingai įvertintos,

| — | įgyvendinimo rezervas buvo paskirstytas pirmenybę teikiant veiksmingoms ir gerai valdomoms išlaidų programoms, |
| --- | --- |

—

įgyvendinimo rezervas buvo paskirstytas pirmenybę teikiant veiksmingoms ir gerai valdomoms išlaidų programoms,

| — | tarpinio laikotarpio peržiūra leido patikslinti prioritetus ir pagerinti išlaidų programų atranką. |
| --- | --- |

—

tarpinio laikotarpio peržiūra leido patikslinti prioritetus ir pagerinti išlaidų programų atranką.

| 15. | Audito metu pagrindinis dėmesys buvo skiriamas Europos regioninės plėtros ir Europos socialiniam fondams, kurie sudaro didžiausią struktūrinių fondų dalį. Taigi Audito Rūmai:






  — | peržiūrėjo Komisijos gaires, susijusias su šiais trimis procesais, |
| --- | --- | --- |

15.

Audito metu pagrindinis dėmesys buvo skiriamas Europos regioninės plėtros ir Europos socialiniam fondams, kurie sudaro didžiausią struktūrinių fondų dalį. Taigi Audito Rūmai:

—

peržiūrėjo Komisijos gaires, susijusias su šiais trimis procesais,

| — | patikrino įvertinimo ataskaitas ir pasiūlymus, susijusius su 5 Bendrijos paramos sistemų ir 20 veiklos programų bei bendrųjų programavimo dokumentų įgyvendinimo rezervo panaudojimu ir tarpinio laikotarpio peržiūra (20), |
| --- | --- |

—

patikrino įvertinimo ataskaitas ir pasiūlymus, susijusius su 5 Bendrijos paramos sistemų ir 20 veiklos programų bei bendrųjų programavimo dokumentų įgyvendinimo rezervo panaudojimu ir tarpinio laikotarpio peržiūra (20),

| — | išnagrinėjo pačios Komisijos atsiliepimus apie atliktus įvertinimus, |
| --- | --- |

—

išnagrinėjo pačios Komisijos atsiliepimus apie atliktus įvertinimus,

| — | išanalizavo, kaip paskirstytas įgyvendinimo rezervas ir kokį poveikį turėjo tarpinio laikotarpio peržiūra. |
| --- | --- |

—

išanalizavo, kaip paskirstytas įgyvendinimo rezervas ir kokį poveikį turėjo tarpinio laikotarpio peržiūra.

TVARKARAŠTIS

| 16. | Šie „tarpinio laikotarpio“ procesai lėšų panaudojimo požiūriu vyko ankstyvuoju 2000–2006 m. programinio laikotarpio etapu.






  — | Nuo 2000 m. Bendrijos biudžetai yra derinami su Berlyno Europos Vadovų Tarybos susitarimu, pagal kurį Europos Sąjunga 2000–2006 metais iš struktūrinių fondų turėtų prisiimti įsipareigojimų išleisti 195 milijardus eurų. Kaip tai būdinga daugiametėms programoms, mokėjimų vykdymas – lėšų leidimas – užtruko, palyginus su įsipareigojimais. |
| --- | --- | --- |

16.

Šie „tarpinio laikotarpio“ procesai lėšų panaudojimo požiūriu vyko ankstyvuoju 2000–2006 m. programinio laikotarpio etapu.

—

Nuo 2000 m. Bendrijos biudžetai yra derinami su Berlyno Europos Vadovų Tarybos susitarimu, pagal kurį Europos Sąjunga 2000–2006 metais iš struktūrinių fondų turėtų prisiimti įsipareigojimų išleisti 195 milijardus eurų. Kaip tai būdinga daugiametėms programoms, mokėjimų vykdymas – lėšų leidimas – užtruko, palyginus su įsipareigojimais.

| — | Veiklos programos buvo patvirtintos vėliau nei suplanuota (žr. Specialiosios ataskaitos Nr. 7/2003 18–24 dalis): didžioji jų dauguma buvo patvirtintos 2001 m., o kai kurios tiktai 2002 m. |
| --- | --- |

—

Veiklos programos buvo patvirtintos vėliau nei suplanuota (žr. Specialiosios ataskaitos Nr. 7/2003 18–24 dalis): didžioji jų dauguma buvo patvirtintos 2001 m., o kai kurios tiktai 2002 m.

| — | 2000 m. ir 2001 m. valstybėms narėms ir regionams pirmiausiai rūpėjo užbaigti 1994–1999 m. kartos struktūrinių fondų programų įgyvendinimą. Dėl to sulėtėjo naujų programų įgyvendinimas. |
| --- | --- |

—

2000 m. ir 2001 m. valstybėms narėms ir regionams pirmiausiai rūpėjo užbaigti 1994–1999 m. kartos struktūrinių fondų programų įgyvendinimą. Dėl to sulėtėjo naujų programų įgyvendinimas.

| — | Kadangi valstybės narės turėjo pateikti tarpinio laikotarpio įvertinimus iki 2003 m. pabaigos, vertintojai buvo priversti grįsti savo įvertinimus 2002 m. pabaigoje ir ne vėliau kaip 2003 m. rudenį turima informacija ir duomenimis. |
| --- | --- |

—

Kadangi valstybės narės turėjo pateikti tarpinio laikotarpio įvertinimus iki 2003 m. pabaigos, vertintojai buvo priversti grįsti savo įvertinimus 2002 m. pabaigoje ir ne vėliau kaip 2003 m. rudenį turima informacija ir duomenimis.

| 17. | 2002 m. pabaigoje beveik visos sumos, dėl kurių buvo susitarta Berlyne, buvo paskirstytos programoms, tačiau tik apie 20 milijardų eurų buvo išleista (maždaug 1/10 visos sumos). Net 2003 m. pabaigoje išleista buvo tik apie 60 milijardų eurų (vienas trečdalis). |
| --- | --- |

17.

2002 m. pabaigoje beveik visos sumos, dėl kurių buvo susitarta Berlyne, buvo paskirstytos programoms, tačiau tik apie 20 milijardų eurų buvo išleista (maždaug 1/10 visos sumos). Net 2003 m. pabaigoje išleista buvo tik apie 60 milijardų eurų (vienas trečdalis).

TARPINIO LAIKOTARPIO ĮVERTINIMO ANALIZĖ

| 18. | Kaip buvo paaiškinta 8 dalyje, struktūrinių fondų reglamento nuostatose dėl tarpinio laikotarpio įvertinimo buvo numatyti nepakankami tikslai. Komisija darbiniame dokumente (2000 m. gruodžio 5 d. Darbinis dokumentas Nr. 8 apie struktūrinių fondų intervencijos tarpinio laikotarpio įvertinimą) valstybėms narėms pateikė išsamesnes gaires ir iškėlė ambicingesnius tikslus, susijusius su tarpinio laikotarpio įvertinimu. Pagrindinis tokio įvertinimo tikslas buvo nustatyti, kokie iš tikrųjų buvo tokios pagalbos rezultatai vadovaujantis tolesnės jos vykdymo svarbos, efektyvumo bei rezultatyvumo principais. Darbiniame dokumente buvo išdėstyti įvertinimo klausimai ir įvertinimo ataskaitos turinys (żr. 3 langelį).

  3 langelisTarpinio laikotarpio įvertinimo vaidmuo pagal Darbinį dokumentą Nr. 8





  — | Įvertinti, ar pasirinkta paramos forma išlieka tinkama priemone sprendžiant regionų arba sektorių klausimus. |
| --- | --- | --- |

18.

Kaip buvo paaiškinta 8 dalyje, struktūrinių fondų reglamento nuostatose dėl tarpinio laikotarpio įvertinimo buvo numatyti nepakankami tikslai. Komisija darbiniame dokumente (2000 m. gruodžio 5 d. Darbinis dokumentas Nr. 8 apie struktūrinių fondų intervencijos tarpinio laikotarpio įvertinimą) valstybėms narėms pateikė išsamesnes gaires ir iškėlė ambicingesnius tikslus, susijusius su tarpinio laikotarpio įvertinimu. Pagrindinis tokio įvertinimo tikslas buvo nustatyti, kokie iš tikrųjų buvo tokios pagalbos rezultatai vadovaujantis tolesnės jos vykdymo svarbos, efektyvumo bei rezultatyvumo principais. Darbiniame dokumente buvo išdėstyti įvertinimo klausimai ir įvertinimo ataskaitos turinys (żr. 3 langelį).

3 langelisTarpinio laikotarpio įvertinimo vaidmuo pagal Darbinį dokumentą Nr. 8





  —

Įvertinti, ar pasirinkta paramos forma išlieka tinkama priemone sprendžiant regionų arba sektorių klausimus.

| — | Peržiūrėti strateginių krypčių, prioritetų ir tikslų nuoseklumą ir aktualumą, įvertinti pažangą, kuri buvo pasiekta, įgyvendinant šiuos tikslus bei kokiu mastu šie tikslai gali būti įgyvendinti praktiškai. |
| --- | --- |

—

Peržiūrėti strateginių krypčių, prioritetų ir tikslų nuoseklumą ir aktualumą, įvertinti pažangą, kuri buvo pasiekta, įgyvendinant šiuos tikslus bei kokiu mastu šie tikslai gali būti įgyvendinti praktiškai.

| — | Įvertinti tikslų kiekybinį aspektą ir konkrečiai tai, kiek jie palengvino priežiūros ir vertinimo procesus. |
| --- | --- |

—

Įvertinti tikslų kiekybinį aspektą ir konkrečiai tai, kiek jie palengvino priežiūros ir vertinimo procesus.

| — | Įvertinti horizontalių prioritetų – visų pirma, lygių galimybių ir aplinkos – integravimo į įvairias paramos formas lygį. |
| --- | --- |

—

Įvertinti horizontalių prioritetų – visų pirma, lygių galimybių ir aplinkos – integravimo į įvairias paramos formas lygį.

| — | Išanalizuoti įgyvendinimo ir priežiūros sistemų adekvatumą. |
| --- | --- |

—

Išanalizuoti įgyvendinimo ir priežiūros sistemų adekvatumą.

| — | Pateikti rezultatus lyginant juos su nustatytais įgyvendinimo rezervo rodikliais. |
| --- | --- |

—

Pateikti rezultatus lyginant juos su nustatytais įgyvendinimo rezervo rodikliais.

| 19. | Tame pačiame Komisijos darbiniame dokumente yra pažymėta, kad įvertinimo mastas (ir jo kaštai) turėtų būti proporcingi programos mastui. Pateikiamas pavyzdys, kad makroekonominis modeliavimas galėtų būti taikomas didelėms 1 tikslo Bendrijos paramos sistemoms, bet ne mažoms 2 arba 3 tikslo programoms. Šio įvertinimo išlaidos dalinai buvo padengtos iš ES lėšų. Galutiniai įvertinimo išlaidų kaštai siekė 40 milijonų eurų, ir tokiu būdu jie neviršijo 0,1 % metinių struktūrinių fondų išlaidų. (Be to, Komisija patyrė su įvertinimais susijusias administracines išlaidas, kurias nelengva kiekybiškai įvertinti.) |
| --- | --- |

19.

Tame pačiame Komisijos darbiniame dokumente yra pažymėta, kad įvertinimo mastas (ir jo kaštai) turėtų būti proporcingi programos mastui. Pateikiamas pavyzdys, kad makroekonominis modeliavimas galėtų būti taikomas didelėms 1 tikslo Bendrijos paramos sistemoms, bet ne mažoms 2 arba 3 tikslo programoms. Šio įvertinimo išlaidos dalinai buvo padengtos iš ES lėšų. Galutiniai įvertinimo išlaidų kaštai siekė 40 milijonų eurų, ir tokiu būdu jie neviršijo 0,1 % metinių struktūrinių fondų išlaidų. (Be to, Komisija patyrė su įvertinimais susijusias administracines išlaidas, kurias nelengva kiekybiškai įvertinti.)

Vertinimų rezultatai

| 20. | Atlikus visus įvertinimus, buvo padaryta išvada, kad pirminė vystymo strategija išliko aktuali, tačiau vertinti intervencijų efektyvumą buvo per anksti. Komisija panaudojo įvertinimų išvadas savo ataskaitos „Tarpinio laikotarpio vertinimas 1 ir 2 tikslo regionuose: Didėjantis vertinimo produktyvumas“ santraukoje (2004 m. lapkritis). Ši santrauka pateikta 4 langelyje:

  4 langelisVertintojo atsakymai į įvertinimo klausimus





  — | Beveik visais atvejais vertintojai padarė išvadą, kad priimtos programų strategijos
  vis dar buvo tinkamos. |
| --- | --- | --- |

20.

Atlikus visus įvertinimus, buvo padaryta išvada, kad pirminė vystymo strategija išliko aktuali, tačiau vertinti intervencijų efektyvumą buvo per anksti. Komisija panaudojo įvertinimų išvadas savo ataskaitos „Tarpinio laikotarpio vertinimas 1 ir 2 tikslo regionuose: Didėjantis vertinimo produktyvumas“ santraukoje (2004 m. lapkritis). Ši santrauka pateikta 4 langelyje:

4 langelisVertintojo atsakymai į įvertinimo klausimus





  —

Beveik visais atvejais vertintojai padarė išvadą, kad priimtos programų strategijos
  vis dar buvo tinkamos.

| — | Dėl pavėluotos ar lėtos programų įgyvendinimo pradžios dauguma atvejų intervencijų efektyvumą vertinti buvo per anksti. Sunkumų sudarė ir priežiūros sistema, pareikalavusi daug kartų peržiūrėti rodiklius ir atitinkamus tikslus. |
| --- | --- |

—

Dėl pavėluotos ar lėtos programų įgyvendinimo pradžios dauguma atvejų intervencijų efektyvumą vertinti buvo per anksti. Sunkumų sudarė ir priežiūros sistema, pareikalavusi daug kartų peržiūrėti rodiklius ir atitinkamus tikslus.

| — | Be to, dar nebuvo atėjęs laikas vertinti priemonių poveikį, nors tam tikrais atvejais įvertinimuose buvo rekomenduojama peržiūrėti nustatytus rodiklius atsižvelgiant į ankstesnių metų įgyvendinimo patirtį. Didelėms Bendrijos paramos sistemoms pritaikius makroekonominį modeliavimą, paaiškėjo, kad programų įgyvendinimas atitinka jų bendruosius tikslus. |
| --- | --- |

—

Be to, dar nebuvo atėjęs laikas vertinti priemonių poveikį, nors tam tikrais atvejais įvertinimuose buvo rekomenduojama peržiūrėti nustatytus rodiklius atsižvelgiant į ankstesnių metų įgyvendinimo patirtį. Didelėms Bendrijos paramos sistemoms pritaikius makroekonominį modeliavimą, paaiškėjo, kad programų įgyvendinimas atitinka jų bendruosius tikslus.

| — | Efektyvumas paprastai būdavo išreiškiamas kaip finansinis įsisavinimas, užuot jį išreiškus kaip sąnaudų ir išdirbio arba rezultato santykį. Finansinis įsisavinimas neabejotinai pagerėjo (t. y. pinigai buvo išleisti daug greičiau negu anksčiau) dėl to, kad buvo taikoma N + 2 taisyklė. |
| --- | --- |

—

Efektyvumas paprastai būdavo išreiškiamas kaip finansinis įsisavinimas, užuot jį išreiškus kaip sąnaudų ir išdirbio arba rezultato santykį. Finansinis įsisavinimas neabejotinai pagerėjo (t. y. pinigai buvo išleisti daug greičiau negu anksčiau) dėl to, kad buvo taikoma N + 2 taisyklė.

| — | Atlikus įvertinimus paaiškėjo, kad būtina kuo skubiau patikslinti kiekybinę tikslų išraišką. |
| --- | --- |

—

Atlikus įvertinimus paaiškėjo, kad būtina kuo skubiau patikslinti kiekybinę tikslų išraišką.

| — | Buvo nustatyta, kad įgyvendinimo sistemos atitiko norminius reikalavimus ir buvo žymiai patobulintos, palyginus su ankstesnėmis sistemomis. |
| --- | --- |

—

Buvo nustatyta, kad įgyvendinimo sistemos atitiko norminius reikalavimus ir buvo žymiai patobulintos, palyginus su ankstesnėmis sistemomis.

Komisijos atlikta įvertinimo analizė

| 21. | Nagrinėjant įvertinimų kokybę dalyvavo visos šalys – valstybės narės, priežiūros komitetai ir Komisija. Komisijos tarnybos išnagrinėjo įvertinimo ataskaitų projektus ir jų galutines versijas. Komisija turėjo veikti laikydamasi reglamente nustatytų ambicingų terminų bei tuo pačiu metu nuo 2004 m. sausio iki kovo mėnesio išnagrinėti apie 400 programų įvertinimo ataskaitų. Tam, kad galėtų šią užduotį atlikti laiku, Komisija savo darbuotojams talkinti pasisamdė išorės vertintojus. |
| --- | --- |

21.

Nagrinėjant įvertinimų kokybę dalyvavo visos šalys – valstybės narės, priežiūros komitetai ir Komisija. Komisijos tarnybos išnagrinėjo įvertinimo ataskaitų projektus ir jų galutines versijas. Komisija turėjo veikti laikydamasi reglamente nustatytų ambicingų terminų bei tuo pačiu metu nuo 2004 m. sausio iki kovo mėnesio išnagrinėti apie 400 programų įvertinimo ataskaitų. Tam, kad galėtų šią užduotį atlikti laiku, Komisija savo darbuotojams talkinti pasisamdė išorės vertintojus.

| 22. | Komisijos atlikta vertintojų nustatytų faktų apžvalga (21) yra pateikta ataskaitoje „Didėjantis įvertinimų produktyvumas“. Komisija nustatė, kad:






  — | iš esmės įvertinimai buvo atlikti laikantis tinkamos metodologijos, |
| --- | --- | --- |

22.

Komisijos atlikta vertintojų nustatytų faktų apžvalga (21) yra pateikta ataskaitoje „Didėjantis įvertinimų produktyvumas“. Komisija nustatė, kad:

—

iš esmės įvertinimai buvo atlikti laikantis tinkamos metodologijos,

| — | nepakankamos priežiūros sistemos varžė daugumą atliekamų įvertinimų, |
| --- | --- |

—

nepakankamos priežiūros sistemos varžė daugumą atliekamų įvertinimų,

| — | reikėjo patikslinti programų praktinio įgyvendinimo pradinį tyrimą, |
| --- | --- |

—

reikėjo patikslinti programų praktinio įgyvendinimo pradinį tyrimą,

| — | kai kurie įvertinimai stokojo pakankamos analizės arba – dažnai atlikus įvertinimą nebuvo gaunamos pakankamai konkrečios išvados ir rekomendacijos, |
| --- | --- |

—

kai kurie įvertinimai stokojo pakankamos analizės arba – dažnai atlikus įvertinimą nebuvo gaunamos pakankamai konkrečios išvados ir rekomendacijos,

| — | ekonominio modeliavimo, kuris paprastai taikomas didesnėms programos, rezultatai buvo nepalyginami dėl didelės taikomų metodų įvairovės, |
| --- | --- |

—

ekonominio modeliavimo, kuris paprastai taikomas didesnėms programos, rezultatai buvo nepalyginami dėl didelės taikomų metodų įvairovės,

| — | kai kurie vertintojai per daug dėmesio skyrė finansinei analizei. Dėl duomenų apie programos priežiūrą trūkumo ir dėl didelio dėmesio išlaidoms, kurio reikalavo N + 2 taisyklė, nepakankami buvo įvertinti programų rezultatai. Dėl šios priežasties buvo pateiktos išimtinai finansinės rekomendacijos, užuot peržiūrėjus tokių perskirstymų strateginę reikšmę (22). |
| --- | --- |

—

kai kurie vertintojai per daug dėmesio skyrė finansinei analizei. Dėl duomenų apie programos priežiūrą trūkumo ir dėl didelio dėmesio išlaidoms, kurio reikalavo N + 2 taisyklė, nepakankami buvo įvertinti programų rezultatai. Dėl šios priežasties buvo pateiktos išimtinai finansinės rekomendacijos, užuot peržiūrėjus tokių perskirstymų strateginę reikšmę (22).

Audito Rūmų įvertinimas

| 23. | Atlikdami šį auditą, Audito Rūmai nustatė keletą problemų ir sunkumų, su kuriais susidūrė vertintojai, pateikdami aiškų atsakymą dėl bendros paramos formos tinkamumo toliau spręsti regionų arba sektorių problemas ir dėl galimybių įgyvendinti tikslus.






  — | Visi vertintojai turėjo atsižvelgti į tą faktą, kad tuo metu, kai buvo atliekamas įvertinimas buvo išleista dar tik nedidelė dalis lėšų. |
| --- | --- | --- |

23.

Atlikdami šį auditą, Audito Rūmai nustatė keletą problemų ir sunkumų, su kuriais susidūrė vertintojai, pateikdami aiškų atsakymą dėl bendros paramos formos tinkamumo toliau spręsti regionų arba sektorių problemas ir dėl galimybių įgyvendinti tikslus.

—

Visi vertintojai turėjo atsižvelgti į tą faktą, kad tuo metu, kai buvo atliekamas įvertinimas buvo išleista dar tik nedidelė dalis lėšų.

| — | Daugiau kaip pusė programų vertintojų, kurių ataskaitas išnagrinėjo Audito Rūmai, nustatė, kad didelį susirūpinimą kelia klausimai, susiję su konkrečiais vystymo poreikiais; jie pasiūlė daugiau dėmesio skirti tam tikroms politikos sritims, visų pirma toms, kurios yra susijusios su Lisabonos ir Geteborgo strategijomis. |
| --- | --- |

—

Daugiau kaip pusė programų vertintojų, kurių ataskaitas išnagrinėjo Audito Rūmai, nustatė, kad didelį susirūpinimą kelia klausimai, susiję su konkrečiais vystymo poreikiais; jie pasiūlė daugiau dėmesio skirti tam tikroms politikos sritims, visų pirma toms, kurios yra susijusios su Lisabonos ir Geteborgo strategijomis.

| — | Kiti vertintojai atkreipė dėmesį į savaiminius įvertinimo sunkumus, pavyzdžiui, sunkumus įvertinant papildomų investicijų į kelių tiesimą poveikį arba nustatant Europos socialinio fondo intervencijų poveikį grynojo užimtumo lygiui. Pavyzdžiui, vokiečių vertintojas, išreikšdamas nuomonę dėl investicijų į kelius, pateikė mintį, kad papildomai investuojant į gerą infrastruktūrą turinčias valstybes, pastarųjų ekonominis augimas gali tapti lėtesnis nei neinvestuojant (23). Jungtinės Karalystės ir Gibraltaro programų vertintojai pateikė pastabą, kad vertinant Europos socialinio fondo poveikį užimtumui, gali būti patikrintas tik bendras sukurtų darbo vietų skaičius. |
| --- | --- |

—

Kiti vertintojai atkreipė dėmesį į savaiminius įvertinimo sunkumus, pavyzdžiui, sunkumus įvertinant papildomų investicijų į kelių tiesimą poveikį arba nustatant Europos socialinio fondo intervencijų poveikį grynojo užimtumo lygiui. Pavyzdžiui, vokiečių vertintojas, išreikšdamas nuomonę dėl investicijų į kelius, pateikė mintį, kad papildomai investuojant į gerą infrastruktūrą turinčias valstybes, pastarųjų ekonominis augimas gali tapti lėtesnis nei neinvestuojant (23). Jungtinės Karalystės ir Gibraltaro programų vertintojai pateikė pastabą, kad vertinant Europos socialinio fondo poveikį užimtumui, gali būti patikrintas tik bendras sukurtų darbo vietų skaičius.

| 24. | Komisijos suvestinėje ataskaitoje „Didėjantis įvertinimo produktyvumas“ šioms problemoms ir sunkumams buvo skirta mažiau dėmesio nei labiau teigiamiems vertinimo rezultatams. |
| --- | --- |

24.

Komisijos suvestinėje ataskaitoje „Didėjantis įvertinimo produktyvumas“ šioms problemoms ir sunkumams buvo skirta mažiau dėmesio nei labiau teigiamiems vertinimo rezultatams.

| 25. | Kai kurie vertintojai taip pat sugebėjo įvardyti svarbias problemas, susijusias su programų veikimu, pavyzdžiui:






  — | vertintojas, patikrinęs Italijos PONSIL veiklos programą (finansinė pagalba įmonėms), nustatė 50 % dydžio savaimingumo efektą (24), |
| --- | --- | --- |

25.

Kai kurie vertintojai taip pat sugebėjo įvardyti svarbias problemas, susijusias su programų veikimu, pavyzdžiui:

—

vertintojas, patikrinęs Italijos PONSIL veiklos programą (finansinė pagalba įmonėms), nustatė 50 % dydžio savaimingumo efektą (24),

| — | Jungtinės Karalystės programos vertintojai pateikė nuomonę, kad programa tik labai nežymiai padėjo užtikrinti didelį asmenų, kurie anksčiau nedalyvavo rinkoje, grynąjį judėjimą darbo rinkoje, ir pažymėjo, kad Europos socialinio fondo parama turėjo tendenciją sustiprinti esamus mokymo modelius įmonėse, kuriose paprastai gerą kvalifikaciją turintiems asmenims buvo organizuojama daugiau mokymų. Tačiau ataskaitoje taip pat buvo pažymėta, kad programos sėkmė padedant labiausiai socialiai remtiniems žmonėms susirasti darbą buvo „neproporcinga“, |
| --- | --- |

—

Jungtinės Karalystės programos vertintojai pateikė nuomonę, kad programa tik labai nežymiai padėjo užtikrinti didelį asmenų, kurie anksčiau nedalyvavo rinkoje, grynąjį judėjimą darbo rinkoje, ir pažymėjo, kad Europos socialinio fondo parama turėjo tendenciją sustiprinti esamus mokymo modelius įmonėse, kuriose paprastai gerą kvalifikaciją turintiems asmenims buvo organizuojama daugiau mokymų. Tačiau ataskaitoje taip pat buvo pažymėta, kad programos sėkmė padedant labiausiai socialiai remtiniems žmonėms susirasti darbą buvo „neproporcinga“,

| — | Austrijos Burgenlando veiklos programos vertintojai pastebėjo, kad taisyklė N + 2 labiau skatino didesnį lėšų išleidimą nei efektyvų jų paskirstymą, |
| --- | --- |

—

Austrijos Burgenlando veiklos programos vertintojai pastebėjo, kad taisyklė N + 2 labiau skatino didesnį lėšų išleidimą nei efektyvų jų paskirstymą,

| — | ten, kur vertintojai naudojo makroekonominį modeliavimą (Vokietijoje, Ispanijoje, Portugalijoje ir Italijoje), apskaičiuotasis lėšų poveikis (visų pirma BVP augimui) dažnai buvo žymiai mažesnis, palyginus su ex ante įvertinimu, o tai rodo, kad buvo mažai tikėtina, kad programos pasieks joms nustatytus tikslus, |
| --- | --- |

—

ten, kur vertintojai naudojo makroekonominį modeliavimą (Vokietijoje, Ispanijoje, Portugalijoje ir Italijoje), apskaičiuotasis lėšų poveikis (visų pirma BVP augimui) dažnai buvo žymiai mažesnis, palyginus su ex ante įvertinimu, o tai rodo, kad buvo mažai tikėtina, kad programos pasieks joms nustatytus tikslus,

| — | atlikus 25 atrinktų Bendrijos paramos sistemų, veiklos programų ir bendrųjų programavimo dokumentų tarpinio laikotarpio įvertinimą daugiau kaip puse atvejų buvo nustatyti trūkumai, susiję su projektų atranka ir horizontalių principų (tokių kaip aplinkos, lygių galimybių ir informacinės visuomenės) integravimu. Deja, dauguma atvejų vertintojai tik aprašydavo trūkumus, nepasiūlydami jokių konkrečių rekomendacijų. |
| --- | --- |

—

atlikus 25 atrinktų Bendrijos paramos sistemų, veiklos programų ir bendrųjų programavimo dokumentų tarpinio laikotarpio įvertinimą daugiau kaip puse atvejų buvo nustatyti trūkumai, susiję su projektų atranka ir horizontalių principų (tokių kaip aplinkos, lygių galimybių ir informacinės visuomenės) integravimu. Deja, dauguma atvejų vertintojai tik aprašydavo trūkumus, nepasiūlydami jokių konkrečių rekomendacijų.

| 26. | Tačiau kitais atžvilgiais Audito Rūmų audito metu buvo patvirtini Komisijos analizės rezultatai. Vertintojai atsakė į įvairius Darbiniame dokumente Nr. 8 pateiktus klausimus, bandydami įvertinti tęstinį Bendrijos paramos sistemų ir veiklos programų strategijų nuoseklumą ir pagrįstumą (dauguma atvejų jie dar kartą peržiūrėdavo socialinius ir ekonominius veiksnius ir parengdavo peržiūrėtą programos SWOT analizę). Audito Rūmai nustatė, kad programos įgyvendinimas buvo daug rimčiau įvertintas negu jos efektyvumas, rezultatyvumas ir poveikis:






  — | vertinimuose pateiktas aiškus veiklos programų ir Bendrijos paramos sistemų įgyvendinimo fizinis ir finansinis įvertinimas, |
| --- | --- | --- |

26.

Tačiau kitais atžvilgiais Audito Rūmų audito metu buvo patvirtini Komisijos analizės rezultatai. Vertintojai atsakė į įvairius Darbiniame dokumente Nr. 8 pateiktus klausimus, bandydami įvertinti tęstinį Bendrijos paramos sistemų ir veiklos programų strategijų nuoseklumą ir pagrįstumą (dauguma atvejų jie dar kartą peržiūrėdavo socialinius ir ekonominius veiksnius ir parengdavo peržiūrėtą programos SWOT analizę). Audito Rūmai nustatė, kad programos įgyvendinimas buvo daug rimčiau įvertintas negu jos efektyvumas, rezultatyvumas ir poveikis:

—

vertinimuose pateiktas aiškus veiklos programų ir Bendrijos paramos sistemų įgyvendinimo fizinis ir finansinis įvertinimas,

| — | kita vertus, efektyvumo ir poveikio prognozės ne visada būdavo atliekamos; o jeigu jos būdavo atliekamos, tai tik iš dalies (pvz., Europos regioninės plėtros ir Europos socialinio fondų atvejais bendras sukurtų darbo vietų skaičius beveik visais atvejais buvo pateiktas kaip tolygus užimtumo efektui), |
| --- | --- |

—

kita vertus, efektyvumo ir poveikio prognozės ne visada būdavo atliekamos; o jeigu jos būdavo atliekamos, tai tik iš dalies (pvz., Europos regioninės plėtros ir Europos socialinio fondų atvejais bendras sukurtų darbo vietų skaičius beveik visais atvejais buvo pateiktas kaip tolygus užimtumo efektui),

| — | labai retai buvo vertinami savaimingumo ir pakeičiamumo efektai; labai dažnai šie efektai tiesiogiai nebuvo įvertinti, |
| --- | --- |

—

labai retai buvo vertinami savaimingumo ir pakeičiamumo efektai; labai dažnai šie efektai tiesiogiai nebuvo įvertinti,

| — | ne visada buvo nagrinėjamas rezultatyvumas, o tai atvejais, kai jis buvo nagrinėjamas, nebūdavo pateikiamos išvados, gairės ir politinės rekomendacijos, |
| --- | --- |

—

ne visada buvo nagrinėjamas rezultatyvumas, o tai atvejais, kai jis buvo nagrinėjamas, nebūdavo pateikiamos išvados, gairės ir politinės rekomendacijos,

| — | kai kuriais atvejais nebuvo tinkamai nagrinėjamas strategijų pagrįstumas. |
| --- | --- |

—

kai kuriais atvejais nebuvo tinkamai nagrinėjamas strategijų pagrįstumas.

| 27. | Atlikę bendrą įvertinimą, Audito Rūmai nustatė, kad įvertinimo procesas leido patikrinti pažangą įgyvendinant programas ir patvirtino, kad įgyvendinimo sistemos buvo patobulintos, palyginus su ankstesnės kartos struktūrinių fondų įgyvendinimo sistemomis. Kita vertus, buvo nustatyti reikšmingi priežiūros trūkumai. Dauguma atvejų buvo anksti vertinti programų rezultatyvumą ir, a fortiori, jų poveikį. |
| --- | --- |

27.

Atlikę bendrą įvertinimą, Audito Rūmai nustatė, kad įvertinimo procesas leido patikrinti pažangą įgyvendinant programas ir patvirtino, kad įgyvendinimo sistemos buvo patobulintos, palyginus su ankstesnės kartos struktūrinių fondų įgyvendinimo sistemomis. Kita vertus, buvo nustatyti reikšmingi priežiūros trūkumai. Dauguma atvejų buvo anksti vertinti programų rezultatyvumą ir, a fortiori, jų poveikį.

ĮGYVENDINIMO REZERVO PASKIRSTYMAS

| 28. | Pagal reglamentą iš pat pradžių buvo numatytas ribotas kiekybinių rodiklių skaičius. 1999 m. Komisija paskelbė Darbinį dokumentą (25), kuriame valstybėms narėms pateikė gaires, kaip vertinti programas, remiantis šiais trimis įgyvendinimo rezervo paskirstymo kriterijais: efektyvumu, valdymo kokybe ir finansiniu įgyvendinimu. Veiklos rezultatų įvertinimą reikėjo atlikti remiantis priežiūros rodikliais, kuriais buvo matuojami tarpinio laikotarpio rezultatai konkrečių pradinių reikšmių atžvilgiu. |
| --- | --- |

28.

Pagal reglamentą iš pat pradžių buvo numatytas ribotas kiekybinių rodiklių skaičius. 1999 m. Komisija paskelbė Darbinį dokumentą (25), kuriame valstybėms narėms pateikė gaires, kaip vertinti programas, remiantis šiais trimis įgyvendinimo rezervo paskirstymo kriterijais: efektyvumu, valdymo kokybe ir finansiniu įgyvendinimu. Veiklos rezultatų įvertinimą reikėjo atlikti remiantis priežiūros rodikliais, kuriais buvo matuojami tarpinio laikotarpio rezultatai konkrečių pradinių reikšmių atžvilgiu.

| 29. | Komisijos darbiniame dokumente buvo pateikti rodiklių (26) pavyzdžiai, į kuriuos reikėjo atsižvelgti vykdant veiklos rezultatų patikrinimą.
  Efektyvumo rodikliai:






  — | fizinis įgyvendinimas, sudarantis bent pusę visos programos vertės, |
| --- | --- | --- |

29.

Komisijos darbiniame dokumente buvo pateikti rodiklių (26) pavyzdžiai, į kuriuos reikėjo atsižvelgti vykdant veiklos rezultatų patikrinimą.

Efektyvumo rodikliai:

—

fizinis įgyvendinimas, sudarantis bent pusę visos programos vertės,

| — | faktinių ir numatytų užimtumo rezultatų (sukurtos arba išlaikytos laikinos ir (arba) nuolatinės darbo vietos) palyginimas arba tikslinių grupių gebėjimas įsidarbinti. |
| --- | --- |

—

faktinių ir numatytų užimtumo rezultatų (sukurtos arba išlaikytos laikinos ir (arba) nuolatinės darbo vietos) palyginimas arba tikslinių grupių gebėjimas įsidarbinti.

Valdymo rodikliai:

| — | keturios rodiklių rūšys, kuriais remiantis įvertinamos priežiūra, finansinė kontrolė, projektų atranka ir vertinimo sistemos. |
| --- | --- |

—

keturios rodiklių rūšys, kuriais remiantis įvertinamos priežiūra, finansinė kontrolė, projektų atranka ir vertinimo sistemos.

Finansiniai rodikliai:

| — | įsisavinimas ir privačių lėšų dalis. |
| --- | --- |

—

įsisavinimas ir privačių lėšų dalis.

Valstybių narių atlikti įvertinimai ir įgyvendinimo rezervo paskirstymas

| 30. | Iš valstybių narių buvo reikalaujama įvertinti veiklą už tą laikotarpį, per kurį buvo prisiimta įsipareigojimų maždaug 20 % išlaidų. Kai kurie vertintojai atkreipė dėmesį į šią problemą. Pavyzdžiui, italų vertintojas pažymėjo, kad dar anksti atlikti bendrą efektyvumo analizę. Tačiau buvo nustatyta, kad programos prioritetai įgyvendinami labai skirtinga sparta. Apskritai paėmus, Audito Rūmų tikrintų programų atveju tarpiniu laikotarpiu buvo daugiau išleidžiama fizinei infrastruktūrai, o ne su Lisabonos ir Geteborgo tikslais susijusiems prioritetams ir priemonėms. |
| --- | --- |

30.

Iš valstybių narių buvo reikalaujama įvertinti veiklą už tą laikotarpį, per kurį buvo prisiimta įsipareigojimų maždaug 20 % išlaidų. Kai kurie vertintojai atkreipė dėmesį į šią problemą. Pavyzdžiui, italų vertintojas pažymėjo, kad dar anksti atlikti bendrą efektyvumo analizę. Tačiau buvo nustatyta, kad programos prioritetai įgyvendinami labai skirtinga sparta. Apskritai paėmus, Audito Rūmų tikrintų programų atveju tarpiniu laikotarpiu buvo daugiau išleidžiama fizinei infrastruktūrai, o ne su Lisabonos ir Geteborgo tikslais susijusiems prioritetams ir priemonėms.

| 31. | Valstybės narės bandė įvertinti veiklos rezultatus panaudodamos rodiklius, tačiau šį procesą apsunkino kai kurių rodiklių, įdiegtų atliekant 2000–2006 m. programų ex ante įvertinimą, trūkumai. Pavyzdžiui, vokiečių ir italų programų rezultatyvumas buvo tikrinamas tik pasitelkus išdirbio rodiklius (27). |
| --- | --- |

31.

Valstybės narės bandė įvertinti veiklos rezultatus panaudodamos rodiklius, tačiau šį procesą apsunkino kai kurių rodiklių, įdiegtų atliekant 2000–2006 m. programų ex ante įvertinimą, trūkumai. Pavyzdžiui, vokiečių ir italų programų rezultatyvumas buvo tikrinamas tik pasitelkus išdirbio rodiklius (27).

| 32. | Valstybių narių pasiūlymai dėl įgyvendinimo rezervo paskirstymo buvo pagrįsti pagal 29 dalyje nurodytus kriterijus. Ispanijos, Portugalijos ir Airijos Bendrijos paramos sistemos atvejais, valstybės narės žengė dar toliau ir veiklos rezultatus įvertino remdamosi didesne rodiklių įvairove nei rekomendavo Komisija. |
| --- | --- |

32.

Valstybių narių pasiūlymai dėl įgyvendinimo rezervo paskirstymo buvo pagrįsti pagal 29 dalyje nurodytus kriterijus. Ispanijos, Portugalijos ir Airijos Bendrijos paramos sistemos atvejais, valstybės narės žengė dar toliau ir veiklos rezultatus įvertino remdamosi didesne rodiklių įvairove nei rekomendavo Komisija.

| 33. | Vis dėlto valstybių narių pasiūlymus dėl įgyvendinimo rezervo paskirstymo labai apribojo suvoktas poreikis padidinti ES lėšų įsisavinimą. Pati Komisija pabrėždavo įsisavinimo svarbą. Pavyzdžiui, 2003 m. spalio 16 d. Komisijos pranešime „Pasirengimas įgyvendinimo rezervo paskirstymui“, adresuotame Regionų plėtros ir pertvarkos komiteto nariams, kuris taip pat buvo perduotas valstybėms narėms, yra pabrėžiama, kad „jeigu taikant N + 2 mechanizmą bus prarasta daug lėšų, Komisija skirs ypatingą dėmesį lėšų įsisavinimo klausimui bei tarpinio laikotarpio įvertinimo kokybei (28).“ Štai keletas pavyzdžių:






  — | Vokietijos transportui skirtoje veiklos programoje keliams ir geležinkeliui buvo numatyta išleisti maždaug vienodas lėšų sumas. Tačiau įvertinus įsisavinimo aspektus, buvo pasiūlyta visą įgyvendinimo rezervą skirti kelių teisimui. Valdymo institucija, teikdama pasiūlymą Komisijai, pareiškė, kad įgyvendinimo rezervas buvo naudojamas, atsižvelgiant į panaudotų lėšų kiekį, o ne į aplinkos arba transporto politikos tikslus, |
| --- | --- | --- |

33.

Vis dėlto valstybių narių pasiūlymus dėl įgyvendinimo rezervo paskirstymo labai apribojo suvoktas poreikis padidinti ES lėšų įsisavinimą. Pati Komisija pabrėždavo įsisavinimo svarbą. Pavyzdžiui, 2003 m. spalio 16 d. Komisijos pranešime „Pasirengimas įgyvendinimo rezervo paskirstymui“, adresuotame Regionų plėtros ir pertvarkos komiteto nariams, kuris taip pat buvo perduotas valstybėms narėms, yra pabrėžiama, kad „jeigu taikant N + 2 mechanizmą bus prarasta daug lėšų, Komisija skirs ypatingą dėmesį lėšų įsisavinimo klausimui bei tarpinio laikotarpio įvertinimo kokybei (28).“ Štai keletas pavyzdžių:

—

Vokietijos transportui skirtoje veiklos programoje keliams ir geležinkeliui buvo numatyta išleisti maždaug vienodas lėšų sumas. Tačiau įvertinus įsisavinimo aspektus, buvo pasiūlyta visą įgyvendinimo rezervą skirti kelių teisimui. Valdymo institucija, teikdama pasiūlymą Komisijai, pareiškė, kad įgyvendinimo rezervas buvo naudojamas, atsižvelgiant į panaudotų lėšų kiekį, o ne į aplinkos arba transporto politikos tikslus,

| — | Reunjono bendrasis programavimo dokumentas: kai kurioms aplinkos ir lygių galimybių priemonėms nebuvo skirta jokių lėšų iš įgyvendinimo rezervo. Valdymo institucija atkreipė dėmesį į tai, kad kartais būdavo sudėtinga suderinti kai kuriuos Bendrijos tikslus su reikalavimu panaudoti lėšas, |
| --- | --- |

—

Reunjono bendrasis programavimo dokumentas: kai kurioms aplinkos ir lygių galimybių priemonėms nebuvo skirta jokių lėšų iš įgyvendinimo rezervo. Valdymo institucija atkreipė dėmesį į tai, kad kartais būdavo sudėtinga suderinti kai kuriuos Bendrijos tikslus su reikalavimu panaudoti lėšas,

| — | Vokietijos Brandenburgo pasiūlyme, paremtame visų pirma įsisavinimo analize, lėšos nebuvo skirtos aplinkos investicinėms priemonėms. Didžiausia lėšų dalis buvo skirta transporto infrastruktūrai. Programų vertintojai taip pat padarė išvadą, kad Komisijos rodikliai buvo visų pirma paremti įsisavinimu, o ne efektyvumu. |
| --- | --- |

—

Vokietijos Brandenburgo pasiūlyme, paremtame visų pirma įsisavinimo analize, lėšos nebuvo skirtos aplinkos investicinėms priemonėms. Didžiausia lėšų dalis buvo skirta transporto infrastruktūrai. Programų vertintojai taip pat padarė išvadą, kad Komisijos rodikliai buvo visų pirma paremti įsisavinimu, o ne efektyvumu.

| 34. | Be to, vadovaujantis pirmiausia įsisavinimo motyvais iš įgyvendinimo rezervo keletą kartų lėšos buvo skirtos išimtinai Europos regioninės plėtros fondui, pavyzdžiui, Vokietijos Saksonijos veiklos programai, Airijos (visų Airijos veiklos programų įgyvendinimo rezervas buvo paskirtas vienai iš Europos regioninės plėtros fondo finansuojamai programai), Italijos (veiklos programa „Sviluppo Imprenditoriale Locale“) ir kai kurioms Austrijos, Vokietijos, Prancūzijos, Ispanijos ir Jungtinės Karalystės 2 tikslo veiklos programoms. |
| --- | --- |

34.

Be to, vadovaujantis pirmiausia įsisavinimo motyvais iš įgyvendinimo rezervo keletą kartų lėšos buvo skirtos išimtinai Europos regioninės plėtros fondui, pavyzdžiui, Vokietijos Saksonijos veiklos programai, Airijos (visų Airijos veiklos programų įgyvendinimo rezervas buvo paskirtas vienai iš Europos regioninės plėtros fondo finansuojamai programai), Italijos (veiklos programa „Sviluppo Imprenditoriale Locale“) ir kai kurioms Austrijos, Vokietijos, Prancūzijos, Ispanijos ir Jungtinės Karalystės 2 tikslo veiklos programoms.

| 35. | Įgyvendinimo rezervo paskirstymui numatytas grafikas buvo labai trumpas. Pasiūlymai buvo gauti 2004 m. sausio mėn., o susitarimas iš esmės turėjo būti sudarytas vasario pradžioje. |
| --- | --- |

35.

Įgyvendinimo rezervo paskirstymui numatytas grafikas buvo labai trumpas. Pasiūlymai buvo gauti 2004 m. sausio mėn., o susitarimas iš esmės turėjo būti sudarytas vasario pradžioje.

| 36. | Tam tikra dalis įgyvendinimo rezervo lėšų buvo skirta programoms, atlikus jų efektyvumo ir valdymo kokybės įvertinimą. Tačiau kalbant apibendrintai, įgyvendinimo rezervas iš esmės buvo panaudotas išlaidoms padidinti, užuot lėšas skyrus toms veikloms, kurios buvo įvertintos kaip ypač veiksmingos. |
| --- | --- |

36.

Tam tikra dalis įgyvendinimo rezervo lėšų buvo skirta programoms, atlikus jų efektyvumo ir valdymo kokybės įvertinimą. Tačiau kalbant apibendrintai, įgyvendinimo rezervas iš esmės buvo panaudotas išlaidoms padidinti, užuot lėšas skyrus toms veikloms, kurios buvo įvertintos kaip ypač veiksmingos.

TARPINIO LAIKOTARPIO PERŽIŪROS POVEIKIS

| 37. | 2000–2006 m. struktūrinių fondų reforma patikslino ir sustiprino fondų tikslus. Šia reforma buvo siekiama skatinti augimą ir užimtumą, atsižvelgiant į tarpusavyje susijusius ekonominės, socialinės ir aplinkos politikos tikslus (29). Naudojant fondų lėšas, visų pirma turėjo būti atsižvelgiama į naujų technologijų ir inovacijų, informacinės visuomenės, švaraus ir efektyvaus energijos naudojimo (įskaitant atsinaujinančią energiją), geresnės aplinkos apsaugos, socialinės įtraukties ir mokymosi visą gyvenimą aspektus. |
| --- | --- |

37.

2000–2006 m. struktūrinių fondų reforma patikslino ir sustiprino fondų tikslus. Šia reforma buvo siekiama skatinti augimą ir užimtumą, atsižvelgiant į tarpusavyje susijusius ekonominės, socialinės ir aplinkos politikos tikslus (29). Naudojant fondų lėšas, visų pirma turėjo būti atsižvelgiama į naujų technologijų ir inovacijų, informacinės visuomenės, švaraus ir efektyvaus energijos naudojimo (įskaitant atsinaujinančią energiją), geresnės aplinkos apsaugos, socialinės įtraukties ir mokymosi visą gyvenimą aspektus.

| 38. | Paskirstant įgyvendinimo rezervą ir perkeliant lėšas po tarpinio laikotarpio peržiūros, reikėjo atsižvelgti į programavimo pricipus, išdėstytus Komisijos programavimo gairėse (30). Deja, Komisija peržiūrėtas programavimo gaires paskelbė tik 2003 m. rugpjūtį, kitaip sakant per vėlai, kad visos valstybės narės ir regionai galėtų atsižvelgti į peržiūrėtas gaires atlikdami tarpinio laikotarpio peržiūrą. Kita vertus, patikslintos gairės nuo pradinių gairių skyrėsi tik keliais kokybiniais pakeitimais, kaip antai Lisabonos strategijos įtvirtinimas transporto (išskirtinis dėmesys skirtas intermodalumui, perėjimui nuo kelių prie geležinkelių ir vandenų transporto) ir energetikos srityse. |
| --- | --- |

38.

Paskirstant įgyvendinimo rezervą ir perkeliant lėšas po tarpinio laikotarpio peržiūros, reikėjo atsižvelgti į programavimo pricipus, išdėstytus Komisijos programavimo gairėse (30). Deja, Komisija peržiūrėtas programavimo gaires paskelbė tik 2003 m. rugpjūtį, kitaip sakant per vėlai, kad visos valstybės narės ir regionai galėtų atsižvelgti į peržiūrėtas gaires atlikdami tarpinio laikotarpio peržiūrą. Kita vertus, patikslintos gairės nuo pradinių gairių skyrėsi tik keliais kokybiniais pakeitimais, kaip antai Lisabonos strategijos įtvirtinimas transporto (išskirtinis dėmesys skirtas intermodalumui, perėjimui nuo kelių prie geležinkelių ir vandenų transporto) ir energetikos srityse.

| 39. | Atlikus įgyvendinimo rezervo paskirstymą, turėjo būti peržiūrėtos visos veiklos programos ir Bendrijos paramos sistemos. Taigi kiekvieną programą reikėjo pritaikyti, naudojant panašias procedūras kaip pirminio programavimo atveju, tarp jų konsultacijas su susijusiais Komisijos generaliniais direktoratais ir oficialų Komisijos programų priėmimą. |
| --- | --- |

39.

Atlikus įgyvendinimo rezervo paskirstymą, turėjo būti peržiūrėtos visos veiklos programos ir Bendrijos paramos sistemos. Taigi kiekvieną programą reikėjo pritaikyti, naudojant panašias procedūras kaip pirminio programavimo atveju, tarp jų konsultacijas su susijusiais Komisijos generaliniais direktoratais ir oficialų Komisijos programų priėmimą.

| 40. | Iš valstybių narių buvo reikalaujama peržiūrėti veiklos programas ir Bendrijos paramos sistemas tik tuo atveju, jeigu skirstomas įgyvendinimo rezervas. Audito Rūmai išnagrinėjo 25 veiklos programas ir Bendrijos paramos sistemas ir nustatė 15 atvejų, kai programos būdavo peržiūrėtos dėl kitų priežasčių. |
| --- | --- |

40.

Iš valstybių narių buvo reikalaujama peržiūrėti veiklos programas ir Bendrijos paramos sistemas tik tuo atveju, jeigu skirstomas įgyvendinimo rezervas. Audito Rūmai išnagrinėjo 25 veiklos programas ir Bendrijos paramos sistemas ir nustatė 15 atvejų, kai programos būdavo peržiūrėtos dėl kitų priežasčių.

| 41. | Dauguma atvejų, atlikus tarpinio laikotarpio įvertinimą, veiklos programose buvo geriau atsižvelgta į politikų prioritetus ir ES strategijos pokyčius. Kai kuriais atvejais buvo pagerinti veiklos rezultatų rodikliai ir patobulintos valdymo struktūros. Pavyzdžiui, tokie pakeitimai buvo padaryti Airijoje, Portugalijoje ir Italijoje. |
| --- | --- |

41.

Dauguma atvejų, atlikus tarpinio laikotarpio įvertinimą, veiklos programose buvo geriau atsižvelgta į politikų prioritetus ir ES strategijos pokyčius. Kai kuriais atvejais buvo pagerinti veiklos rezultatų rodikliai ir patobulintos valdymo struktūros. Pavyzdžiui, tokie pakeitimai buvo padaryti Airijoje, Portugalijoje ir Italijoje.

| 42. | Kaip jau buvo anksčiau minėta, skirstant įgyvendinimo rezervą, pirmenybė buvo teikiama sritims, kuriose buvo galima panaudoti lėšas, pavyzdžiui:






  — | Austrijos Burgenlando bendrasis programavimo dokumentas. Svarbiausieji pakeitimai: dėl įsisavinimo sunkumų sumažintos lėšos, numatytos moksliniams tyrimams, technologijoms ir vystymui bei kraštovaizdžio išsaugojimui, |
| --- | --- | --- |

42.

Kaip jau buvo anksčiau minėta, skirstant įgyvendinimo rezervą, pirmenybė buvo teikiama sritims, kuriose buvo galima panaudoti lėšas, pavyzdžiui:

—

Austrijos Burgenlando bendrasis programavimo dokumentas. Svarbiausieji pakeitimai: dėl įsisavinimo sunkumų sumažintos lėšos, numatytos moksliniams tyrimams, technologijoms ir vystymui bei kraštovaizdžio išsaugojimui,

| — | Belgijos Hainauto bendrasis programavimo dokumentas: įsisavinimas suvaidino svarbų vaidmenį, pavyzdžiui, „aplinkos valdymui“ numatytos lėšos buvo labai sumažintos ir pervestos pagalbos tikslais pramoninės veiklos teritorijų pertvarkymui dėl menko lėšų įsisavinimo, |
| --- | --- |

—

Belgijos Hainauto bendrasis programavimo dokumentas: įsisavinimas suvaidino svarbų vaidmenį, pavyzdžiui, „aplinkos valdymui“ numatytos lėšos buvo labai sumažintos ir pervestos pagalbos tikslais pramoninės veiklos teritorijų pertvarkymui dėl menko lėšų įsisavinimo,

| — | Vokietijos Brandenburgo veikos programa: buvo labai sumažintos aplinkos priemonėms numatytos lėšos, atsisakyta priemonės „Atsinaujinanti energija“, |
| --- | --- |

—

Vokietijos Brandenburgo veikos programa: buvo labai sumažintos aplinkos priemonėms numatytos lėšos, atsisakyta priemonės „Atsinaujinanti energija“,

| — | Vokietijos transporto veiklos programa: įgyvendinimo rezervas buvo skirtas tik kelių projektams. Dėl šios priežasties labai pasikeitė keliams ir geležinkeliui skiriamų lėšų santykis, |
| --- | --- |

—

Vokietijos transporto veiklos programa: įgyvendinimo rezervas buvo skirtas tik kelių projektams. Dėl šios priežasties labai pasikeitė keliams ir geležinkeliui skiriamų lėšų santykis,

| — | Kalabrijos veiklos programa: didžioji peržiūrėtos programos dalis yra susijusi su „suderinamais“ projektais. Tai viešieji projektai, kurie prieš prasidedant dabartiniam programiniam laikotarpiui, jau buvo finansuojami iš nacionalinių lėšų. Šie projektai nebuvo numatyti pirminėje programoje. Toks sprendimas buvo priimtas siekiant išvengti įsipareigojimų panaikinimo; |
| --- | --- |

—

Kalabrijos veiklos programa: didžioji peržiūrėtos programos dalis yra susijusi su „suderinamais“ projektais. Tai viešieji projektai, kurie prieš prasidedant dabartiniam programiniam laikotarpiui, jau buvo finansuojami iš nacionalinių lėšų. Šie projektai nebuvo numatyti pirminėje programoje. Toks sprendimas buvo priimtas siekiant išvengti įsipareigojimų panaikinimo;

| — | Italijos Bendrijos paramos sistemos, Pietų ir Rytų Airijos veiklos programos: finansiniai planai buvo iš esmės pataisyti todėl, kad iš pradžių numatyta privataus finansavimo dalis buvo sumažinta (Italijos Bendrijos paramos sistemos atveju 95 %, o Pietų ir Rytų Airijos veiklos programos atveju 70 %) ir iš dalies pakeista viešosiomis nacionalinėmis lėšomis. Siekiamas rezultatas buvo padidinti nacionalinių lėšų panaudojimo lygį ir taip išvengti įsipareigojimų panaikinimo. |
| --- | --- |

—

Italijos Bendrijos paramos sistemos, Pietų ir Rytų Airijos veiklos programos: finansiniai planai buvo iš esmės pataisyti todėl, kad iš pradžių numatyta privataus finansavimo dalis buvo sumažinta (Italijos Bendrijos paramos sistemos atveju 95 %, o Pietų ir Rytų Airijos veiklos programos atveju 70 %) ir iš dalies pakeista viešosiomis nacionalinėmis lėšomis. Siekiamas rezultatas buvo padidinti nacionalinių lėšų panaudojimo lygį ir taip išvengti įsipareigojimų panaikinimo.

| 43. | Audito Rūmai nustatė, kad aplinkos priemonėms skirtos sumos buvo pervestos pagalbos įmonėms ir transporto infrastruktūros sritims (visų pirma, keliams). Tai, pavyzdžiui, buvo padaryta Vokietijoje, Ispanijoje, Italijoje ir Belgijoje, kur bendra suma siekė apie 800 milijonų eurų (maždaug 1 % šioms valstybėms narėms skirtų struktūrinių fondų lėšų). |
| --- | --- |

43.

Audito Rūmai nustatė, kad aplinkos priemonėms skirtos sumos buvo pervestos pagalbos įmonėms ir transporto infrastruktūros sritims (visų pirma, keliams). Tai, pavyzdžiui, buvo padaryta Vokietijoje, Ispanijoje, Italijoje ir Belgijoje, kur bendra suma siekė apie 800 milijonų eurų (maždaug 1 % šioms valstybėms narėms skirtų struktūrinių fondų lėšų).

| 44. | Apskritai Audito Rūmai nustatė, kad, atlikus tarpinio laikotarpio peržiūrą, buvo patobulintos kelios struktūrinių fondų programos (pavyzdžiui, buvo atsižvelgta į politikos prioritetus arba į ES strategijos pokyčius, arba buvo patikslinti veiklos rezultatų rodikliai). Tačiau ženklų poveikį iš esmės turėjo tas faktas, kad lėšos, kurių nebuvo galima įsisavinti įgyvendinant priemones, buvo atiduotos kitoms sritims. |
| --- | --- |

44.

Apskritai Audito Rūmai nustatė, kad, atlikus tarpinio laikotarpio peržiūrą, buvo patobulintos kelios struktūrinių fondų programos (pavyzdžiui, buvo atsižvelgta į politikos prioritetus arba į ES strategijos pokyčius, arba buvo patikslinti veiklos rezultatų rodikliai). Tačiau ženklų poveikį iš esmės turėjo tas faktas, kad lėšos, kurių nebuvo galima įsisavinti įgyvendinant priemones, buvo atiduotos kitoms sritims.

2007–2013 M. LAIKOTARPIO PROCEDŪROS

| 45. | Dėl patikslintų sekančio 2007–2013 m. struktūrinių fondų programinio laikotarpio vertinimo procedūrų, peržiūros ir programų peržiūrėjimo jau yra susitarta. Šios procedūros tam tikrais aspektais skiriasi nuo tų, kurios buvo taikomos 2000–2006 metais. Ten, kur buvo padaryti pakeitimai, palyginus su 2000–2006 m. procedūromis, atsirado daugiau lankstumo. Patikslintos procedūros sudarys galimybę „tiksliai pritaikyti“ išlaidų planų tarpinio laikotarpio vertinimo ir jo peržiūros aspektus, atsižvelgiant į konkrečias kiekvienos programos aplinkybes.






  — | Reikalavimas atlikti vertinimą prieš prasidedant programiniam laikotarpiui, jo metu ir jam pasibaigus – išliko. Atliekant vertinimus, ypatingą dėmesį reikia skirti tvariam vystymui. Be to, reikia atsižvelgti į Bendrijos teisės aktus, reglamentuojančius poveikį aplinkai ir strateginio aplinkos vertinimo aspektus (31). |
| --- | --- | --- |

45.

Dėl patikslintų sekančio 2007–2013 m. struktūrinių fondų programinio laikotarpio vertinimo procedūrų, peržiūros ir programų peržiūrėjimo jau yra susitarta. Šios procedūros tam tikrais aspektais skiriasi nuo tų, kurios buvo taikomos 2000–2006 metais. Ten, kur buvo padaryti pakeitimai, palyginus su 2000–2006 m. procedūromis, atsirado daugiau lankstumo. Patikslintos procedūros sudarys galimybę „tiksliai pritaikyti“ išlaidų planų tarpinio laikotarpio vertinimo ir jo peržiūros aspektus, atsižvelgiant į konkrečias kiekvienos programos aplinkybes.

—

Reikalavimas atlikti vertinimą prieš prasidedant programiniam laikotarpiui, jo metu ir jam pasibaigus – išliko. Atliekant vertinimus, ypatingą dėmesį reikia skirti tvariam vystymui. Be to, reikia atsižvelgti į Bendrijos teisės aktus, reglamentuojančius poveikį aplinkai ir strateginio aplinkos vertinimo aspektus (31).

| — | Kita vertus, nebeliko reikalavimo tiksliai nustatytu momentu atlikti visų programų tarpinio laikotarpio peržiūrą. |
| --- | --- |

—

Kita vertus, nebeliko reikalavimo tiksliai nustatytu momentu atlikti visų programų tarpinio laikotarpio peržiūrą.

| — | Vertinimui taikomas „proporcingos intervencijos“ principas. Įsisavinant fondų lėšas, Komisijos ir valstybių narių naudojami finansiniai ir administraciniai ištekliai rodikliams atrinkti, vertinimams atlikti, valdymo ir kontrolės sistemoms prižiūrėti bei ataskaitoms pateikti turi būti proporcingi bendrai veiklos programos išlaidų sumai (32). |
| --- | --- |

—

Vertinimui taikomas „proporcingos intervencijos“ principas. Įsisavinant fondų lėšas, Komisijos ir valstybių narių naudojami finansiniai ir administraciniai ištekliai rodikliams atrinkti, vertinimams atlikti, valdymo ir kontrolės sistemoms prižiūrėti bei ataskaitoms pateikti turi būti proporcingi bendrai veiklos programos išlaidų sumai (32).

| — | Nebeliko privalomo įgyvendinimo rezervo. Vietoj jo, valstybės narės gali sukurti nacionalinį rezervą nenumatytiems atvejams ir (arba) nacionalinį įgyvendinimo rezervą (33). (Procedūros, reglamentuojančios valstybinio įgyvendinimo rezervo sudarymą, yra panašios į 2000–2006 m. įgyvendinimo rezervo procedūras). |
| --- | --- |

—

Nebeliko privalomo įgyvendinimo rezervo. Vietoj jo, valstybės narės gali sukurti nacionalinį rezervą nenumatytiems atvejams ir (arba) nacionalinį įgyvendinimo rezervą (33). (Procedūros, reglamentuojančios valstybinio įgyvendinimo rezervo sudarymą, yra panašios į 2000–2006 m. įgyvendinimo rezervo procedūras).

| — | Kaip ir 2000–2006 m. tarpinio laikotarpio peržiūra nėra privaloma visoms programoms. (Pagrindinių programavimo krypčių peržiūra, kuriai pritarė Taryba, neįpareigoja valstybių narių keisti veiklos programas ar atitinkamos srities nacionalinės strategijos pagrindus). Tačiau reglamente yra numatyti du atvejai, kai valstybės narės gali priimti sprendimą peržiūrėti programą: 1) kai reikia atsižvelgti į reikšmingus socialinius ekonominius pokyčius ir į svarbius Bendrijos, nacionalinių arba regioninių prioritetų pokyčius 2) kai konstatuojamas didelis nukrypimas nuo pirminių tikslų arba kai kyla įgyvendinimo sunkumų. |
| --- | --- |

—

Kaip ir 2000–2006 m. tarpinio laikotarpio peržiūra nėra privaloma visoms programoms. (Pagrindinių programavimo krypčių peržiūra, kuriai pritarė Taryba, neįpareigoja valstybių narių keisti veiklos programas ar atitinkamos srities nacionalinės strategijos pagrindus). Tačiau reglamente yra numatyti du atvejai, kai valstybės narės gali priimti sprendimą peržiūrėti programą: 1) kai reikia atsižvelgti į reikšmingus socialinius ekonominius pokyčius ir į svarbius Bendrijos, nacionalinių arba regioninių prioritetų pokyčius 2) kai konstatuojamas didelis nukrypimas nuo pirminių tikslų arba kai kyla įgyvendinimo sunkumų.

| 46. | „N + 2“ taisyklė liks galioti, tačiau valstybėms narėms, kurių BVP vienam gyventojui 2001–2003 m. buvo mažesnis nei 85 % ES 25 vidurkio, ji taps „N + 3“ taisykle (ribotam laikotarpiui). |
| --- | --- |

46.

„N + 2“ taisyklė liks galioti, tačiau valstybėms narėms, kurių BVP vienam gyventojui 2001–2003 m. buvo mažesnis nei 85 % ES 25 vidurkio, ji taps „N + 3“ taisykle (ribotam laikotarpiui).

IŠVADOS

| 47. | Atliekant tarpinio laikotarpio vertinimą, buvo patikrinta, kaip vyksta struktūrinių fondų programų įgyvendinimas ir patvirtinta, kad struktūrinių fondų įgyvendinimo sistemos buvo žymiai patobulintos lyginant su šių fondų ankstesnės kartos sistemomis. Kita vertus, dauguma atvejų programų efektyvumą ir a fortiori, jų poveikį vertinti buvo per anksti. |
| --- | --- |

47.

Atliekant tarpinio laikotarpio vertinimą, buvo patikrinta, kaip vyksta struktūrinių fondų programų įgyvendinimas ir patvirtinta, kad struktūrinių fondų įgyvendinimo sistemos buvo žymiai patobulintos lyginant su šių fondų ankstesnės kartos sistemomis. Kita vertus, dauguma atvejų programų efektyvumą ir a fortiori, jų poveikį vertinti buvo per anksti.

| 48. | Įgyvendinimo rezervas pirmiausia buvo naudojamas siekiant maksimaliai padidinti išlaidas, užuot skyrus lėšas toms sritims, kuriose buvo pasiekta ypač gerų rezultatų. Komisija pabrėžė įsisavinimo svarbą (žr. 33 dalį). |
| --- | --- |

48.

Įgyvendinimo rezervas pirmiausia buvo naudojamas siekiant maksimaliai padidinti išlaidas, užuot skyrus lėšas toms sritims, kuriose buvo pasiekta ypač gerų rezultatų. Komisija pabrėžė įsisavinimo svarbą (žr. 33 dalį).

| 49. | Kai kuriais atvejais tarpinio laikotarpio struktūrinių fondų programų peržiūra leido pagerinti būdą, kuriuo veiklos programose atsižvelgiama į politikos prioritetus ar į Europos Sąjungos politikos pakeitimus (priimtus, pavyzdžiui, Europos Vadovų Tarybos Lisabonos ir Geteborgo susitikimuose), arba pagerinti veiklos programų rezultatų rodiklius. Svarbus tarpinės peržiūros rezultatas buvo tas, kad pirmenybė buvo suteikta veiklos sritims, kuriose galima išleisti pinigus. |
| --- | --- |

49.

Kai kuriais atvejais tarpinio laikotarpio struktūrinių fondų programų peržiūra leido pagerinti būdą, kuriuo veiklos programose atsižvelgiama į politikos prioritetus ar į Europos Sąjungos politikos pakeitimus (priimtus, pavyzdžiui, Europos Vadovų Tarybos Lisabonos ir Geteborgo susitikimuose), arba pagerinti veiklos programų rezultatų rodiklius. Svarbus tarpinės peržiūros rezultatas buvo tas, kad pirmenybė buvo suteikta veiklos sritims, kuriose galima išleisti pinigus.

| 50. | Vykdant tarpinio laikotarpio procedūras pagal struktūrinių fondų reglamento nuostatas, buvo įdėta daug pastangų. Be to, kadangi programos tarpinio laikotarpio įvertinimai buvo atlikti gana anksti, tarpinio laikotarpio įvertinimai ir peržiūros galėjo suteikti tik menką patikinimą, kad struktūrinių fondų lėšos leis pasiekti laukiamų rezultatų ir poveikių. Be to, valstybės narės ir Komisija išnaudojo įgyvendinimo rezervo ir tarpinio laikotarpio peržiūros teikiamas galimybes tam, kad lėšos būtų panaudotos per nustatytą laiką. |
| --- | --- |

50.

Vykdant tarpinio laikotarpio procedūras pagal struktūrinių fondų reglamento nuostatas, buvo įdėta daug pastangų. Be to, kadangi programos tarpinio laikotarpio įvertinimai buvo atlikti gana anksti, tarpinio laikotarpio įvertinimai ir peržiūros galėjo suteikti tik menką patikinimą, kad struktūrinių fondų lėšos leis pasiekti laukiamų rezultatų ir poveikių. Be to, valstybės narės ir Komisija išnaudojo įgyvendinimo rezervo ir tarpinio laikotarpio peržiūros teikiamas galimybes tam, kad lėšos būtų panaudotos per nustatytą laiką.

| 51. | Audito Rūmų nuomone, į didelės apimties išlaidų programas, kurių įgyvendinimo trukmė gali siekti iki septynerių metų, ir toliau reikėtų įtraukti nuostatą dėl programos tikslų, priemonių ir biudžetinių asignavimų peržiūrėjimo programos įgyvendinimo laikotarpiu. Tačiau auditas atskleidė, kad planuojant ir valdant struktūrinius fondus atsiranda savaiminės įtampos, į kurias reikėtų atsižvelgti rengiant ir taikant tarpinio laikotarpio įvertinimo ir peržiūros procedūras.






  — | Išlaidos turi būti efektyvios, rezultatyvios ir ekonomiškos. Kita vertus, struktūriniams ir Sanglaudos fondams skirtų įsipareigojimų bendros sumos, nurodytos būsimoje ES finansinėje perspektyvoje atspindi tuo pat metu išlaidų paskirtį ir ribas (34). Įsisavinimas yra savaimingas ES išlaidų tikslas sanglaudos srityje. |
| --- | --- | --- |

51.

Audito Rūmų nuomone, į didelės apimties išlaidų programas, kurių įgyvendinimo trukmė gali siekti iki septynerių metų, ir toliau reikėtų įtraukti nuostatą dėl programos tikslų, priemonių ir biudžetinių asignavimų peržiūrėjimo programos įgyvendinimo laikotarpiu. Tačiau auditas atskleidė, kad planuojant ir valdant struktūrinius fondus atsiranda savaiminės įtampos, į kurias reikėtų atsižvelgti rengiant ir taikant tarpinio laikotarpio įvertinimo ir peržiūros procedūras.

—

Išlaidos turi būti efektyvios, rezultatyvios ir ekonomiškos. Kita vertus, struktūriniams ir Sanglaudos fondams skirtų įsipareigojimų bendros sumos, nurodytos būsimoje ES finansinėje perspektyvoje atspindi tuo pat metu išlaidų paskirtį ir ribas (34). Įsisavinimas yra savaimingas ES išlaidų tikslas sanglaudos srityje.

| — | N + 2 taisyklė yra numatyta kaip gera lėšų planavimą užtikrinanti drausminė priemonė, tačiau ji taip pat leidžia valstybėms narėms ir Komisijai imtis iniciatyvos skatinat veiklas, dėl kurių išlaidų galima gana lengvai įsipareigoti skirstant bet kurio rezervo lėšas. |
| --- | --- |

—

N + 2 taisyklė yra numatyta kaip gera lėšų planavimą užtikrinanti drausminė priemonė, tačiau ji taip pat leidžia valstybėms narėms ir Komisijai imtis iniciatyvos skatinat veiklas, dėl kurių išlaidų galima gana lengvai įsipareigoti skirstant bet kurio rezervo lėšas.

| — | Tarpinio laikotarpio peržiūra kelia tinkamo laiko pasirinkimo problemų. Kuo vėliau atliekama peržiūra, tuo mažiau galimybių padaryti pakeitimus programoje; tačiau kuo anksčiau atliekama kokia nors peržiūra, tuo sudėtingiau suformuoti tvirtą nuomonę apie išlaidų efektyvumą ir poveikį. Galima padaryti išvadą, kad jeigu įvertinimui suteikiamas reikšmingas vaidmuo skirstant lėšas, svarbu, kad ex ante įvertinimas būtų atliekamas labai kokybiškai. |
| --- | --- |

—

Tarpinio laikotarpio peržiūra kelia tinkamo laiko pasirinkimo problemų. Kuo vėliau atliekama peržiūra, tuo mažiau galimybių padaryti pakeitimus programoje; tačiau kuo anksčiau atliekama kokia nors peržiūra, tuo sudėtingiau suformuoti tvirtą nuomonę apie išlaidų efektyvumą ir poveikį. Galima padaryti išvadą, kad jeigu įvertinimui suteikiamas reikšmingas vaidmuo skirstant lėšas, svarbu, kad ex ante įvertinimas būtų atliekamas labai kokybiškai.

| 52. | Specifinės 2000–2006 m. programinio laikotarpio aplinkybės pagilino kai kurias minėtas problemas. 1994–1999 m. laikotarpio išlaidoms nebuvo taikoma N + 2 taisyklė ir todėl jų įsisavinimas labai vėlavo (iš tiesų 1994–1999 m. programos vis dar nėra uždarytos). Dėl šios priežasties vėlai pradėtos įgyvendinti 2000–2006 m. laikotarpio programos. Kiti tarpinio laikotarpio įvertinimo apribojimai yra daug svarbesni – savaime yra labai sudėtinga įvertinti grynąjį investicijų į infrastruktūrą arba užimtumo iniciatyvų rezultatą. |
| --- | --- |

52.

Specifinės 2000–2006 m. programinio laikotarpio aplinkybės pagilino kai kurias minėtas problemas. 1994–1999 m. laikotarpio išlaidoms nebuvo taikoma N + 2 taisyklė ir todėl jų įsisavinimas labai vėlavo (iš tiesų 1994–1999 m. programos vis dar nėra uždarytos). Dėl šios priežasties vėlai pradėtos įgyvendinti 2000–2006 m. laikotarpio programos. Kiti tarpinio laikotarpio įvertinimo apribojimai yra daug svarbesni – savaime yra labai sudėtinga įvertinti grynąjį investicijų į infrastruktūrą arba užimtumo iniciatyvų rezultatą.

REKOMENDACIJOS

| 53. | Siekiant padidinti tarpinio laikotarpio įvertinimo, peržiūros ir įgyvendinimo rezervo paskirstymo naudingumą 2007–2013 m. laikotarpiu bei sekančiais programiniais laikotarpiais, Audito Rūmai rekomenduoja imtis šių veiksmų:






  — | Programų „tarpinio laikotarpio“ įvertinimas ir peržiūra duotų daugiau rezultatų, jeigu didesnė dalis lėšų būtų įsisavinama per programos laikotarpį, o ne vėluotų kelerius metus jam pasibaigus. Siekiant greičiau pradėti 2007–2013 m. programų įgyvendinimą, Komisija ir valstybės narės turėtų pasirūpinti, kad 2000–2006 m. programos būtų uždarytos greitai ir efektyviai. |
| --- | --- | --- |

53.

Siekiant padidinti tarpinio laikotarpio įvertinimo, peržiūros ir įgyvendinimo rezervo paskirstymo naudingumą 2007–2013 m. laikotarpiu bei sekančiais programiniais laikotarpiais, Audito Rūmai rekomenduoja imtis šių veiksmų:

—

Programų „tarpinio laikotarpio“ įvertinimas ir peržiūra duotų daugiau rezultatų, jeigu didesnė dalis lėšų būtų įsisavinama per programos laikotarpį, o ne vėluotų kelerius metus jam pasibaigus. Siekiant greičiau pradėti 2007–2013 m. programų įgyvendinimą, Komisija ir valstybės narės turėtų pasirūpinti, kad 2000–2006 m. programos būtų uždarytos greitai ir efektyviai.

| — | 2000–2006 m. programų vertintojai nustatė vieną konkretų trūkumą – priežiūros sistemos veikė nepakankamai. Komisija turėtų imtis veiksmų, siekdama užtikrinti, kad veiklos rezultatų rodikliai būtų stebimi nuo naujo programos laikotarpio pradžios. |
| --- | --- |

—

2000–2006 m. programų vertintojai nustatė vieną konkretų trūkumą – priežiūros sistemos veikė nepakankamai. Komisija turėtų imtis veiksmų, siekdama užtikrinti, kad veiklos rezultatų rodikliai būtų stebimi nuo naujo programos laikotarpio pradžios.

| — | Įvertinimus ir pakartotinius įvertinimus reikėtų atlikti tada, kai yra sukaupiama pakankama programos įgyvendinimo patirtis, kuri leidžia atlikti naudingą įvertinimą ir patikslinti prioritetus. |
| --- | --- |

—

Įvertinimus ir pakartotinius įvertinimus reikėtų atlikti tada, kai yra sukaupiama pakankama programos įgyvendinimo patirtis, kuri leidžia atlikti naudingą įvertinimą ir patikslinti prioritetus.

| — | 2000–2006 m. tarpinio laikotarpio procesai buvo ilgi ir sudėtingi. Komisija turėtų numatyti būdus kaip šį procesą sutrumpinti ir geriau pritaikyti kintančioms reikmėms. |
| --- | --- |

—

2000–2006 m. tarpinio laikotarpio procesai buvo ilgi ir sudėtingi. Komisija turėtų numatyti būdus kaip šį procesą sutrumpinti ir geriau pritaikyti kintančioms reikmėms.

| — | Komisija neturėtų vertintojams nurodinėti kokį metodą taikyti. Ji turėtų apibrėžti, kokiu būdu programas galima būtų pakeisti taip, kad būtų juntamas poveikis sanglaudai, kad įvertinimai leistų pasinaudoti geriausia patirtimi ir kad sudarius įgyvendinimo rezervus, jie būtų naudojami taip, kad skatintų rezultatyvų ir efektyvų programų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

—

Komisija neturėtų vertintojams nurodinėti kokį metodą taikyti. Ji turėtų apibrėžti, kokiu būdu programas galima būtų pakeisti taip, kad būtų juntamas poveikis sanglaudai, kad įvertinimai leistų pasinaudoti geriausia patirtimi ir kad sudarius įgyvendinimo rezervus, jie būtų naudojami taip, kad skatintų rezultatyvų ir efektyvų programų įgyvendinimą.

| — | Visos Komisijos gairės turėtų būti pateikiamos tinkamu laiku. |
| --- | --- |

—

Visos Komisijos gairės turėtų būti pateikiamos tinkamu laiku.

| — | Komisija ir valstybės narės turėtų skirti ypatingą dėmesį išlaidų, susijusių su ES politikos prioritetais, programavimo ir valdymo procedūroms. |
| --- | --- |

—

Komisija ir valstybės narės turėtų skirti ypatingą dėmesį išlaidų, susijusių su ES politikos prioritetais, programavimo ir valdymo procedūroms.

Šią ataskaitą Audito Rūmai priėmė Liuksemburge 2007 m. kovo 8 d. įvykusiame Audito Rūmų posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Pirmininkas

Hubert WEBER

---

(1)  Apie 16 milijardų eurų iš struktūrinių fondų 2004–2006 m. laikotarpiui buvo paskirta maždaug 200 naujųjų valstybių narių programų.

1

(2)  Žr. II antraštinę dalį „Programavimas“ – 1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1260/1999, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl struktūrinių fondų 13–19 straipsniai (OL L 161, 1999 6 26, p. 1).

2

(3)  Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 10 straipsnio 3 dalis.

3

(4)  Tarybos reglamento (EB) Nr. 1260/1999 18 ir 19 straipsniai. Tais atvejais, kai Bendrijos lėšos neviršija 1 milijardo eurų, parama gali būti skiriama per „Bendrą programavimo dokumentą“ (BPD), kuriame būtų ta pati informacija, kaip ir Bendrijos paramos sistemose ir veiklos programose.

4

(5)  Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 14 straipsnio 2 dalis.

5

(6)  Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 35 straipsnio 2 dalis.

6

(7)  Dėl įgyvendinimo rezervo žr. Reglamento  (EB) Nr. 1260/1999 44 straipsnį, o dėl „N + 2“ taisyklės – 31 straipsnio 2 dalį.

7

(8)  Pagal finansinį planą bendra 2000–2006 metų laikotarpio 1 tikslui numatytų struktūrinių fondų lėšų suma yra suskirstyta į metines dalis. Mokėjimai gali būti vykdomi išmokant avansą (kuris sudaro 7 % kiekvienos programos bendro paketo ir kuris iš pradžių atlieka santykinai ilgos drausminės priemonės vaidmenį N + 2 taisyklės taikymo atžvilgiu) arba kompensuojant išlaidas, kurios buvo išmokėtos galutiniam paramos gavėjui. Siekdamos išvengti įsipareigojimų panaikinimo, valstybės narės, baigiantis antriems metams po įsipareigojimo, privalo Komisijai pateikti mokėjimo paraišką, kuri apimtų visas finansiniame plane nustatytas kiekvienų metų sumas (Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 31 straipsnio 2 dalis ir 32 straipsnio 3 dalis).

8

(9)  2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 27 straipsnis (OL L 248, 2002 9 16, p. 1). Ekonomiškumo principas reikalauja, kad institucijoms jų veiklos vykdymui reikalingi ištekliai būtų prieinami reikiamu laiku, pakankamo dydžio ir kokybės bei geriausia kaina. Rezultatyvumo principas reiškia siekti geriausio panaudotų išteklių ir pasiektų rezultatų santykio; efektyvumo principas – tai konkrečių nustatytų tikslų įvykdymas ir planuotų rezultatų pasiekimas. Dėl struktūrinių fondų rezultatyvumo įvertinimo taip pat žr. reglamento (EB) Nr. 1260/1999 40 straipsnį.

9

(10)  Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 41 straipsnis.

10

(11)  Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 42 straipsnis.

11

(12)  Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 43 straipsnis.

12

(13)  Specialioji ataskaita Nr. 7/2003 apie 2000–2006 m. laikotarpio struktūrinių fondų paramos programavimo įgyvendinimą (OL C 174, 2003 7 23).

13

(14)  Žr. Specialiąją ataskaitą Nr. 10/2006 apie 1994−1999 m. laikotarpio 1 ir 3 tikslo programų ex post įvertinimus.

14

ex post

(15)  Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 42 straipsnio 2 dalis.

15

(16)  Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 44 straipsnio 1 dalis.

16

(17)  Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 44 straipsnio 2 dalis.

17

(18)  Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 14 straipsnio 2 dalis kartu su II antraštine dalimi „Programavimas“ ir 10 straipsnio 3 dalis.

18

(19)  Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 42 straipsnio 3 dalis.

19

(20)  Belgijos BPD: 3 tikslas Flandrija; Prancūzija: Korsikos BPD ir 3 tikslas; Vokietija: Bendrijos paramos sistema ir Brandenburgo transporto veiklos programa; Italija: Bendrijos paramos sistema ir Kalabrijos, Ponsilio transporto veiklos programa; Lombardijos BPD, 3 tikslas; Airija: Bendrijos paramos sistema ir Pietryčių gamybinio sektoriaus veiklos programa; Ispanija: Bendrijos paramos sistema ir Andalūzijos, Galicijos veiklos programa; Jungtinė Karalystė: Merseysido BPD, 3 tikslo veiklos programa.

20

Portugalijos Bendrijos paramos sistemos, Algarvės veiklos programos (P), Burgenlando BPD (A), Hainauto BPD (B), Reunjono BPD (F), Flevolando BPD (NL) tarpinio laikotarpio įvertinimų, įgyvendinimo rezervo paskirstymo ir peržiūros procesai buvo išnagrinėti Komisijos lygmeniu.

(21)  Rengdama apžvalgos projektą vieną trečdalį ataskaitų Komisija įvertino gerai arba puikiai. Galutinės ataskaitos įvertinimas buvo daug palankesnis: du trečdalius ataskaitų Komisija įvertino gerai arba puikiai. Tais atvejais, kai buvo nustatyti trūkumai, pagrindinės vertintojų darbą apsunkinusios priežastys buvo šios:

21

| — | didelis įvertinimo klausimų skaičius, |
| --- | --- |

—

didelis įvertinimo klausimų skaičius,

| — | didelis susijusių projektų skaičius, |
| --- | --- |

—

didelis susijusių projektų skaičius,

| — | kai kurios didelės programos buvo sudėtingos, o kai kurių vertintojų ištekliai – riboti. |
| --- | --- |

—

kai kurios didelės programos buvo sudėtingos, o kai kurių vertintojų ištekliai – riboti.

(22)  Didėjantis vertinimo produktyvumas, Europos Komisija, 2004 m. lapkritis (35 angliško teksto puslapis).

22

(23)  Yra atlikta empirinių tyrimų ir įvertinimų, parodančių tokius rezultatus. Apskritai trūksta duomenų apie tikruosius poreikius, nėra netgi žinoma, kokia infrastruktūros rūšis gali padėti optimizuoti struktūrinių fondų rezultatus.

23

(24)  Savaimingumo efektas yra tada, kai veikla arba investicija būtų buvusi atlikta ir nesant finansavimo.

24

(25)  Europos Komisija, naujasis 2000–2006 m. programos laikotarpis: metodologinis darbo dokumentas Nr. 4 – Įgyvendinimo rezervo panaudojimas.

25

(26)  Šie rodikliai yra tarpusavyje susiję: finansinis įsisavinimas ir išdirbis yra glaudžiai susiję.

26

(27)  Specialiojoje ataskaitoje Nr. 7/2003 Audito Rūmai pažymėjo, kad iš tikrųjų naudojant įgyvendinimo rezervo lėšas, tenka taikyti sudėtingą procedūrą, kuri gali tapti nesuderinto ir neefektyvaus rezervo panaudojimo priežastimi.

27

(28)  Vienu Nyderlandų 3 tikslo programos atveju, Komisija neturėjo kito pasirinkimo kaip tik paskirstyti įgyvendinimo rezervo lėšas, nepaisant to, kad lėšoms nebuvus panaudotoms jau buvo priimti įsipareigojimai dėl didelių sumų panaikinimo.

28

(29)  Šie tikslai atitiko Amsterdamo sutartyje nustatytus Europos Sąjungos darnaus vystymo koncepcijos reikalavimus ir didžia dalimi atspindėjo vėliau įvykusios Lisabonos Europos Vadovų Tarybos išvadas (2000 m. kovo mėn.: „sukurti konkurencingiausią ir dinamiškiausią žinių visuomenę pasaulyje“), kurias Geteborgo Europos Vadovų Taryba (2001 m. birželio mėn.) papildė darnaus vystymo aplinkos strategija.

29

(30)  Žr. Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 10 straipsnio 3 dalį ir 14 straipsnį. „... vadovaujantis šia antraštine dalimi“. Ši „antraštinė dalis“ apima 15–19 straipsnių programines nuostatas.

30

(31)  2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo bei panaikinančio Reglamentą (EB) Nr. 1260/1999, 47 straipsnis (OL L 210, 2006 7 31, p. 25).

31

(32)  Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 13 straipsnis.

32

(33)  Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 50 ir 51 straipsniai.

33

(34)  Pagal 1999 m. gegužės 6 d. tarpinstitucinio Susitarimo (apimančio ir finansinę perspektyvą) tarp Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 12 dalies 3 punktą, Europos Parlamentas ir Taryba įsipareigoja laikytis struktūrinių veiksmų finansinėje perspektyvoje nustatyto įsipareigojimų asignavimų paskirstymo (OL C 172, 1999 6 18, p. 1).

34

---

KOMISIJOS ATSAKYMAI

SANTRAUKA

| III. | Pirma įtrauka – tarpinio laikotarpio įvertinimo tikslai, susiję su efektyvumu, veiksmingumu ir tikėtinu poveikiu, apsiribojo pradinių pajėgumų ir rezultatų analize. Ši analizė buvo sudėtinga dėl pavėluotos arba lėtos programų įgyvendinimo pradžios, nors tam tikrais atvejais ji buvo atlikta (žr. Komisijos ataskaitos „Didėjančios vertinimo galimybės“ 5 skyrių). Nepaisant to, kiti aspektai, išnagrinėti atliekant tarpinio laikotarpio įvertinimą, buvo naudingi priimant sprendimus dėl įgyvendinimo rezervo paskirstymo ir veiklos programų pritaikymo.
  Antra įtrauka – įgyvendinimo rezervas buvo naudojamas skirstyti lėšas programoms, remiantis keliais kriterijais, kurių atžvilgiu Komisija rekomendavo taikyti tris rodiklių grupes. Lėšų įsisavinimas buvo svarbus veiksnys, bet valstybėms narėms buvo taikomi įvairūs kriterijai ir jie dažnai priklausė nuo galimybės gauti patikimų duomenų (žr. 28 ir 32 punktus).
  Trečia įtrauka – Komisijos nuomone, tarpinio laikotarpio peržiūra padarė didelį poveikį bendram programų vykdymui ir tam, kaip buvo atsižvelgta į politikos prioritetus. Kartu Komisija norėjo išvengti papildomų išteklių skyrimo sritims, kuriose buvo sunkumų naudojant turimus išteklius. |
| --- | --- |

III.

Pirma įtrauka – tarpinio laikotarpio įvertinimo tikslai, susiję su efektyvumu, veiksmingumu ir tikėtinu poveikiu, apsiribojo pradinių pajėgumų ir rezultatų analize. Ši analizė buvo sudėtinga dėl pavėluotos arba lėtos programų įgyvendinimo pradžios, nors tam tikrais atvejais ji buvo atlikta (žr. Komisijos ataskaitos „Didėjančios vertinimo galimybės“ 5 skyrių). Nepaisant to, kiti aspektai, išnagrinėti atliekant tarpinio laikotarpio įvertinimą, buvo naudingi priimant sprendimus dėl įgyvendinimo rezervo paskirstymo ir veiklos programų pritaikymo.

Antra įtrauka – įgyvendinimo rezervas buvo naudojamas skirstyti lėšas programoms, remiantis keliais kriterijais, kurių atžvilgiu Komisija rekomendavo taikyti tris rodiklių grupes. Lėšų įsisavinimas buvo svarbus veiksnys, bet valstybėms narėms buvo taikomi įvairūs kriterijai ir jie dažnai priklausė nuo galimybės gauti patikimų duomenų (žr. 28 ir 32 punktus).

Trečia įtrauka – Komisijos nuomone, tarpinio laikotarpio peržiūra padarė didelį poveikį bendram programų vykdymui ir tam, kaip buvo atsižvelgta į politikos prioritetus. Kartu Komisija norėjo išvengti papildomų išteklių skyrimo sritims, kuriose buvo sunkumų naudojant turimus išteklius.

| IV. | Komisija sutinka, kad per programos laikotarpį reikėtų persvarstyti programos tikslus, priemones ir biudžeto asignavimus. Siūlant 2007–2013 m. peržiūrėtas procedūras buvo remiamasi 2000–2006 m. patirtimi.
  Pirma įtrauka – Komisijos uždavinys yra užtikrinti, kad būtų laikomasi veiksmingumo, racionalaus lėšų panaudojimo bei lėšų įsisavinimo kriterijų. Komisija stengiasi vykdyti šį įsipareigojimą.
  Antra įtrauka – dėl n + 2 taisyklės atsirandanti įtampa tarp greito įsisavinimo ir kokybės nereiškia, kad nukenčia kokybė. Komisija stengiasi užkirsti tam kelią.
  Trečia įtrauka – 2007–2013 m. programos laikotarpio priežiūros ir vertinimo procedūros sukurtos taip, kad būtų galima spręsti su programomis susijusius praktinius uždavinius. |
| --- | --- |

IV.

Komisija sutinka, kad per programos laikotarpį reikėtų persvarstyti programos tikslus, priemones ir biudžeto asignavimus. Siūlant 2007–2013 m. peržiūrėtas procedūras buvo remiamasi 2000–2006 m. patirtimi.

Pirma įtrauka – Komisijos uždavinys yra užtikrinti, kad būtų laikomasi veiksmingumo, racionalaus lėšų panaudojimo bei lėšų įsisavinimo kriterijų. Komisija stengiasi vykdyti šį įsipareigojimą.

Antra įtrauka – dėl n + 2 taisyklės atsirandanti įtampa tarp greito įsisavinimo ir kokybės nereiškia, kad nukenčia kokybė. Komisija stengiasi užkirsti tam kelią.

Trečia įtrauka – 2007–2013 m. programos laikotarpio priežiūros ir vertinimo procedūros sukurtos taip, kad būtų galima spręsti su programomis susijusius praktinius uždavinius.

| V. | Pirma įtrauka – 2006 m. rugpjūčio mėn. Komisija paskelbė 2000–2006 m. laikotarpio pabaigos išsamų rekomendacinį dokumentą. Šie užbaigimo reikalavimai dabar yra geriau žinomi nei iki 1994–1999 m. laikotarpio pabaigos.
  Antra įtrauka – Komisija skirs daug dėmesio naujų programų priežiūros sistemų kūrimui ir rodiklių apibrėžimui.
  Trečia įtrauka – 2007–2013 m. laikotarpiu ankstesnis bendras reikalavimas dėl tarpinio laikotarpio įvertinimo bus pakeistas poreikiais grindžiamais einamaisiais vertinimais, siekiant įvertinti programos įgyvendinimą ir reaguoti į programos išorės aplinkos pokyčius. Šis metodas gali būti geriau pritaikytas vertinimo vartotojų poreikiams.
  Reglamentais nustatytas proporcingumas ir programavimo proceso supaprastinimas taip pat padidins vertinimo procedūrų lankstumą.
  Ketvirta įtrauka – šį tikslą bus įmanoma pasiekti esant lankstesnėms procedūroms.
  Penkta įtrauka – 2006 m. Komisija parengė rekomendacinius dokumentus 2007–2013 m. laikotarpiui.
  Šešta įtrauka – reikia bendrai finansuojamų veiksmų, kad būtų skatinami Europos Sąjungos (ES) politikos prioritetai, įskaitant Augimo ir darbo vietų kūrimo darbotvarkę. Naudodamos lėšas pagal šią darbotvarkę ES-15 valstybės narės turi laikytis nustatytų tikslų. |
| --- | --- |

V.

Pirma įtrauka – 2006 m. rugpjūčio mėn. Komisija paskelbė 2000–2006 m. laikotarpio pabaigos išsamų rekomendacinį dokumentą. Šie užbaigimo reikalavimai dabar yra geriau žinomi nei iki 1994–1999 m. laikotarpio pabaigos.

Antra įtrauka – Komisija skirs daug dėmesio naujų programų priežiūros sistemų kūrimui ir rodiklių apibrėžimui.

Trečia įtrauka – 2007–2013 m. laikotarpiu ankstesnis bendras reikalavimas dėl tarpinio laikotarpio įvertinimo bus pakeistas poreikiais grindžiamais einamaisiais vertinimais, siekiant įvertinti programos įgyvendinimą ir reaguoti į programos išorės aplinkos pokyčius. Šis metodas gali būti geriau pritaikytas vertinimo vartotojų poreikiams.

Reglamentais nustatytas proporcingumas ir programavimo proceso supaprastinimas taip pat padidins vertinimo procedūrų lankstumą.

Ketvirta įtrauka – šį tikslą bus įmanoma pasiekti esant lankstesnėms procedūroms.

Penkta įtrauka – 2006 m. Komisija parengė rekomendacinius dokumentus 2007–2013 m. laikotarpiui.

Šešta įtrauka – reikia bendrai finansuojamų veiksmų, kad būtų skatinami Europos Sąjungos (ES) politikos prioritetai, įskaitant Augimo ir darbo vietų kūrimo darbotvarkę. Naudodamos lėšas pagal šią darbotvarkę ES-15 valstybės narės turi laikytis nustatytų tikslų.

ĮŽANGA

| 6. | 1 langelis – pradžioje Komisija pasiūlė sukurti įgyvendinimo rezervą, kuris būtų perkeliamas iš valstybės narės kitai, tačiau šis pasiūlymas buvo pakeistas derybų dėl būsimų teisės aktų metu. |
| --- | --- |

6.

1 langelis – pradžioje Komisija pasiūlė sukurti įgyvendinimo rezervą, kuris būtų perkeliamas iš valstybės narės kitai, tačiau šis pasiūlymas buvo pakeistas derybų dėl būsimų teisės aktų metu.

| 9. | Pirma įtrauka – Komisijos nuomone, programuojant struktūrinius fondus buvo padaryta pažanga, siekiant užtikrinti, kad jie būtų įgyvendinami pagal aiškiai išdėstytą vystymo strategiją ir veiksmingumo siekis nebūtų aukojamas dėl lėšų įsisavinimo.
  Antra įtrauka – Visos valstybės narės atliko ex ante įvertinimus, dėl kurių buvo labiau suderintos strategijos, padaugėjo žinių apie priimtų sprendimų pagrindą ir gerokai pagerėjo tikslų kiekybinis vertinimas. Valstybėse narėse, kurių ex ante įvertinime buvo nagrinėjamos alternatyvios strategijos, buvo siekiama taikyti šį įvertinimą, kaip nacionalinio planavimo proceso dalį. |
| --- | --- |

9.

Pirma įtrauka – Komisijos nuomone, programuojant struktūrinius fondus buvo padaryta pažanga, siekiant užtikrinti, kad jie būtų įgyvendinami pagal aiškiai išdėstytą vystymo strategiją ir veiksmingumo siekis nebūtų aukojamas dėl lėšų įsisavinimo.

Antra įtrauka – Visos valstybės narės atliko ex ante įvertinimus, dėl kurių buvo labiau suderintos strategijos, padaugėjo žinių apie priimtų sprendimų pagrindą ir gerokai pagerėjo tikslų kiekybinis vertinimas. Valstybėse narėse, kurių ex ante įvertinime buvo nagrinėjamos alternatyvios strategijos, buvo siekiama taikyti šį įvertinimą, kaip nacionalinio planavimo proceso dalį.

| 10. | Komisija sutinka, kad ateityje ex post įvertinimai turi būti kryptingesni, visapusiškai atsižvelgiant į duomenų ir išteklių ribotumą. Ji kruopščiai parengs šį procesą. |
| --- | --- |

10.

Komisija sutinka, kad ateityje ex post įvertinimai turi būti kryptingesni, visapusiškai atsižvelgiant į duomenų ir išteklių ribotumą. Ji kruopščiai parengs šį procesą.

TARPINIO LAIKOTARPIO ĮVERTINIMO ANALIZĖ

| 20. | 4 langelis – Komisijos ataskaitoje dėl tarpinio laikotarpio įvertinimo – „Didėjančios vertinimo galimybės“ – taip pat buvo pažymėta, kad kai kuriuose įvertinimuose buvo pradėta analizuoti vieneto savikaina; tai būtų galima panaudoti ateityje. |
| --- | --- |

20.

4 langelis – Komisijos ataskaitoje dėl tarpinio laikotarpio įvertinimo – „Didėjančios vertinimo galimybės“ – taip pat buvo pažymėta, kad kai kuriuose įvertinimuose buvo pradėta analizuoti vieneto savikaina; tai būtų galima panaudoti ateityje.

| 23. | Pirma įtrauka – Komisija ataskaitoje „Didėjančios vertinimo galimybės“ (4.1.1 punktas) taip pat pripažino, kad dėl žemo lėšų panaudojimo lygio įvertinimų potencialas buvo ribotas.
  Antra įtrauka – įvertinimų rezultatai, susiję su Lisabonos ir Geteborgo darbotvarke, buvo apsvarstyti Komisijos ataskaitos „Didėjančios vertinimo galimybės“ 5.2 punkte.
  Trečia įtrauka – Komisijos ataskaitoje „Didėjančios vertinimo galimybės“ nebuvo svarstomos poveikio vertinimo metodinės problemos, nes daugiau apribojimų susidarė dėl žemo lėšų panaudojimo lygio ir su tuo susijusių palyginti mažų pajėgumų. Tačiau tarpinio laikotarpio įvertinimo darbiniame dokumente buvo aiškiai išdėstyta, kad tarpinio laikotarpio įvertinimo tikslai, susiję su efektyvumu, veiksmingumu ir tikėtinu poveikiu, apsiribojo pradinių pajėgumų ir rezultatų analize. Tai taip pat taikoma vertinant veiksmingumą poveikio užimtumui atžvilgiu. |
| --- | --- |

23.

Pirma įtrauka – Komisija ataskaitoje „Didėjančios vertinimo galimybės“ (4.1.1 punktas) taip pat pripažino, kad dėl žemo lėšų panaudojimo lygio įvertinimų potencialas buvo ribotas.

Antra įtrauka – įvertinimų rezultatai, susiję su Lisabonos ir Geteborgo darbotvarke, buvo apsvarstyti Komisijos ataskaitos „Didėjančios vertinimo galimybės“ 5.2 punkte.

Trečia įtrauka – Komisijos ataskaitoje „Didėjančios vertinimo galimybės“ nebuvo svarstomos poveikio vertinimo metodinės problemos, nes daugiau apribojimų susidarė dėl žemo lėšų panaudojimo lygio ir su tuo susijusių palyginti mažų pajėgumų. Tačiau tarpinio laikotarpio įvertinimo darbiniame dokumente buvo aiškiai išdėstyta, kad tarpinio laikotarpio įvertinimo tikslai, susiję su efektyvumu, veiksmingumu ir tikėtinu poveikiu, apsiribojo pradinių pajėgumų ir rezultatų analize. Tai taip pat taikoma vertinant veiksmingumą poveikio užimtumui atžvilgiu.

| 25. | Trečia įtrauka – sunku subalansuoti ilgalaikių poreikių (pvz., mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos bei naujovių) klausimo sprendimą ir paklausos skatinamų priemonių, kurioms lėšos panaudojamos greičiau, finansavimą.
  Ketvirta įtrauka – įvairių modeliavimo rezultatų ir vertinimų palyginamumo stokos problema nagrinėjama Komisijos ataskaitos „Didėjančios vertinimo galimybės“ 5.1.2.1 punkte (taip pat žr. 22 punktą pirmiau). |
| --- | --- |

25.

Trečia įtrauka – sunku subalansuoti ilgalaikių poreikių (pvz., mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos bei naujovių) klausimo sprendimą ir paklausos skatinamų priemonių, kurioms lėšos panaudojamos greičiau, finansavimą.

Ketvirta įtrauka – įvairių modeliavimo rezultatų ir vertinimų palyginamumo stokos problema nagrinėjama Komisijos ataskaitos „Didėjančios vertinimo galimybės“ 5.1.2.1 punkte (taip pat žr. 22 punktą pirmiau).

| 26. | Kaip pažymėta atsakyme į 23 punkto paskutinės įtraukos teiginius, tarpinio laikotarpio įvertinimo tikslai, susiję su efektyvumu, veiksmingumu ir tikėtinu poveikiu, buvo riboti.
  Trečia įtrauka – darbiniame dokumente dėl tarpinio laikotarpio įvertinimo buvo pažymėta, kad šio poveikio vertinimas taip pat priklausys nuo turimų duomenų.
  Ketvirta įtrauka – žr. atsakymus į 4 langelio ir 23 punkto paskutinės įtraukos teiginius. |
| --- | --- |

26.

Kaip pažymėta atsakyme į 23 punkto paskutinės įtraukos teiginius, tarpinio laikotarpio įvertinimo tikslai, susiję su efektyvumu, veiksmingumu ir tikėtinu poveikiu, buvo riboti.

Trečia įtrauka – darbiniame dokumente dėl tarpinio laikotarpio įvertinimo buvo pažymėta, kad šio poveikio vertinimas taip pat priklausys nuo turimų duomenų.

Ketvirta įtrauka – žr. atsakymus į 4 langelio ir 23 punkto paskutinės įtraukos teiginius.

| 27. | Kitas svarbus tarpinio laikotarpio įvertinimų tikslas – įvertinti strategijų tinkamumą; tai galima atlikti per laiką, nustatytą tarpinio laikotarpio įvertinimui, nepaisant nedidelių išlaidų (žr. darbinį dokumentą). Veiksmingumo ir poveikio vertinimo tikslų apribojimo klausimu žr. 23 punktą. |
| --- | --- |

27.

Kitas svarbus tarpinio laikotarpio įvertinimų tikslas – įvertinti strategijų tinkamumą; tai galima atlikti per laiką, nustatytą tarpinio laikotarpio įvertinimui, nepaisant nedidelių išlaidų (žr. darbinį dokumentą). Veiksmingumo ir poveikio vertinimo tikslų apribojimo klausimu žr. 23 punktą.

ĮGYVENDINIMO REZERVO PASKIRSTYMAS

| 30. | Tarpinio laikotarpio įvertinime pateikta informacijos apie įgyvendinimo rezervo paskirstymą kitais nei lėšų panaudojimo klausimais. Kai kurie Komisijos rekomenduoti tarpinio laikotarpio įvertinimo rodikliai nepriklausė nuo išlaidų lygio, jie buvo skirti matuoti įvairius programų įgyvendinimo aspektus.
  Pažymėtina, kad kai kurie infrastruktūros projektai padeda siekti Lisabonos ir Geteborgo tikslų. |
| --- | --- |

30.

Tarpinio laikotarpio įvertinime pateikta informacijos apie įgyvendinimo rezervo paskirstymą kitais nei lėšų panaudojimo klausimais. Kai kurie Komisijos rekomenduoti tarpinio laikotarpio įvertinimo rodikliai nepriklausė nuo išlaidų lygio, jie buvo skirti matuoti įvairius programų įgyvendinimo aspektus.

Pažymėtina, kad kai kurie infrastruktūros projektai padeda siekti Lisabonos ir Geteborgo tikslų.

| 31. | Komisijos darbiniame dokumente buvo rekomenduojama taikyti pajėgumų rodiklius, nes duomenys pateikiami praėjus nedaug laiko, o ne rezultatų rodiklius, kai duomenys pateikiami tik praėjus ilgesniam laikotarpiui. Poveikio rodikliai gaunami po daug metų nuo intervencijos pabaigos. |
| --- | --- |

31.

Komisijos darbiniame dokumente buvo rekomenduojama taikyti pajėgumų rodiklius, nes duomenys pateikiami praėjus nedaug laiko, o ne rezultatų rodiklius, kai duomenys pateikiami tik praėjus ilgesniam laikotarpiui. Poveikio rodikliai gaunami po daug metų nuo intervencijos pabaigos.

| 33. | Priežastis, dėl kurios Komisija pažymėjo, jog ji kreips ypatingą dėmesį į lėšų įsisavinimą, buvo ta, kad būtų neapdairu skirti papildomų išteklių programai arba prioritetui, jeigu pradžioje jam skirtos lėšos nebuvo įsisavintos.
  Komisija sutinka, kad greitas lėšų panaudojimas nėra programos sėkmės rodiklis. Bet veiksmingas lėšų panaudojimas yra būtina sąlyga, jeigu norima pasiekti programoje numatytų tikslų. Nors lėšų įsisavinimas buvo svarbus veiksnys skirstant įgyvendinimo rezervą, valstybėms narėms buvo taikomi įvairūs kriterijai ir jie dažnai būdavo platesni, jeigu duomenys buvo pakankamai patikimi (žr. 28 ir 32 punktus).
  Pirma įtrauka – nors investicijos į geležinkelius buvo pageidautinos aplinkosaugos požiūriu, valdymo institucija turėjo atsižvelgti į tai, kad šiam tikslui buvo panaudota tik 14,5 % turimų lėšų.
  Antra įtrauka – lėšų skyrimas aplinkosaugos reikmėms buvo viena labiausiai ginčijamų derybų dalių. Buvo pasiektas toks rezultatas: sumažintas tam tikrų aplinkosaugos projektų (pvz., vėlesniam laikotarpiui buvo atidėta atliekų deginimo įrenginio statyba) finansavimas buvo iš dalies kompensuotas skiriant daugiau lėšų kitiems ekologiniams projektams. Nors lygių galimybių priemonei nebuvo skirta naujų lėšų, dėl diskusijų veikla šioje srityje pagyvėjo.
  Trečia įtrauka – Komisija nepalankiai įvertino tai, kad Brandenburgas skyrė daug lėšų transporto infrastruktūrai (pirmiausiai kelių infrastruktūrai) ir reguliariai kėlė šį klausimą diskusijose su šios Vokietijos žemės administracija, kuri gina savo sprendimą remdamasi n + 2 taisykle. Komisija ketina spręsti šį klausimą ateinančio programos laikotarpio derybose. |
| --- | --- |

33.

Priežastis, dėl kurios Komisija pažymėjo, jog ji kreips ypatingą dėmesį į lėšų įsisavinimą, buvo ta, kad būtų neapdairu skirti papildomų išteklių programai arba prioritetui, jeigu pradžioje jam skirtos lėšos nebuvo įsisavintos.

Komisija sutinka, kad greitas lėšų panaudojimas nėra programos sėkmės rodiklis. Bet veiksmingas lėšų panaudojimas yra būtina sąlyga, jeigu norima pasiekti programoje numatytų tikslų. Nors lėšų įsisavinimas buvo svarbus veiksnys skirstant įgyvendinimo rezervą, valstybėms narėms buvo taikomi įvairūs kriterijai ir jie dažnai būdavo platesni, jeigu duomenys buvo pakankamai patikimi (žr. 28 ir 32 punktus).

Pirma įtrauka – nors investicijos į geležinkelius buvo pageidautinos aplinkosaugos požiūriu, valdymo institucija turėjo atsižvelgti į tai, kad šiam tikslui buvo panaudota tik 14,5 % turimų lėšų.

Antra įtrauka – lėšų skyrimas aplinkosaugos reikmėms buvo viena labiausiai ginčijamų derybų dalių. Buvo pasiektas toks rezultatas: sumažintas tam tikrų aplinkosaugos projektų (pvz., vėlesniam laikotarpiui buvo atidėta atliekų deginimo įrenginio statyba) finansavimas buvo iš dalies kompensuotas skiriant daugiau lėšų kitiems ekologiniams projektams. Nors lygių galimybių priemonei nebuvo skirta naujų lėšų, dėl diskusijų veikla šioje srityje pagyvėjo.

Trečia įtrauka – Komisija nepalankiai įvertino tai, kad Brandenburgas skyrė daug lėšų transporto infrastruktūrai (pirmiausiai kelių infrastruktūrai) ir reguliariai kėlė šį klausimą diskusijose su šios Vokietijos žemės administracija, kuri gina savo sprendimą remdamasi n + 2 taisykle. Komisija ketina spręsti šį klausimą ateinančio programos laikotarpio derybose.

| 34. | Buvo numatyta, kad įgyvendinimo rezervo paskirstymas nepriklausys nuo konkretaus struktūrinio fondo, iš kurio būtų skiriamos lėšos.
  Jis skirtas reaguoti į ilgesnio laikotarpio vystymosi prioritetus ir tenkinti tam tikrų sektorių didelį finansavimo poreikį. Tam tikrais Audito Rūmų nurodytais atvejais programos buvo išbrauktos iš kandidatų gauti finansavimą iš rezervo sąrašo, nes pagal n + 2 taisyklę buvo neišvengiama finansavimo įsipareigojimų nutraukimo rizika. |
| --- | --- |

34.

Buvo numatyta, kad įgyvendinimo rezervo paskirstymas nepriklausys nuo konkretaus struktūrinio fondo, iš kurio būtų skiriamos lėšos.

Jis skirtas reaguoti į ilgesnio laikotarpio vystymosi prioritetus ir tenkinti tam tikrų sektorių didelį finansavimo poreikį. Tam tikrais Audito Rūmų nurodytais atvejais programos buvo išbrauktos iš kandidatų gauti finansavimą iš rezervo sąrašo, nes pagal n + 2 taisyklę buvo neišvengiama finansavimo įsipareigojimų nutraukimo rizika.

| 36. | Kaip jau minėta atsakyme į 34 punktą, paskirstymas jokiu būdu nebuvo visada paremtas lėšų įsisavinimo kriterijumi, nors tai buvo vienas rezervo paskirstymo rodiklių, tačiau buvo atsižvelgta į veiksmingumą pajėgumų ir rezultatų požiūriu, su sąlyga, kad būtų patikimų duomenų ir ilgesnio laikotarpio poreikių. |
| --- | --- |

36.

Kaip jau minėta atsakyme į 34 punktą, paskirstymas jokiu būdu nebuvo visada paremtas lėšų įsisavinimo kriterijumi, nors tai buvo vienas rezervo paskirstymo rodiklių, tačiau buvo atsižvelgta į veiksmingumą pajėgumų ir rezultatų požiūriu, su sąlyga, kad būtų patikimų duomenų ir ilgesnio laikotarpio poreikių.

TARPINIO LAIKOTARPIO PERŽIŪROS POVEIKIS

| 42. | Įsisavinimo vaidmenį tarpinio laikotarpio peržiūroje Komisija aptarė atsakyme į 34 punktą, kiek tai susiję su įgyvendinimo rezervu.
  Antra įtrauka – be finansinių rezultatų, kriterijus buvo išlaidų veiksmingumas, visų pirma darbo vietų kūrimo srityje. Vienas iš veiksnių, lėmusių tokios rūšies investicijų finansavimo sumažinimą, buvo rizika, kad, įgyvendinant aplinkos projektus, bus viršyti išlaidoms numatyti terminai.
  Penkta įtrauka – Komisija kontroliuoja, ar tokie projektai atitinka ES finansavimo reikalavimus, atlikdama auditą ir konsultuodamasi su atitinkamu priežiūros komitetu. Pavyzdžiui, iš Europos socialinio fondo finansuojamų projektų pagal Kalabrijos programą auditas vyks 2007 m. kovo mėn.
  Šešta įtrauka – privataus finansavimo buvo atsisakyta iš dalies dėl to, kad privatus finansavimas buvo klaidingai įtrauktas į finansines lenteles (nebuvo ketinimų įtraukti jį į bendro finansavimo bazę), ir iš dalies dėl jo nepastovumo, nes finansinius planus būtų reikėję reguliariai peržiūrėti, o valstybinis finansavimas yra stabilesnis. Lėšų skyrimas šioms priemonėms iš Europos regioninės plėtros fondo išliko nepakitęs, priemonių įgyvendinimui buvo ir toliau pasitelkiamas privatus finansavimas, nors tai jau nebuvo bendro finansavimo bazės dalis. |
| --- | --- |

42.

Įsisavinimo vaidmenį tarpinio laikotarpio peržiūroje Komisija aptarė atsakyme į 34 punktą, kiek tai susiję su įgyvendinimo rezervu.

Antra įtrauka – be finansinių rezultatų, kriterijus buvo išlaidų veiksmingumas, visų pirma darbo vietų kūrimo srityje. Vienas iš veiksnių, lėmusių tokios rūšies investicijų finansavimo sumažinimą, buvo rizika, kad, įgyvendinant aplinkos projektus, bus viršyti išlaidoms numatyti terminai.

Penkta įtrauka – Komisija kontroliuoja, ar tokie projektai atitinka ES finansavimo reikalavimus, atlikdama auditą ir konsultuodamasi su atitinkamu priežiūros komitetu. Pavyzdžiui, iš Europos socialinio fondo finansuojamų projektų pagal Kalabrijos programą auditas vyks 2007 m. kovo mėn.

Šešta įtrauka – privataus finansavimo buvo atsisakyta iš dalies dėl to, kad privatus finansavimas buvo klaidingai įtrauktas į finansines lenteles (nebuvo ketinimų įtraukti jį į bendro finansavimo bazę), ir iš dalies dėl jo nepastovumo, nes finansinius planus būtų reikėję reguliariai peržiūrėti, o valstybinis finansavimas yra stabilesnis. Lėšų skyrimas šioms priemonėms iš Europos regioninės plėtros fondo išliko nepakitęs, priemonių įgyvendinimui buvo ir toliau pasitelkiamas privatus finansavimas, nors tai jau nebuvo bendro finansavimo bazės dalis.

| 43. | Komisija nurodo atsakymą į 33 punktą. |
| --- | --- |

43.

Komisija nurodo atsakymą į 33 punktą.

2007–2013 M. LAIKOTARPIO PROCEDŪROS

| 45. | 2007–2013 m. laikotarpiu ankstesnis bendrasis reikalavimas dėl tarpinio laikotarpio įvertinimo bus pakeistas poreikiais grindžiamais einamaisiais vertinimais, siekiant įvertinti programos įgyvendinimą ir reaguoti į programos išorės aplinkos pokyčius. Šiuo metodu pabrėžiama, kad ryšys tarp priežiūros, vertinimo ir sprendimų priėmimo turėtų būti stipresnis ir jis gali būti geriau pritaikytas įvertinimo vartotojų poreikiams. Įvertinimas bus pradėtas dėl esamų arba galimų priežiūros sistemos atskleistų sunkumų; jį bus galima atlikti siekiant užtikrinti, kad strateginiai arba veiklos aspektai, kurių neįmanoma išnagrinėti remiantis vien priežiūros duomenimis, būtų reguliariai peržiūrimi.
  Pirma įtrauka – 2006 m. Komisija pateikė rekomendacijas, susijusias su šiuo naujuoju metodu (Darbinis dokumentas Nr. 5 „Vertinimo metodų orientacinės gairės: vertinimas 2007–2013 m. programos laikotarpiu“). |
| --- | --- |

45.

2007–2013 m. laikotarpiu ankstesnis bendrasis reikalavimas dėl tarpinio laikotarpio įvertinimo bus pakeistas poreikiais grindžiamais einamaisiais vertinimais, siekiant įvertinti programos įgyvendinimą ir reaguoti į programos išorės aplinkos pokyčius. Šiuo metodu pabrėžiama, kad ryšys tarp priežiūros, vertinimo ir sprendimų priėmimo turėtų būti stipresnis ir jis gali būti geriau pritaikytas įvertinimo vartotojų poreikiams. Įvertinimas bus pradėtas dėl esamų arba galimų priežiūros sistemos atskleistų sunkumų; jį bus galima atlikti siekiant užtikrinti, kad strateginiai arba veiklos aspektai, kurių neįmanoma išnagrinėti remiantis vien priežiūros duomenimis, būtų reguliariai peržiūrimi.

Pirma įtrauka – 2006 m. Komisija pateikė rekomendacijas, susijusias su šiuo naujuoju metodu (Darbinis dokumentas Nr. 5 „Vertinimo metodų orientacinės gairės: vertinimas 2007–2013 m. programos laikotarpiu“).

IŠVADOS

| 47. | Tarpinio laikotarpio įvertinimo tikslai, susiję su efektyvumu, veiksmingumu ir tikėtinu poveikiu, apsiribojo pradinių pajėgumų ir rezultatų analize. Ši analizė buvo sudėtinga dėl pavėluotos arba lėtos programų įgyvendinimo pradžios, nors tam tikrais atvejais ji buvo atlikta (žr. Komisijos ataskaitos „Didėjančios vertinimo galimybės“ 5 skyrių). Nepaisant to, kiti aspektai, išnagrinėti atliekant tarpinio laikotarpio įvertinimą, buvo naudingi priimant sprendimus dėl įgyvendinimo rezervo paskirstymo ir veiklos programų pritaikymo. |
| --- | --- |

47.

Tarpinio laikotarpio įvertinimo tikslai, susiję su efektyvumu, veiksmingumu ir tikėtinu poveikiu, apsiribojo pradinių pajėgumų ir rezultatų analize. Ši analizė buvo sudėtinga dėl pavėluotos arba lėtos programų įgyvendinimo pradžios, nors tam tikrais atvejais ji buvo atlikta (žr. Komisijos ataskaitos „Didėjančios vertinimo galimybės“ 5 skyrių). Nepaisant to, kiti aspektai, išnagrinėti atliekant tarpinio laikotarpio įvertinimą, buvo naudingi priimant sprendimus dėl įgyvendinimo rezervo paskirstymo ir veiklos programų pritaikymo.

| 48. | Įgyvendinimo rezervas buvo naudojamas skirstyti lėšas programoms, remiantis keliais kriterijais, kurių atžvilgiu Komisija rekomendavo taikyti tris rodiklių grupes. Lėšų įsisavinimas buvo svarbus veiksnys, bet valstybėms narėms buvo taikomi įvairūs kriterijai ir jie dažnai priklausė nuo galimybės gauti patikimų duomenų (žr. 28 ir 32 punktus). |
| --- | --- |

48.

Įgyvendinimo rezervas buvo naudojamas skirstyti lėšas programoms, remiantis keliais kriterijais, kurių atžvilgiu Komisija rekomendavo taikyti tris rodiklių grupes. Lėšų įsisavinimas buvo svarbus veiksnys, bet valstybėms narėms buvo taikomi įvairūs kriterijai ir jie dažnai priklausė nuo galimybės gauti patikimų duomenų (žr. 28 ir 32 punktus).

| 49. | Komisijos nuomone, tarpinio laikotarpio įvertinimas padarė didelį poveikį bendram programų vykdymui ir tam, kaip buvo atsižvelgta į politikos prioritetus. Tuo pačiu metu Komisija norėjo išvengti papildomų išteklių skyrimo sritims, kuriose buvo sunkumų naudojant turimus išteklius. |
| --- | --- |

49.

Komisijos nuomone, tarpinio laikotarpio įvertinimas padarė didelį poveikį bendram programų vykdymui ir tam, kaip buvo atsižvelgta į politikos prioritetus. Tuo pačiu metu Komisija norėjo išvengti papildomų išteklių skyrimo sritims, kuriose buvo sunkumų naudojant turimus išteklius.

| 50. | Atsižvelgiant į žemą išlaidų lygį, tarpinio laikotarpio įvertinime gali būti pateikiama tik orientacinė informacija apie tinkamą lėšų perskirstymą. |
| --- | --- |

50.

Atsižvelgiant į žemą išlaidų lygį, tarpinio laikotarpio įvertinime gali būti pateikiama tik orientacinė informacija apie tinkamą lėšų perskirstymą.

| 51. | Komisija sutinka, kad reikėtų persvarstyti programos tikslus, priemones ir biudžeto asignavimus per 2000–2006 m. programos laikotarpį. Siūlant 2007–2013 m. peržiūrėtas procedūras buvo remiamasi 2000–2006 m. patirtimi.
  Pirmas papunktis – Komisijos uždavinys yra užtikrinti, kad būtų laikomasi veiksmingumo, racionalaus lėšų panaudojimo bei lėšų įsisavinimo kriterijų. Komisija stengiasi vykdyti šį įsipareigojimą.
  Antras papunktis – Dėl n + 2 taisyklės atsirandanti įtampa tarp greito įsisavinimo ir kokybės nereiškia, kad nukenčia kokybė. Komisija stengiasi užkirsti tam kelią.
  Trečias papunktis – 2007–2013 m. programos laikotarpio priežiūros ir vertinimo procedūros buvo sukurtos taip, kad būtų galima spręsti su programomis susijusius praktinius uždavinius. |
| --- | --- |

51.

Komisija sutinka, kad reikėtų persvarstyti programos tikslus, priemones ir biudžeto asignavimus per 2000–2006 m. programos laikotarpį. Siūlant 2007–2013 m. peržiūrėtas procedūras buvo remiamasi 2000–2006 m. patirtimi.

Pirmas papunktis – Komisijos uždavinys yra užtikrinti, kad būtų laikomasi veiksmingumo, racionalaus lėšų panaudojimo bei lėšų įsisavinimo kriterijų. Komisija stengiasi vykdyti šį įsipareigojimą.

Antras papunktis – Dėl n + 2 taisyklės atsirandanti įtampa tarp greito įsisavinimo ir kokybės nereiškia, kad nukenčia kokybė. Komisija stengiasi užkirsti tam kelią.

Trečias papunktis – 2007–2013 m. programos laikotarpio priežiūros ir vertinimo procedūros buvo sukurtos taip, kad būtų galima spręsti su programomis susijusius praktinius uždavinius.

| 52. | Komisija sutinka, kad sklandi įgyvendinimo pradžia padidins tarpiniu laikotarpiu atliekamų įvertinimų naudą. Tarpinio laikotarpio įvertinimo vaidmuo 2000–2006 m. laikotarpiu buvo nustatyti, kaip veiksmingai vykdomos programos ir, remiantis pradiniais rezultatais, padaryti reikalingus pakeitimus, o ne tęsti darbą tokia kryptimi, dėl kurios teigiami rezultatai būtų riboti. Išskyrus įsipareigojimus, kurie liko neužbaigti dėl teisinių procedūrų, dauguma 1994–1999 m. programų buvo pabaigtos ir 2006 m. gruodžio 31 d. neįvykdyti įsipareigojimai sumažėjo iki mažiau nei 0,6 % (917 mln. EUR) pradinių lėšų. |
| --- | --- |

52.

Komisija sutinka, kad sklandi įgyvendinimo pradžia padidins tarpiniu laikotarpiu atliekamų įvertinimų naudą. Tarpinio laikotarpio įvertinimo vaidmuo 2000–2006 m. laikotarpiu buvo nustatyti, kaip veiksmingai vykdomos programos ir, remiantis pradiniais rezultatais, padaryti reikalingus pakeitimus, o ne tęsti darbą tokia kryptimi, dėl kurios teigiami rezultatai būtų riboti. Išskyrus įsipareigojimus, kurie liko neužbaigti dėl teisinių procedūrų, dauguma 1994–1999 m. programų buvo pabaigtos ir 2006 m. gruodžio 31 d. neįvykdyti įsipareigojimai sumažėjo iki mažiau nei 0,6 % (917 mln. EUR) pradinių lėšų.

3. REKOMENDACIJOS

| 53. | Pirmas papunktis – 2006 m. rugpjūčio mėn. Komisija paskelbė 2000–2006 m. laikotarpio pabaigos išsamų rekomendacinį dokumentą. Šie užbaigimo reikalavimai dabar yra geriau žinomi nei iki 1994–1999 m. laikotarpio pabaigos.
  Antras papunktis – Komisija skirs daug dėmesio naujų programų priežiūros sistemų kūrimui ir rodiklių apibrėžimui.
  Trečias papunktis – naujomis vertinimo procedūromis padidinamas lankstumas. 2007–2013 m. laikotarpiu ankstesnis bendras reikalavimas dėl tarpinio laikotarpio įvertinimo bus pakeistas poreikiais grindžiamais einamaisiais vertinimais, siekiant įvertinti programos įgyvendinimą ir reaguoti į programos išorės aplinkos pokyčius. Šis metodas gali būti geriau pritaikytas vertinimo vartotojų poreikiams.
  Reglamentais nustatytas proporcingumas ir programavimo proceso supaprastinimas taip pat padidins vertinimo procedūrų lankstumą.
  Ketvirtas papunktis – 2007–2013 m. procedūros yra lankstesnės.
  Penktas papunktis – 2007–2013 m. laikotarpiu Struktūrinių fondų reglamentu nustatyta lankstesnė tvarka, kuria susiejamas vertinimas ir perprogramavimas. Vertinimai yra vertingų rekomendacijų šaltinis ir gali padėti nustatyti teigiamą ir neigiamą praktiką.
  Šeštas papunktis – pagrindinės rekomendacijos, skirtos 2000–2006 m. laikotarpiui, buvo pateiktos laiku. 2006 m. Komisija parengė rekomendacinius dokumentus 2007–2013 m. laikotarpiui.
  Septintas papunktis – reikia bendrai finansuojamų veiksmų, kad būtų skatinami ES politikos prioritetai, įskaitant Augimo ir darbo vietų kūrimo darbotvarkę. Naudodamos lėšas pagal šią darbotvarkę ES-15 valstybės narės turi laikytis nustatytų tikslų. |
| --- | --- |

53.

Pirmas papunktis – 2006 m. rugpjūčio mėn. Komisija paskelbė 2000–2006 m. laikotarpio pabaigos išsamų rekomendacinį dokumentą. Šie užbaigimo reikalavimai dabar yra geriau žinomi nei iki 1994–1999 m. laikotarpio pabaigos.

Antras papunktis – Komisija skirs daug dėmesio naujų programų priežiūros sistemų kūrimui ir rodiklių apibrėžimui.

Trečias papunktis – naujomis vertinimo procedūromis padidinamas lankstumas. 2007–2013 m. laikotarpiu ankstesnis bendras reikalavimas dėl tarpinio laikotarpio įvertinimo bus pakeistas poreikiais grindžiamais einamaisiais vertinimais, siekiant įvertinti programos įgyvendinimą ir reaguoti į programos išorės aplinkos pokyčius. Šis metodas gali būti geriau pritaikytas vertinimo vartotojų poreikiams.

Reglamentais nustatytas proporcingumas ir programavimo proceso supaprastinimas taip pat padidins vertinimo procedūrų lankstumą.

Ketvirtas papunktis – 2007–2013 m. procedūros yra lankstesnės.

Penktas papunktis – 2007–2013 m. laikotarpiu Struktūrinių fondų reglamentu nustatyta lankstesnė tvarka, kuria susiejamas vertinimas ir perprogramavimas. Vertinimai yra vertingų rekomendacijų šaltinis ir gali padėti nustatyti teigiamą ir neigiamą praktiką.

Šeštas papunktis – pagrindinės rekomendacijos, skirtos 2000–2006 m. laikotarpiui, buvo pateiktos laiku. 2006 m. Komisija parengė rekomendacinius dokumentus 2007–2013 m. laikotarpiui.

Septintas papunktis – reikia bendrai finansuojamų veiksmų, kad būtų skatinami ES politikos prioritetai, įskaitant Augimo ir darbo vietų kūrimo darbotvarkę. Naudodamos lėšas pagal šią darbotvarkę ES-15 valstybės narės turi laikytis nustatytų tikslų.

---