# Euroopa Liidu L 308/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.308.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 308 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide24. november 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.308.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 308

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide24. november 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | | 2010/706/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 3. juuni 2010, Euroopa Liidu ja Gruusia vahelisele viisade väljastamise lihtsustamise lepingule Euroopa Liidu nimel allakirjutamise kohta | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1076/2010, 22. november 2010, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1077/2010, 23. november 2010, millega keelatakse Madalmaade lipu all sõitvatel laevadel atlandi merilesta püük Skagerraki vetes | 5 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1078/2010, 23. november 2010, millega keelatakse Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel railaste püük IIa ja IV püügipiirkonna ELi vetes | 7 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 1079/2010, 23. november 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 9 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2010/80/EL, 22. november 2010, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/43/EÜ seoses kaitseotstarbeliste toodete nimekirjaga (
  1
  ) | 11 |
| | | OTSUSED |
| | | 2010/707/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 21. oktoober 2010, liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta | 46 |
| | | 2010/708/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 22. november 2010, Regioonide Komitee ühe Austria liikme ja kahe Austria asendusliikme ametisse nimetamise kohta | 52 |
| | | 2010/709/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 22. november 2010, millega asutatakse Euroopa Liidu ökomärgise komisjon
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 7961 all)

   (
  1
  ) | 53 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

2010/706/EL

*

Nõukogu otsus, 3. juuni 2010, Euroopa Liidu ja Gruusia vahelisele viisade väljastamise lihtsustamise lepingule Euroopa Liidu nimel allakirjutamise kohta

1

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1076/2010, 22. november 2010, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

3

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1077/2010, 23. november 2010, millega keelatakse Madalmaade lipu all sõitvatel laevadel atlandi merilesta püük Skagerraki vetes

5

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1078/2010, 23. november 2010, millega keelatakse Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel railaste püük IIa ja IV püügipiirkonna ELi vetes

7

Komisjoni määrus (EL) nr 1079/2010, 23. november 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

9

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2010/80/EL, 22. november 2010, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/43/EÜ seoses kaitseotstarbeliste toodete nimekirjaga (
  1
  )

1

11

OTSUSED

2010/707/EL

*

Nõukogu otsus, 21. oktoober 2010, liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta

46

2010/708/EL

*

Nõukogu otsus, 22. november 2010, Regioonide Komitee ühe Austria liikme ja kahe Austria asendusliikme ametisse nimetamise kohta

52

2010/709/EL

*

Komisjoni otsus, 22. november 2010, millega asutatakse Euroopa Liidu ökomärgise komisjon
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 7961 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 7961 all)

1

53

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 24.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 308/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 308/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

3. juuni 2010,

Euroopa Liidu ja Gruusia vahelisele viisade väljastamise lihtsustamise lepingule Euroopa Liidu nimel allakirjutamise kohta

(2010/706/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 27. novembril 2008 volitas nõukogu komisjoni alustama Gruusiaga läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Gruusia vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu (edaspidi „leping”) sõlmimise üle. Läbirääkimised viidi edukalt lõpule ja leping parafeeriti 25. novembril 2009. |
| --- | --- |

(1)

27. novembril 2008 volitas nõukogu komisjoni alustama Gruusiaga läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Gruusia vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu (edaspidi „leping”) sõlmimise üle. Läbirääkimised viidi edukalt lõpule ja leping parafeeriti 25. novembril 2009.

| (2) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (1). Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(2)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (1). Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (3) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (2). Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(3)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (2). Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (4) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (5) | Lepingule tuleks alla kirjutada, eeldusel et see sõlmitakse, |
| --- | --- |

(5)

Lepingule tuleks alla kirjutada, eeldusel et see sõlmitakse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Gruusia vahelisele viisade väljastamise lihtsustamise lepingule (edaspidi „leping”) allakirjutamine kiidetakse liidu nimel heaks, eeldusel et nimetatud leping sõlmitakse (3).

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule liidu nimel alla kirjutama, eeldusel et see sõlmitakse.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 3. juuni 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

A. PÉREZ RUBALCABA

---

(1)  EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

1

(2)  EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

2

(3)  Lepingu, protokolli ja deklaratsioonide tekstid avaldatakse koos otsusega lepingu sõlmimise kohta.

3

---

MÄÄRUSED

| 24.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 308/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 308/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1076/2010,

22. november 2010,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu vältel.

Artikkel 3

Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. november 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Toode (nn „samafaasne drossel”), mõõtmetega ligikaudu 3 × 3 × 2 cm (sealhulgas alusplaat), mis koosneb kahest, suhtes 1:1, isoleeritud vasktraadiga mähitud poolist ringikujulisel ferriitsüdamikul.
  Vastassuundades läbi poolide kulgev diferentsvool (signaal) tekitab võrdsed ja vastassuunalised magnetväljad, mis teineteist vastastikku kustutavad. Seetõttu ei kujuta toode diferentsvoolule mingit näivtakistust ja diferentsvool läbib selle muutumata.
  Samafaasne vool (häire), mis kulgeb läbi poolide samas suunas, tekitab võrdsed ja samafaassed magnetväljad, mis omavahel liituvad. Seetõttu on toode samafaassele voolule tugev näivtakistus ja poole läbides vool nõrgeneb. | 8504 50 95 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 8504, 8504 50 ja 8504 50 95 sõnastusega.
  Kuigi toote ehitus on sama nagu trafol, ei või toodet klassifitseerida alamrubriiki 8504 31, kuna see ei muunda vahelduvvoolu teistsuguseks vahelduvvooluks. Toode üksnes muundab vahelduvvoolu suhtega 1:1 (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 8504).
  Võttes arvesse selle funktsiooni, on toote puhul tegemist alamrubriiki 8504 50 kuuluva induktiivpooli ehk drosseliga, kuna see piirab või takistab samafaasse voolu voolamist (häire), jättes samas diferentsvoolu (signaal) muutmata.
  Seetõttu tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 8504 50 95 alla kui induktiivpool ehk drossel. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Toode (nn „samafaasne drossel”), mõõtmetega ligikaudu 3 × 3 × 2 cm (sealhulgas alusplaat), mis koosneb kahest, suhtes 1:1, isoleeritud vasktraadiga mähitud poolist ringikujulisel ferriitsüdamikul.

Vastassuundades läbi poolide kulgev diferentsvool (signaal) tekitab võrdsed ja vastassuunalised magnetväljad, mis teineteist vastastikku kustutavad. Seetõttu ei kujuta toode diferentsvoolule mingit näivtakistust ja diferentsvool läbib selle muutumata.

Samafaasne vool (häire), mis kulgeb läbi poolide samas suunas, tekitab võrdsed ja samafaassed magnetväljad, mis omavahel liituvad. Seetõttu on toode samafaassele voolule tugev näivtakistus ja poole läbides vool nõrgeneb.

8504 50 95

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 8504, 8504 50 ja 8504 50 95 sõnastusega.

Kuigi toote ehitus on sama nagu trafol, ei või toodet klassifitseerida alamrubriiki 8504 31, kuna see ei muunda vahelduvvoolu teistsuguseks vahelduvvooluks. Toode üksnes muundab vahelduvvoolu suhtega 1:1 (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 8504).

Võttes arvesse selle funktsiooni, on toote puhul tegemist alamrubriiki 8504 50 kuuluva induktiivpooli ehk drosseliga, kuna see piirab või takistab samafaasse voolu voolamist (häire), jättes samas diferentsvoolu (signaal) muutmata.

Seetõttu tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 8504 50 95 alla kui induktiivpool ehk drossel.

---

| 24.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 308/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 308/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1077/2010,

23. november 2010,

millega keelatakse Madalmaade lipu all sõitvatel laevadel atlandi merilesta püük Skagerraki vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 14. jaanuari 2010. aasta määrusega (EL) nr 53/2010, millega määratakse 2010. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2010. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 14. jaanuari 2010. aasta määrusega (EL) nr 53/2010, millega määratakse 2010. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2010. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2010. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2010. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2010. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriikide lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. november 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

merenduse ja kalanduse peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 21, 26.1.2010, lk 1.

2

---

LISA

| Nr | 38/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Madalmaad |
| Kalavaru | PLE/03AN. |
| Liik | Atlandi merilest (Pleuronectes platessa) |
| Piirkond | Skagerraki veed |
| Kuupäev | 18.9.2010 |

Nr

38/T&Q

Liikmesriik

Madalmaad

Kalavaru

PLE/03AN.

Liik

Atlandi merilest (Pleuronectes platessa)

Piirkond

Skagerraki veed

Kuupäev

18.9.2010

---

| 24.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 308/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 308/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1078/2010,

23. november 2010,

millega keelatakse Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel railaste püük IIa ja IV püügipiirkonna ELi vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 14. jaanuari 2010. aasta määrusega (EL) nr 53/2010, millega määratakse 2010. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2010. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 14. jaanuari 2010. aasta määrusega (EL) nr 53/2010, millega määratakse 2010. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2010. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2010. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2010. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2010. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriikide lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. november 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

merenduse ja kalanduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 21, 26.1.2010, lk 1.

2

---

LISA

| Nr | 10/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Kalavaru | SRX/2AC4-C |
| Liik | Railased (Rajidae) |
| Piirkond | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed |
| Kuupäev | 29.5.2010 |

Nr

10/T&Q

Liikmesriik

Saksamaa

Kalavaru

SRX/2AC4-C

Liik

Railased (Rajidae)

Piirkond

IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed

Kuupäev

29.5.2010

---

| 24.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 308/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 308/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1079/2010,

23. november 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 24. novembril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. november 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 48,4 |
| EC | 92,0 |
| IL | 95,1 |
| MA | 70,3 |
| MK | 57,4 |
| ZZ | 72,6 |
| 0707 00 05 | AL | 54,8 |
| EG | 150,8 |
| JO | 182,1 |
| TR | 68,3 |
| ZZ | 114,0 |
| 0709 90 70 | MA | 68,2 |
| TR | 104,9 |
| ZZ | 86,6 |
| 0805 20 10 | MA | 69,9 |
| ZA | 141,4 |
| ZZ | 105,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 60,1 |
| IL | 75,7 |
| MA | 61,9 |
| TR | 65,6 |
| UY | 58,1 |
| ZZ | 64,3 |
| 0805 50 10 | AR | 51,5 |
| CL | 79,2 |
| MA | 68,0 |
| TR | 63,7 |
| UY | 57,1 |
| ZA | 51,7 |
| ZZ | 61,9 |
| 0808 10 80 | AR | 83,1 |
| AU | 167,8 |
| BR | 49,6 |
| CA | 113,1 |
| CL | 74,6 |
| CN | 66,3 |
| MK | 24,7 |
| NZ | 99,3 |
| US | 123,0 |
| ZA | 104,4 |
| ZZ | 90,6 |
| 0808 20 50 | CL | 78,3 |
| CN | 105,1 |
| US | 160,9 |
| ZZ | 114,8 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

48,4

EC

92,0

IL

95,1

MA

70,3

MK

57,4

ZZ

72,6

0707 00 05

AL

54,8

EG

150,8

JO

182,1

TR

68,3

ZZ

114,0

0709 90 70

MA

68,2

TR

104,9

ZZ

86,6

0805 20 10

MA

69,9

ZA

141,4

ZZ

105,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

60,1

IL

75,7

MA

61,9

TR

65,6

UY

58,1

ZZ

64,3

0805 50 10

AR

51,5

CL

79,2

MA

68,0

TR

63,7

UY

57,1

ZA

51,7

ZZ

61,9

0808 10 80

AR

83,1

AU

167,8

BR

49,6

CA

113,1

CL

74,6

CN

66,3

MK

24,7

NZ

99,3

US

123,0

ZA

104,4

ZZ

90,6

0808 20 50

CL

78,3

CN

105,1

US

160,9

ZZ

114,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

DIREKTIIVID

| 24.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 308/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 308/11

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2010/80/EL,

22. november 2010,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/43/EÜ seoses kaitseotstarbeliste toodete nimekirjaga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiivi 2009/43/EÜ kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamise kohta, (1) eriti selle artiklit 13,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2009/43/EÜ kohaldatakse kõigi kaitseotstarbeliste toodete suhtes, mis vastavad Euroopa Liidu ühisele sõjaliste kaupade nimekirjale, mille nõukogu võttis vastu 19. märtsil 2007. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2009/43/EÜ kohaldatakse kõigi kaitseotstarbeliste toodete suhtes, mis vastavad Euroopa Liidu ühisele sõjaliste kaupade nimekirjale, mille nõukogu võttis vastu 19. märtsil 2007.

| (2) | 15. veebruaril 2010 võttis nõukogu vastu Euroopa Liidu ajakohastatud ühise sõjaliste kaupade nimekirja (2). |
| --- | --- |

(2)

15. veebruaril 2010 võttis nõukogu vastu Euroopa Liidu ajakohastatud ühise sõjaliste kaupade nimekirja (2).

| (3) | Seetõttu on vaja muuta direktiivi 2009/43/EÜ lisa, milles on esitatud kaitseotstarbeliste toodete nimekiri. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on vaja muuta direktiivi 2009/43/EÜ lisa, milles on esitatud kaitseotstarbeliste toodete nimekiri.

| (4) | Kooskõla huvides peaksid liikmesriigid kohaldama käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikke sätteid samast kuupäevast kui direktiivi 2009/43/EÜ järgimiseks vajalikke sätteid. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõla huvides peaksid liikmesriigid kohaldama käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikke sätteid samast kuupäevast kui direktiivi 2009/43/EÜ järgimiseks vajalikke sätteid.

| (5) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2009/43/EÜ artiklis 14 viidatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2009/43/EÜ artiklis 14 viidatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2009/43/EÜ lisa tekst asendatakse käesoleva direktiivi lisa tekstiga.

Artikkel 2

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. juuniks 2011. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kõnealuseid sätteid kohaldatakse alates 30. juunist 2012.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 22. november 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 146, 10.6.2009, lk 1.

1

(2)  ELT C 69, 18.3.2010, lk 19.

2

---

LISA

KAITSEOTSTARBELISTE TOODETE NIMEKIRI

| Märkus 1 | Jutumärkides („...”) esitatud mõisted on määratletud mõisted. Vt käesolevale nimekirjale lisatud „kasutatud mõisted”. |
| --- | --- |

Märkus 1

Jutumärkides („...”) esitatud mõisted on määratletud mõisted. Vt käesolevale nimekirjale lisatud „kasutatud mõisted”.

| Märkus 2 | Mõnel juhul on kemikaalid järjestatud nimetuse ja CASi numbri järgi. Nimekirja kohaldatakse sama struktuurivalemiga kemikaalide (kaasa arvatud hüdraadid) suhtes, sõltumata nende nimetusest või CASi numbrist. CASi numbrid on lisatud aitamaks kindlaks määrata vastavat kemikaali või segu, sõltumata nomenklatuurist. CASi numbreid ei saa kasutada unikaalsete märgistustena, kuna loetletud kemikaalide mõnedel vormidel on erinevad CASi numbrid ning loetletud kemikaale sisaldavatel segudel võivad samuti olla erinevad CASi numbrid. |
| --- | --- |

Märkus 2

Mõnel juhul on kemikaalid järjestatud nimetuse ja CASi numbri järgi. Nimekirja kohaldatakse sama struktuurivalemiga kemikaalide (kaasa arvatud hüdraadid) suhtes, sõltumata nende nimetusest või CASi numbrist. CASi numbrid on lisatud aitamaks kindlaks määrata vastavat kemikaali või segu, sõltumata nomenklatuurist. CASi numbreid ei saa kasutada unikaalsete märgistustena, kuna loetletud kemikaalide mõnedel vormidel on erinevad CASi numbrid ning loetletud kemikaale sisaldavatel segudel võivad samuti olla erinevad CASi numbrid.

ML1
  Sileraudsed tulirelvad kaliibriga alla 20 mm ja teised käsirelvad ning automaattulirelvad kaliibriga 12,7 mm (kaliiber 0,50 tolli) või alla selle, ning lisavarustus ja spetsiaalselt neile loodud komponendid:

| a) | vintpüssid, karabiinid, revolvrid, püstolid, automaattulirelvad ja kuulipildujad; | Punkti ML1.a ei kohaldata järgmise suhtes:






  a) | musketid, vintpüssid ja karabiinid, mis on valmistatud enne 1938. aastat; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

vintpüssid, karabiinid, revolvrid, püstolid, automaattulirelvad ja kuulipildujad;

Punkti ML1.a ei kohaldata järgmise suhtes:






  a)

musketid, vintpüssid ja karabiinid, mis on valmistatud enne 1938. aastat;

| b) | musketite, vintpüsside ja karabiinide reproduktsioonid, mille originaalid on valmistatud enne 1890. aastat; |
| --- | --- |

b)

musketite, vintpüsside ja karabiinide reproduktsioonid, mille originaalid on valmistatud enne 1890. aastat;

| c) | revolvrid, püstolid ja kuulipildujad, mis on valmistatud enne 1890. aastat, ja nende reproduktsioonid; |
| --- | --- |

c)

revolvrid, püstolid ja kuulipildujad, mis on valmistatud enne 1890. aastat, ja nende reproduktsioonid;

| b) | sileraudsed tulirelvad:






  1) | sileraudsed tulirelvad, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks; |
| --- | --- | --- |

b)

sileraudsed tulirelvad:

1)

sileraudsed tulirelvad, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks;

| 2) | muud sileraudsed tulirelvad:






  a) | täisautomaatsed tulirelvad; |
| --- | --- | --- |

2)

muud sileraudsed tulirelvad:

a)

täisautomaatsed tulirelvad;

| b) | poolautomaatsed tulirelvad või pumppüssid; |
| --- | --- |

b)

poolautomaatsed tulirelvad või pumppüssid;

| c) | relvad, milles kasutatakse hülsivaba (kestavaba) lahingumoona; |
| --- | --- |

c)

relvad, milles kasutatakse hülsivaba (kestavaba) lahingumoona;

| d) | helisummutid, spetsiaalsed relvaalused, rakised, relvade sihikud ja püssirohuvälgatuse summutid punktis ML1.a, ML1.b või ML1.c nimetatud tulirelvadele. | Kategooriat ML1 ei kohaldata sileraudsete jahi- ja sportrelvade suhtes. Need relvad ei tohi olla loodud spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks ega olla täisautomaatsed. |
| --- | --- | --- |

d)

helisummutid, spetsiaalsed relvaalused, rakised, relvade sihikud ja püssirohuvälgatuse summutid punktis ML1.a, ML1.b või ML1.c nimetatud tulirelvadele.

Kategooriat ML1 ei kohaldata sileraudsete jahi- ja sportrelvade suhtes. Need relvad ei tohi olla loodud spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks ega olla täisautomaatsed.

| | Kategooriat ML1 ei kohaldata tulirelvade suhtes, mis on spetsiaalselt loodud paukpadrunite kasutamiseks ega võimalda tulistada ühegi kategoorias ML3 loetletud lahingumoonaga. |
| --- | --- |

Kategooriat ML1 ei kohaldata tulirelvade suhtes, mis on spetsiaalselt loodud paukpadrunite kasutamiseks ega võimalda tulistada ühegi kategoorias ML3 loetletud lahingumoonaga.

| | Kategooriat ML1 ei kohaldata tulirelvade suhtes, mille puhul kasutatakse ääretule padruneid ja mis ei ole täisautomaatsed. |
| --- | --- |

Kategooriat ML1 ei kohaldata tulirelvade suhtes, mille puhul kasutatakse ääretule padruneid ja mis ei ole täisautomaatsed.

| | Punkti ML1.d ei kohaldata relvade optiliste sihikute suhtes, millel puudub elektrooniline pilditöötluse funktsioon ning millel on kuni 4kordne suurendusvõime, eeldusel, et need ei ole spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks. |
| --- | --- |

Punkti ML1.d ei kohaldata relvade optiliste sihikute suhtes, millel puudub elektrooniline pilditöötluse funktsioon ning millel on kuni 4kordne suurendusvõime, eeldusel, et need ei ole spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks.

ML2
  Sileraudsed tulirelvad kaliibriga 20 mm või üle selle ning teised tulirelvad ja muu relvastus kaliibriga üle 12,7 mm (kaliiber 0,50 tolli), lendkehad ja lisaseadmed ning spetsiaalselt neile loodud komponendid:

| a) | tulirelvad, haubitsad, suurtükid, mortiirid, tankitõrjevahendid, mürsuheitjad, leegiheitjad, vintpüssid, tagasilöögita relvasüsteemid, sileraudsed tulirelvad ja nende varjestamise seadmed; | Punkt ML2.a hõlmab pihusteid, mõõteseadmeid, mahuteid ja teisi komponente, mis on spetsiaalselt loodud kasutamiseks vedela paiskelaenguga ja mida kasutatakse punktis ML2.a loetletud varustusega. |
| --- | --- | --- |

a)

tulirelvad, haubitsad, suurtükid, mortiirid, tankitõrjevahendid, mürsuheitjad, leegiheitjad, vintpüssid, tagasilöögita relvasüsteemid, sileraudsed tulirelvad ja nende varjestamise seadmed;

Punkt ML2.a hõlmab pihusteid, mõõteseadmeid, mahuteid ja teisi komponente, mis on spetsiaalselt loodud kasutamiseks vedela paiskelaenguga ja mida kasutatakse punktis ML2.a loetletud varustusega.

| | Punkti ML2.a ei kohaldata järgmiste relvade suhtes:






  1) | musketid, vintpüssid ja karabiinid, mis on valmistatud enne 1938. aastat; |
| --- | --- | --- |

Punkti ML2.a ei kohaldata järgmiste relvade suhtes:






  1)

musketid, vintpüssid ja karabiinid, mis on valmistatud enne 1938. aastat;

| 2) | musketite, vintpüsside ja karabiinide reproduktsioonid, mille originaalid on valmistatud enne 1890. aastat. |
| --- | --- |

2)

musketite, vintpüsside ja karabiinide reproduktsioonid, mille originaalid on valmistatud enne 1890. aastat.

| | Punkti ML2.a ei kohaldata selliste käeskantavate mürsuheitjate suhtes, mis on spetsiaalselt loodud välja saatma seotud mürske, millel ei ole lõhkelaengut või sideliini, mitte kaugemale kui 500 m. |
| --- | --- |

Punkti ML2.a ei kohaldata selliste käeskantavate mürsuheitjate suhtes, mis on spetsiaalselt loodud välja saatma seotud mürske, millel ei ole lõhkelaengut või sideliini, mitte kaugemale kui 500 m.

| b) | sõjaliseks kasutuseks spetsiaalselt loodud või kohandatud suitsu- ja gaasiheitjad või -generaatorid ja pürotehniliste toodete heitjad; | Punkti ML2.b ei kohaldata signaalraketipüstolite suhtes. |
| --- | --- | --- |

b)

sõjaliseks kasutuseks spetsiaalselt loodud või kohandatud suitsu- ja gaasiheitjad või -generaatorid ja pürotehniliste toodete heitjad;

Punkti ML2.b ei kohaldata signaalraketipüstolite suhtes.

| c) | relvade sihikud; |
| --- | --- |

c)

relvade sihikud;

| d) | kinnitusalused, mis on loodud spetsiaalselt punktis ML2.a nimetatud relvadele. |
| --- | --- |

d)

kinnitusalused, mis on loodud spetsiaalselt punktis ML2.a nimetatud relvadele.

ML3
  Lahingumoon ja sütikuseadevahendid ning spetsiaalselt nende jaoks loodud komponendid:

| a) | kategooriasse ML1, ML2 või ML12 kuuluvate tulirelvade lahingumoon; |
| --- | --- |

a)

kategooriasse ML1, ML2 või ML12 kuuluvate tulirelvade lahingumoon;

| b) | spetsiaalselt punktis ML3.a nimetatud lahingumoona jaoks loodud sütikuseadevahendid. | Kategooriasse ML3 kuuluvad spetsiaalselt loodud komponendid hõlmavad:






  a) | metallist või plastist tooteid nagu sütiku alasid, sütiku kapslid, padrunilindi lülid (cartridge link), kuuli, mürsu või miini juhtnuudid (rotating band) ja lahingumoona metalsed osad; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

spetsiaalselt punktis ML3.a nimetatud lahingumoona jaoks loodud sütikuseadevahendid.

Kategooriasse ML3 kuuluvad spetsiaalselt loodud komponendid hõlmavad:






  a)

metallist või plastist tooteid nagu sütiku alasid, sütiku kapslid, padrunilindi lülid (cartridge link), kuuli, mürsu või miini juhtnuudid (rotating band) ja lahingumoona metalsed osad;

| b) | laengute aktiveerimise ja deaktiveerimise seadmed, süüteseadised, sensorid ja initsieerivad seadised; |
| --- | --- |

b)

laengute aktiveerimise ja deaktiveerimise seadmed, süüteseadised, sensorid ja initsieerivad seadised;

| c) | energiaallikad, mis võimaldavad väljastada ühekordse võimsa energialaengu; |
| --- | --- |

c)

energiaallikad, mis võimaldavad väljastada ühekordse võimsa energialaengu;

| d) | ärapõlevad laengukestad; |
| --- | --- |

d)

ärapõlevad laengukestad;

| e) | kassettpommide, -miinide ja soojusjuhitavate mürskude osislõhkekehad. |
| --- | --- |

e)

kassettpommide, -miinide ja soojusjuhitavate mürskude osislõhkekehad.

| | Punkti ML3.a ei kohaldata ilma mürsuta tähekujuliselt suletud kestasuudmega (blank star) lahingumoona ja läbipuuritud kestaga õppelaskemoona (dummy ammunition) suhtes. |
| --- | --- |

Punkti ML3.a ei kohaldata ilma mürsuta tähekujuliselt suletud kestasuudmega (blank star) lahingumoona ja läbipuuritud kestaga õppelaskemoona (dummy ammunition) suhtes.

| | Punkti ML3.a ei kohaldata padrunite suhtes, mis on spetsiaalselt loodud:






  a) | signaliseerimiseks; |
| --- | --- | --- |

Punkti ML3.a ei kohaldata padrunite suhtes, mis on spetsiaalselt loodud:






  a)

signaliseerimiseks;

| b) | lindude hirmutamiseks |
| --- | --- |

b)

lindude hirmutamiseks

| c) | naftapuurkaevude gaasieraldiste läitmiseks. |
| --- | --- |

c)

naftapuurkaevude gaasieraldiste läitmiseks.

ML4
  Pommid, torpeedod, reaktiivmürsud, raketid, muud lõhkekehad ja lõhkelaengud ning nendega seotud varustus ja lisavarustus ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid:

| | Juhtimis- ja navigatsiooniseadmete kohta vt kategooria ML11. |
| --- | --- |

Juhtimis- ja navigatsiooniseadmete kohta vt kategooria ML11.

| | Lennukite raketitõrjesüsteemide (AMPS) kohta vt punkt ML4.c. |
| --- | --- |

Lennukite raketitõrjesüsteemide (AMPS) kohta vt punkt ML4.c.

| a) | pommid, torpeedod, granaadid, suitsukanistrid, reaktiivmürsud, miinid, raketid, süvaveepommid, lõhkelaengud, lõhkeseadmed ja lõhkepaketid, „pürotehnilised” tooted, lahingumoon ja simulaatorid (s.o varustus, mis simuleerib loetletud varustuse omadusi), mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks; | Punkt ML4.a hõlmab järgmist:






  a) | suitsugranaadid, süütepommid ja lõhkeseadmed; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

pommid, torpeedod, granaadid, suitsukanistrid, reaktiivmürsud, miinid, raketid, süvaveepommid, lõhkelaengud, lõhkeseadmed ja lõhkepaketid, „pürotehnilised” tooted, lahingumoon ja simulaatorid (s.o varustus, mis simuleerib loetletud varustuse omadusi), mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks;

Punkt ML4.a hõlmab järgmist:






  a)

suitsugranaadid, süütepommid ja lõhkeseadmed;

| b) | raketidüüsid ja kosmiku naasiku otsakud. |
| --- | --- |

b)

raketidüüsid ja kosmiku naasiku otsakud.

| b) | seadmed, millel on kõik järgmised omadused:






  1) | nad on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks |
| --- | --- | --- |

b)

seadmed, millel on kõik järgmised omadused:

1)

nad on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks

| 2) | nad on spetsiaalselt loodud järgmiste kaupade käsitsemiseks, juhtimiseks, aktiveerimiseks, nendele ühekordse võimsa energialaengu andmiseks, õhkulennutamiseks, maha- või vettepanekuks, üleskorjamiseks, väljalaskmiseks, peibutamiseks, segamiseks, lõhkamiseks, häirimiseks, kõrvaldamiseks ja avastamiseks:






  a) | punktis ML4.a nimetatud kaubad; või |
| --- | --- | --- |

2)

nad on spetsiaalselt loodud järgmiste kaupade käsitsemiseks, juhtimiseks, aktiveerimiseks, nendele ühekordse võimsa energialaengu andmiseks, õhkulennutamiseks, maha- või vettepanekuks, üleskorjamiseks, väljalaskmiseks, peibutamiseks, segamiseks, lõhkamiseks, häirimiseks, kõrvaldamiseks ja avastamiseks:

a)

punktis ML4.a nimetatud kaubad; või

| b) | isetehtud lõhkekehad. |
| --- | --- |

b)

isetehtud lõhkekehad.

| | Punkt ML4.b hõlmab järgmist:






  a) | mobiilne gaasiveeldamisvarustus, mis võimaldab toota 1 000 kg või enam veeldatud gaasi päevas; |
| --- | --- | --- |

Punkt ML4.b hõlmab järgmist:






  a)

mobiilne gaasiveeldamisvarustus, mis võimaldab toota 1 000 kg või enam veeldatud gaasi päevas;

| b) | ujuv elektriliselt pingestatud kaabel, mis võimaldab leida magnetmiine. |
| --- | --- |

b)

ujuv elektriliselt pingestatud kaabel, mis võimaldab leida magnetmiine.

| | Punkti ML4.b ei kohaldata selliste käeskantavate seadmete suhtes, mis on mõeldud üksnes metallesemete avastamiseks ning mis ei ole võimelised eristama miine muudest metallesemetest. |
| --- | --- |

Punkti ML4.b ei kohaldata selliste käeskantavate seadmete suhtes, mis on mõeldud üksnes metallesemete avastamiseks ning mis ei ole võimelised eristama miine muudest metallesemetest.

| c) | Lennukite raketitõrjesüsteemid (AMPS). | Punkti ML4.c ei kohaldata AMPSide suhtes, millel on kõik järgmised omadused:






  a) | üks järgmistest raketitõrjeanduritest:






  1) | passiivsed andurid, mis töötavad lainepikkustel vahemikus 100–400 nm |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c)

Lennukite raketitõrjesüsteemid (AMPS).

Punkti ML4.c ei kohaldata AMPSide suhtes, millel on kõik järgmised omadused:






  a)

üks järgmistest raketitõrjeanduritest:

1)

passiivsed andurid, mis töötavad lainepikkustel vahemikus 100–400 nm

| 2) | aktiivsed doppler-tüüpi impulssandurid raketitõrjeks; |
| --- | --- |

2)

aktiivsed doppler-tüüpi impulssandurid raketitõrjeks;

| b) | vastumeetmete vallandamise süsteemid; |
| --- | --- |

b)

vastumeetmete vallandamise süsteemid;

| c) | signaalraketid, mis annavad nii nähtava kui infrapunasignaali pind-õhk-tüüpi rakettide peibutamiseks, |
| --- | --- |

c)

signaalraketid, mis annavad nii nähtava kui infrapunasignaali pind-õhk-tüüpi rakettide peibutamiseks,

| d) | „tsiviilõhusõidukitele” paigaldatud süsteemid, millel on kõik järgmised omadused:







  1) | AMPS on üksnes toimiv selles konkreetses „tsiviilõhusõidukis”, millesse see konkreetne AMPS on paigaldatud ja mille kohta on antud välja:







  a) | tsiviilõhusõiduki tüübisertifikaat või |
| --- | --- | --- | --- |

d)

„tsiviilõhusõidukitele” paigaldatud süsteemid, millel on kõik järgmised omadused:

1)

AMPS on üksnes toimiv selles konkreetses „tsiviilõhusõidukis”, millesse see konkreetne AMPS on paigaldatud ja mille kohta on antud välja:

a)

tsiviilõhusõiduki tüübisertifikaat või

| b) | samaväärne dokument, mida tunnustab Rahvusvaheline Tsiviillennundusorganisatsioon (ICAO); |
| --- | --- |

b)

samaväärne dokument, mida tunnustab Rahvusvaheline Tsiviillennundusorganisatsioon (ICAO);

| 2) | AMPS on kaitstud, et hoida ära lubamatu juurdepääs „tarkvarale”, |
| --- | --- |

2)

AMPS on kaitstud, et hoida ära lubamatu juurdepääs „tarkvarale”,

| 3) | AMPS sisaldab aktiivset mehhanismi, mis muudab süsteemi mittetoimivaks, kui see eemaldatakse „tsiviilõhusõidukilt”, millele see paigaldati. |
| --- | --- |

3)

AMPS sisaldab aktiivset mehhanismi, mis muudab süsteemi mittetoimivaks, kui see eemaldatakse „tsiviilõhusõidukilt”, millele see paigaldati.

ML5
  Tulejuhtimisvarustus, sellega seotud häire- ja hoiatusvarustus, ning juurdekuuluvad süsteemid, testimis-, seadistamis- ja vastumeetmete varustus, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks, ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid ja lisaseadmed:

| a) | relvade sihikud, tulejuhtimis- ja positsioneerimisseadmed (gun laying equipment) ning relvakontrollisüsteemid; |
| --- | --- |

a)

relvade sihikud, tulejuhtimis- ja positsioneerimisseadmed (gun laying equipment) ning relvakontrollisüsteemid;

| b) | sihtmärgi tuvastamise, määramise, sihitamise ja seire- või jälgimissüsteemid; avastamise, andmeühildamise ning äratundmise või identifitseerimise varustus; ning andurite ühildamise varustus; |
| --- | --- |

b)

sihtmärgi tuvastamise, määramise, sihitamise ja seire- või jälgimissüsteemid; avastamise, andmeühildamise ning äratundmise või identifitseerimise varustus; ning andurite ühildamise varustus;

| c) | vastumeetmete rakendamise seadmed punktis ML5.a või ML5.b nimetatud varustuse jaoks; | Punktis ML5.c hõlmavad vastumeetmete rakendamise seadmed avastamise seadmeid. |
| --- | --- | --- |

c)

vastumeetmete rakendamise seadmed punktis ML5.a või ML5.b nimetatud varustuse jaoks;

Punktis ML5.c hõlmavad vastumeetmete rakendamise seadmed avastamise seadmeid.

| d) | välitingimustes testimise ja varustuse seadistamise seadmed, mis on spetsiaalselt loodud punktis ML5.a, ML5.b või ML5.c nimetatud varustuse jaoks. |
| --- | --- |

d)

välitingimustes testimise ja varustuse seadistamise seadmed, mis on spetsiaalselt loodud punktis ML5.a, ML5.b või ML5.c nimetatud varustuse jaoks.

ML6
  Maismaatranspordivahendid ja nende komponendid:

| | Juhtimis- ja navigatsiooniseadmete kohta vt kategooria ML11. |
| --- | --- |

Juhtimis- ja navigatsiooniseadmete kohta vt kategooria ML11.

| a) | maismaatranspordivahendid ja nende komponendid, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks;


  Punktis ML6.a hõlmab maismaatranspordivahendi mõiste ka treilereid. |
| --- | --- |

a)

maismaatranspordivahendid ja nende komponendid, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks;

Punktis ML6.a hõlmab maismaatranspordivahendi mõiste ka treilereid.

| b) | mis tahes sõidukid, mida saab kasutada maastikul ning mille kõik rattad on veorattad ja mis on kaetud vastava materjaliga kaitseks ballistilise lennutrajektooriga füüsiliste kehade eest, III kaitseaste (NIJ 0108.01, september 1985, või võrreldava tasemega siseriiklik standard) või parem. |
| --- | --- |

b)

mis tahes sõidukid, mida saab kasutada maastikul ning mille kõik rattad on veorattad ja mis on kaetud vastava materjaliga kaitseks ballistilise lennutrajektooriga füüsiliste kehade eest, III kaitseaste (NIJ 0108.01, september 1985, või võrreldava tasemega siseriiklik standard) või parem.

| | Vt samuti punkt ML13.a |
| --- | --- |

Vt samuti punkt ML13.a













  Punkt ML6.a hõlmab järgmist:






  a)

| | Punkt ML6.a hõlmab järgmist:






  a) | tankid ja muud sõjaväe relvastatud transpordivahendid ning sõjaväe transpordivahendid, millele on paigaldatud relvaalused või varustus miinide mahapanekuks või kategooriasse ML4 kuuluva lahingumoona õhkulennutamiseks; |
| --- | --- | --- |

tankid ja muud sõjaväe relvastatud transpordivahendid ning sõjaväe transpordivahendid, millele on paigaldatud relvaalused või varustus miinide mahapanekuks või kategooriasse ML4 kuuluva lahingumoona õhkulennutamiseks;

| b) | soomusmasinad; |
| --- | --- |

b)

soomusmasinad;

| c) | amfiibsed sõidukid ja sõidukid, mis on võimelised forsseerima sügavat veetõket; |
| --- | --- |

c)

amfiibsed sõidukid ja sõidukid, mis on võimelised forsseerima sügavat veetõket;

| d) | pioneerveokid (recovery vehicles) ning lahingumoona ja relvasüsteemide transpordi veokid ja seonduvad veose käitlemise seadmed. |
| --- | --- |

d)

pioneerveokid (recovery vehicles) ning lahingumoona ja relvasüsteemide transpordi veokid ja seonduvad veose käitlemise seadmed.

| | Punktis ML6.a nimetatud sõjalise maismaatranspordivahendi modifikatsioon hõlmab transpordivahendi struktuuriliste, elektriliste või mehaaniliste omaduste muutust, millega kaasneb ühe või enama spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud komponendi lisamine. Sellised komponendid hõlmavad järgmist:






  a) | pneumaatilised rehvikaitsed, mis on spetsiaalselt loodud rehvide kaitseks kuulide eest või võimaldavad sõita rehvide tühjenedes; |
| --- | --- | --- |

Punktis ML6.a nimetatud sõjalise maismaatranspordivahendi modifikatsioon hõlmab transpordivahendi struktuuriliste, elektriliste või mehaaniliste omaduste muutust, millega kaasneb ühe või enama spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud komponendi lisamine. Sellised komponendid hõlmavad järgmist:






  a)

pneumaatilised rehvikaitsed, mis on spetsiaalselt loodud rehvide kaitseks kuulide eest või võimaldavad sõita rehvide tühjenedes;

| b) | sõiduki oluliste osade (näiteks kütusepaagid või kabiin) soomustamine; |
| --- | --- |

b)

sõiduki oluliste osade (näiteks kütusepaagid või kabiin) soomustamine;

| c) | spetsiaalsed tugevdused või relvakinnitusrakised; |
| --- | --- |

c)

spetsiaalsed tugevdused või relvakinnitusrakised;

| d) | voolukatkestuse korral kasutatav valgustussüsteem. |
| --- | --- |

d)

voolukatkestuse korral kasutatav valgustussüsteem.

| | Kategooriat ML6 ei kohaldata selliste tsiviilsõidukite ja -veokite suhtes, mis on loodud raha ja väärtesemete transpordiks, millel on soomustus või kaitse ballistilise lennutrajektooriga füüsiliste kehade eest. |
| --- | --- |

Kategooriat ML6 ei kohaldata selliste tsiviilsõidukite ja -veokite suhtes, mis on loodud raha ja väärtesemete transpordiks, millel on soomustus või kaitse ballistilise lennutrajektooriga füüsiliste kehade eest.

ML7
  Keemilised või bioloogilised toksilised toimeained, „mässuohje toimeained”, radioaktiivsed materjalid, nendega seotud varustus, komponendid ja materjalid:

| a) | biotoimeained ja radioaktiivsed materjalid, mida on „kohandatud sõjas kasutamiseks” inim- või loomkaotuste põhjustamise ja seadmete, põllukultuuride või keskkonna kahjustamise eesmärgil; |
| --- | --- |

a)

biotoimeained ja radioaktiivsed materjalid, mida on „kohandatud sõjas kasutamiseks” inim- või loomkaotuste põhjustamise ja seadmete, põllukultuuride või keskkonna kahjustamise eesmärgil;

| b) | kemoründemürgid, sealhulgas:






  1) | närvimürgid:






  a) | O-alküül- (kuni C10, sealhulgas tsükloalküül-)alküül (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) fosfonofluoridaadid, näiteks: | O-isopropüülmetüülfosfonofluoridaat (CAS 107-44-8) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

kemoründemürgid, sealhulgas:

1)

närvimürgid:

a)

O-alküül- (kuni C10, sealhulgas tsükloalküül-)alküül (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) fosfonofluoridaadid, näiteks:

O-isopropüülmetüülfosfonofluoridaat (CAS 107-44-8)

| | somaan (GD): O-pinakolüülmetüülfosfonofluoridaat (CAS 96-64-0); |
| --- | --- |

somaan (GD): O-pinakolüülmetüülfosfonofluoridaat (CAS 96-64-0);

| b) | O-alküül- (kuni C10, sealhulgas tsükloalküül-) -N,N-dialküül (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) fosforamidotsüanidaadid, näiteks:
  tabuun (GA): O-etüül-N,N-dimetüülfosforamidotsüanidaat (CAS 77-81-6); |
| --- | --- |

b)

O-alküül- (kuni C10, sealhulgas tsükloalküül-) -N,N-dialküül (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) fosforamidotsüanidaadid, näiteks:

tabuun (GA): O-etüül-N,N-dimetüülfosforamidotsüanidaat (CAS 77-81-6);

| c) | O-alküül- (H või alküülid kuni C10, sealhulgas tsükloalküül-) S-2-dialküül- (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) aminoetüülalküül- (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) fosfonotiolaadid ja vastavad alküleeritud ja protoneeritud soolad, näiteks:
  VX: O-etüül-S-(2-diisopropüülaminoetüül)metüülfosfonotiolaat (CAS 50782-69-9); |
| --- | --- |

c)

O-alküül- (H või alküülid kuni C10, sealhulgas tsükloalküül-) S-2-dialküül- (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) aminoetüülalküül- (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) fosfonotiolaadid ja vastavad alküleeritud ja protoneeritud soolad, näiteks:

VX: O-etüül-S-(2-diisopropüülaminoetüül)metüülfosfonotiolaat (CAS 50782-69-9);

| 2) | sööbemürgid:






  a) | väävel-sinepigaasid, näiteks:






  1) | 2-kloroetüülklorometüülsulfiid (CAS 2625-76-5); |
| --- | --- | --- | --- |

2)

sööbemürgid:

a)

väävel-sinepigaasid, näiteks:

1)

2-kloroetüülklorometüülsulfiid (CAS 2625-76-5);

| 2) | bis(2-kloroetüül)sulfiid (CAS 505-60-2); |
| --- | --- |

2)

bis(2-kloroetüül)sulfiid (CAS 505-60-2);

| 3) | bis(2-kloroetüültio)metaan (CAS 63869-13-6); |
| --- | --- |

3)

bis(2-kloroetüültio)metaan (CAS 63869-13-6);

| 4) | 1,2-bis(2-kloroetüültio)etaan (CAS 3563-36-8); |
| --- | --- |

4)

1,2-bis(2-kloroetüültio)etaan (CAS 3563-36-8);

| 5) | 1,3-bis(2-kloroetüültio)-n-propaan (CAS 63905-10-2); |
| --- | --- |

5)

1,3-bis(2-kloroetüültio)-n-propaan (CAS 63905-10-2);

| 6) | 1,4-bis(2-kloroetüültio)-n-butaan (CAS 142868-93-7); |
| --- | --- |

6)

1,4-bis(2-kloroetüültio)-n-butaan (CAS 142868-93-7);

| 7) | 1,5-bis(2-kloroetüültio)-n-pentaan (CAS 142868-94-8); |
| --- | --- |

7)

1,5-bis(2-kloroetüültio)-n-pentaan (CAS 142868-94-8);

| 8) | bis(2-kloroetüültiometüül)eeter (CAS 63918-90-1); |
| --- | --- |

8)

bis(2-kloroetüültiometüül)eeter (CAS 63918-90-1);

| 9) | bis(2-kloroetüültioetüül)eeter (CAS 63918-89-8); |
| --- | --- |

9)

bis(2-kloroetüültioetüül)eeter (CAS 63918-89-8);

| b) | ljuisiidid, näiteks:






  1) | 2-klorovinüüldikloroarsiin (CAS 541-25-3); |
| --- | --- | --- |

b)

ljuisiidid, näiteks:

1)

2-klorovinüüldikloroarsiin (CAS 541-25-3);

| 2) | tris(2-klorovinüül)arsiin (CAS 40334-70-1); |
| --- | --- |

2)

tris(2-klorovinüül)arsiin (CAS 40334-70-1);

| 3) | bis(2-klorovinüül)kloroarsiin (CAS 40334-69-8); |
| --- | --- |

3)

bis(2-klorovinüül)kloroarsiin (CAS 40334-69-8);

| c) | lämmastik-sinepigaasid, näiteks:






  1) | HN1: bis(2-kloroetüül)etüülamiin (CAS 538-07-8); |
| --- | --- | --- |

c)

lämmastik-sinepigaasid, näiteks:

1)

HN1: bis(2-kloroetüül)etüülamiin (CAS 538-07-8);

| 2) | HN2: bis(2-kloroetüül)metüülamiin (CAS 51-75-2); |
| --- | --- |

2)

HN2: bis(2-kloroetüül)metüülamiin (CAS 51-75-2);

| 3) | HN3: tris(2-kloroetüül)amiin (CAS 555-77-1); |
| --- | --- |

3)

HN3: tris(2-kloroetüül)amiin (CAS 555-77-1);

| 3) | halvavad toimeained, näiteks:






  a) | 3-kinuklindinüülbensülaat (BZ) (CAS 6581-06-2); |
| --- | --- | --- |

3)

halvavad toimeained, näiteks:

a)

3-kinuklindinüülbensülaat (BZ) (CAS 6581-06-2);

| 4) | defoliandid, näiteks:






  a) | butüül-2-kloro-4-fluorofenoksüatsetaat (LNF); |
| --- | --- | --- |

4)

defoliandid, näiteks:

a)

butüül-2-kloro-4-fluorofenoksüatsetaat (LNF);

| b) | 2,4,5-triklorofenoksüäädikhape (CAS 93-76-5) segus 2,4-diklorofenoksüäädikhappega (CAS 94-75-7) (Agent Orange (CAS 39277-47-9)); |
| --- | --- |

b)

2,4,5-triklorofenoksüäädikhape (CAS 93-76-5) segus 2,4-diklorofenoksüäädikhappega (CAS 94-75-7) (Agent Orange (CAS 39277-47-9));

| c) | keemiarelva binaarsed ja põhilised lähteained:






  1) | alküül- (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) fosfonüüldifluoriidid, näiteks:
  DF: metüülfosfonüüldifluoriid (CAS 676-99-3); |
| --- | --- | --- |

c)

keemiarelva binaarsed ja põhilised lähteained:

1)

alküül- (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) fosfonüüldifluoriidid, näiteks:

DF: metüülfosfonüüldifluoriid (CAS 676-99-3);

| 2) | O-alküül- (H või alküülid kuni C10, sealhulgas tsükloalküül-) O-2-dialküül- (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) aminoetüülalküül- (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) fosfoniidid ja vastavad alküleeritud ja protoneeritud soolad, näiteks:
  QL: O-etüül-2-diisopropüülaminoetüülmetüülfosfoniit (CAS 57856-11-8); |
| --- | --- |

2)

O-alküül- (H või alküülid kuni C10, sealhulgas tsükloalküül-) O-2-dialküül- (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) aminoetüülalküül- (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) fosfoniidid ja vastavad alküleeritud ja protoneeritud soolad, näiteks:

QL: O-etüül-2-diisopropüülaminoetüülmetüülfosfoniit (CAS 57856-11-8);

| 3) | klorosariin: O-isopropüülmetüülfosfonokloridaat (CAS 1445-76-7); |
| --- | --- |

3)

klorosariin: O-isopropüülmetüülfosfonokloridaat (CAS 1445-76-7);

| 4) | klorosomaan: O-pinakolüülmetüülfosfonokloridaat (CAS 7040-57-5); |
| --- | --- |

4)

klorosomaan: O-pinakolüülmetüülfosfonokloridaat (CAS 7040-57-5);

| d) | „mässuohje toimeained”, toimeainete koostisse kuuluvad aktiivsed kemikaalid ja nende kombinatsioonid, sealhulgas:






  1) | α-bromobenseenatsetonitriil (bromobensüültsüaniid) (CA) (CAS 5798-79-8); |
| --- | --- | --- |

d)

„mässuohje toimeained”, toimeainete koostisse kuuluvad aktiivsed kemikaalid ja nende kombinatsioonid, sealhulgas:

1)

α-bromobenseenatsetonitriil (bromobensüültsüaniid) (CA) (CAS 5798-79-8);

| 2) | [(2-klorofenüül)metüleen] propaandinitriil, (o-klorobensülideenmalononitriil (CS) (CAS 2698-41-1); |
| --- | --- |

2)

[(2-klorofenüül)metüleen] propaandinitriil, (o-klorobensülideenmalononitriil (CS) (CAS 2698-41-1);

| 3) | 2-kloro-1-fenüületanoon, fenüülatsüülkloriid (ω-kloroatsetofenoon) (CN) (CAS 532-27-4); |
| --- | --- |

3)

2-kloro-1-fenüületanoon, fenüülatsüülkloriid (ω-kloroatsetofenoon) (CN) (CAS 532-27-4);

| 4) | dibens-(b,f)-1,4-oksasefiin (CR) (CAS 257-07-8); |
| --- | --- |

4)

dibens-(b,f)-1,4-oksasefiin (CR) (CAS 257-07-8);

| 5) | 10-kloro-5,10-dihüdrofenarsasiin, (fenarsasiinkloriid), (adamsiit), (DM) (CAS 578-94-9); |
| --- | --- |

5)

10-kloro-5,10-dihüdrofenarsasiin, (fenarsasiinkloriid), (adamsiit), (DM) (CAS 578-94-9);

| 6) | N-nonanoüülmorfoliin, (MPA) (CAS 5299-64-9); | Punkti ML7.d ei kohaldata enesekaitseks ettenähtud ja eraldi pakendatud „mässuohje toimeainete” suhtes. |
| --- | --- | --- |

6)

N-nonanoüülmorfoliin, (MPA) (CAS 5299-64-9);

Punkti ML7.d ei kohaldata enesekaitseks ettenähtud ja eraldi pakendatud „mässuohje toimeainete” suhtes.

| | Punkti ML7.d ei kohaldata toimeainete koostisse kuuluvate selliste aktiivsete kemikaalide ja nende kombinatsioonide suhtes, mis on määratud ja pakendatud toiduainetööstuses või meditsiinilisel eesmärgil kasutamiseks. |
| --- | --- |

Punkti ML7.d ei kohaldata toimeainete koostisse kuuluvate selliste aktiivsete kemikaalide ja nende kombinatsioonide suhtes, mis on määratud ja pakendatud toiduainetööstuses või meditsiinilisel eesmärgil kasutamiseks.

| e) | spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud varustus, mis on loodud või kohandatud mis tahes alljärgnevalt loetletud materjalide, ainete või seadmete ja spetsiaalselt neile loodud komponentide levitamiseks:






  1) | punktis ML7.a, ML7.b või ML7.d nimetatud materjalid või toimeained |
| --- | --- | --- |

e)

spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud varustus, mis on loodud või kohandatud mis tahes alljärgnevalt loetletud materjalide, ainete või seadmete ja spetsiaalselt neile loodud komponentide levitamiseks:

1)

punktis ML7.a, ML7.b või ML7.d nimetatud materjalid või toimeained

| 2) | punktis ML7.c nimetatud lähteainetest valmistatud kemoründemürgid; |
| --- | --- |

2)

punktis ML7.c nimetatud lähteainetest valmistatud kemoründemürgid;

| f) | spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud kaitsevarustus ja saaste eemaldamise varustus, komponendid ning keemilised segud:






  1) | varustus, mis on loodud või kohandatud kaitseks punktis ML7.a, ML7.b või ML7.d nimetatud materjalide eest, ja spetsiaalselt selle jaoks loodud komponendid; |
| --- | --- | --- |

f)

spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud kaitsevarustus ja saaste eemaldamise varustus, komponendid ning keemilised segud:

1)

varustus, mis on loodud või kohandatud kaitseks punktis ML7.a, ML7.b või ML7.d nimetatud materjalide eest, ja spetsiaalselt selle jaoks loodud komponendid;

| 2) | varustus, mis on loodud või kohandatud saaste eemaldamiseks punktis ML7.a või ML7.b nimetatud materjalidega saastatud esemetelt, ja spetsiaalselt selle jaoks loodud komponendid; |
| --- | --- |

2)

varustus, mis on loodud või kohandatud saaste eemaldamiseks punktis ML7.a või ML7.b nimetatud materjalidega saastatud esemetelt, ja spetsiaalselt selle jaoks loodud komponendid;

| 3) | keemilised segud, mis on välja töötatud või koostatud spetsiaalselt punktis ML7.a või ML7.b nimetatud materjalidega saastunud esemetelt saaste eemaldamiseks; |
| --- | --- |

3)

keemilised segud, mis on välja töötatud või koostatud spetsiaalselt punktis ML7.a või ML7.b nimetatud materjalidega saastunud esemetelt saaste eemaldamiseks;

| | Punkt ML7.f.1 hõlmab järgmist:






  a) | õhu konditsioneerimise seadmed, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud tuuma-, bioloogilise või keemilise saaste filtreerimiseks; |
| --- | --- | --- |

Punkt ML7.f.1 hõlmab järgmist:






  a)

õhu konditsioneerimise seadmed, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud tuuma-, bioloogilise või keemilise saaste filtreerimiseks;

| b) | kaitseriietus. |
| --- | --- |

b)

kaitseriietus.

| | Tsiviilotstarbeliste gaasimaskide ja kaitsevarustuse ja saaste eemaldamiseks kasutatava varustuse kohta vt samuti ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkt 1A004. |
| --- | --- |

Tsiviilotstarbeliste gaasimaskide ja kaitsevarustuse ja saaste eemaldamiseks kasutatava varustuse kohta vt samuti ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkt 1A004.

| g) | spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud varustus, mis on loodud või kohandatud punktis ML7.a, ML7.b või ML7.d nimetatud materjalide avastamiseks ja kindlaksmääramiseks, ja spetsiaalselt selle jaoks loodud komponendid; | Punkti ML7.g ei kohaldata personaalsete kiirgusseire dosimeetrite suhtes. |
| --- | --- | --- |

g)

spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud varustus, mis on loodud või kohandatud punktis ML7.a, ML7.b või ML7.d nimetatud materjalide avastamiseks ja kindlaksmääramiseks, ja spetsiaalselt selle jaoks loodud komponendid;

Punkti ML7.g ei kohaldata personaalsete kiirgusseire dosimeetrite suhtes.

| | Vt samuti ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkt 1A004. |
| --- | --- |

Vt samuti ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkt 1A004.

| h) | „biopolümeerid”, mis on spetsiaalselt loodud või mida on töödeldud punktis ML7.b nimetatud kemoründemürkide avastamiseks või kindlaksmääramiseks, ning spetsiaalsed rakukultuurid, mida kasutatakse nende valmistamiseks; |
| --- | --- |

h)

„biopolümeerid”, mis on spetsiaalselt loodud või mida on töödeldud punktis ML7.b nimetatud kemoründemürkide avastamiseks või kindlaksmääramiseks, ning spetsiaalsed rakukultuurid, mida kasutatakse nende valmistamiseks;

| i) | „biokatalüsaatorid” saaste eemaldamiseks või kemoründemürkide mõju vähendamiseks ning selleks vajalikud biosüsteemid:






  1) | laboratoorse selektsiooni või biosüsteemide geneetilise manipulatsiooni tulemusel saadud „biokatalüsaatorid”, mis on loodud spetsiaalselt punktis ML7.b nimetatud kemoründemürkide mõju vähendamiseks või nendest põhjustatud saaste eemaldamiseks; |
| --- | --- | --- |

i)

„biokatalüsaatorid” saaste eemaldamiseks või kemoründemürkide mõju vähendamiseks ning selleks vajalikud biosüsteemid:

1)

laboratoorse selektsiooni või biosüsteemide geneetilise manipulatsiooni tulemusel saadud „biokatalüsaatorid”, mis on loodud spetsiaalselt punktis ML7.b nimetatud kemoründemürkide mõju vähendamiseks või nendest põhjustatud saaste eemaldamiseks;

| 2) | biosüsteemid: „ekspressioonivektorid”, viirused või rakukultuurid, mis sisaldavad punktis ML7.i.1 nimetatud „biokatalüsaatorite” valmistamiseks vajalikku geneetilist eriteavet. |
| --- | --- |

2)

biosüsteemid: „ekspressioonivektorid”, viirused või rakukultuurid, mis sisaldavad punktis ML7.i.1 nimetatud „biokatalüsaatorite” valmistamiseks vajalikku geneetilist eriteavet.

| | Punkte ML7.b ja ML7.d ei kohaldata järgmise suhtes:






  a) | tsüanogeenkloriid (CAS 506-77-4). Vt ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkt 1C450.a.5; |
| --- | --- | --- |

Punkte ML7.b ja ML7.d ei kohaldata järgmise suhtes:






  a)

tsüanogeenkloriid (CAS 506-77-4). Vt ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkt 1C450.a.5;

| b) | vesiniktsüaniidhape (CAS 74-90-8); |
| --- | --- |

b)

vesiniktsüaniidhape (CAS 74-90-8);

| c) | kloor (CAS 7782-50-5); |
| --- | --- |

c)

kloor (CAS 7782-50-5);

| d) | karbonüülkloriid (fosgeen) (CAS 75-44-5). Vt ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkt 1C450.a.4; |
| --- | --- |

d)

karbonüülkloriid (fosgeen) (CAS 75-44-5). Vt ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkt 1C450.a.4;

| e) | difosgeen (triklorometüülkloroformaat) (CAS 503-38-8); |
| --- | --- |

e)

difosgeen (triklorometüülkloroformaat) (CAS 503-38-8);

| f) | Ei kasutata alates 2004. aastast; |
| --- | --- |

f)

Ei kasutata alates 2004. aastast;

| g) | ksülüülbromiid, orto-: (CAS 89-92-9), meta-: (CAS 620-13-3), para-: (CAS 104-81-4); |
| --- | --- |

g)

ksülüülbromiid, orto-: (CAS 89-92-9), meta-: (CAS 620-13-3), para-: (CAS 104-81-4);

| h) | bensüülbromiid (CAS 100-39-0); |
| --- | --- |

h)

bensüülbromiid (CAS 100-39-0);

| i) | bensüüljodiid (CAS 620-05-3); |
| --- | --- |

i)

bensüüljodiid (CAS 620-05-3);

| j) | bromoatsetoon (CAS 598-31-2); |
| --- | --- |

j)

bromoatsetoon (CAS 598-31-2);

| k) | tsüanogeenbromiid (CAS 506-68-3); |
| --- | --- |

k)

tsüanogeenbromiid (CAS 506-68-3);

| l) | bromometüületüülketoon (CAS 816-40-0); |
| --- | --- |

l)

bromometüületüülketoon (CAS 816-40-0);

| m) | kloroatsetoon (CAS 78-95-5); |
| --- | --- |

m)

kloroatsetoon (CAS 78-95-5);

| n) | etüüljodoatsetaat (CAS 623-48-3); |
| --- | --- |

n)

etüüljodoatsetaat (CAS 623-48-3);

| o) | jodoatsetoon (CAS 3019-04-3); |
| --- | --- |

o)

jodoatsetoon (CAS 3019-04-3);

| p) | kloropikriin (CAS 76-06-2). Vt ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkt 1C450.a.7. |
| --- | --- |

p)

kloropikriin (CAS 76-06-2). Vt ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkt 1C450.a.7.

| | Punktides ML7.h ja ML7.i.2 esitatud rakukultuuride ja biosüsteemide loetelu on ammendav ja neid alapunkte ei kohaldata tsiviilotstarbel, näiteks põllumajanduses, farmaatsiatööstuses, meditsiinis, veterinaarias, keskkonnakaitses, jäätmekäitluses ja toiduainetööstuses kasutatavate rakkude või biosüsteemide suhtes. |
| --- | --- |

Punktides ML7.h ja ML7.i.2 esitatud rakukultuuride ja biosüsteemide loetelu on ammendav ja neid alapunkte ei kohaldata tsiviilotstarbel, näiteks põllumajanduses, farmaatsiatööstuses, meditsiinis, veterinaarias, keskkonnakaitses, jäätmekäitluses ja toiduainetööstuses kasutatavate rakkude või biosüsteemide suhtes.

ML8
  „Kõrge siseenergiaga materjalid” ja nendega seotud ained:

| | Vt samuti ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkt 1C011. |
| --- | --- |

Vt samuti ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkt 1C011.

| | Laengute ja seadmete kohta vt ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punktid ML4 ja 1A008 |
| --- | --- |

Laengute ja seadmete kohta vt ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punktid ML4 ja 1A008











  1)

| 1) | Kategoorias ML8 nimetatakse seguks kompositsiooni kahest või enamast ainest, millest vähemalt üks on loetletud kategooria ML8 alapunktides. |
| --- | --- |

Kategoorias ML8 nimetatakse seguks kompositsiooni kahest või enamast ainest, millest vähemalt üks on loetletud kategooria ML8 alapunktides.

| 2) | Nimekiri hõlmab kõiki kategooria ML8 alapunktides loetletud aineid, isegi kui neid kasutatakse muul kui näidatud otstarbel. (Nt kasutatakse triaminoguanidiinnitraati (TAGN) peamiselt lõhkeainena, kuid seda võidakse kasutada ka kütuse või oksüdeerijana.) |
| --- | --- |

2)

| a) | „lõhkeained” ja nende segud:






  1) | ADN.b.F (aminodinitrobensofuroksaan või 7-amino-4,6-dinitrobensofurasaan-1-oksiid) (CAS 97096-78-1); |
| --- | --- | --- |

a)

„lõhkeained” ja nende segud:

1)

ADN.b.F (aminodinitrobensofuroksaan või 7-amino-4,6-dinitrobensofurasaan-1-oksiid) (CAS 97096-78-1);

| 2) | BNCP (cis-bis(5-nitrotetrasolato)tetraammiinkoobalt(III)perkloraat) (CAS 117412-28-9); |
| --- | --- |

2)

BNCP (cis-bis(5-nitrotetrasolato)tetraammiinkoobalt(III)perkloraat) (CAS 117412-28-9);

| 3) | CL-14 (diaminodinitrobensofuroksaan või 5,7-diamino-4,6-dinitrobensofurasaan-1-oksiid) (CAS 117907-74-1); |
| --- | --- |

3)

CL-14 (diaminodinitrobensofuroksaan või 5,7-diamino-4,6-dinitrobensofurasaan-1-oksiid) (CAS 117907-74-1);

| 4) | CL-20 (HNIW või heksanitroheksaasaisovürtsitaan) (CAS 135285-90-4); CL-20 klatraadid (vt ka vastavad „lähteained” punktides ML8.g.3 ja ML8.g.4); |
| --- | --- |

4)

CL-20 (HNIW või heksanitroheksaasaisovürtsitaan) (CAS 135285-90-4); CL-20 klatraadid (vt ka vastavad „lähteained” punktides ML8.g.3 ja ML8.g.4);

| 5) | CP (2-(5-tsüanotetrasolato)pentaammiinkoobalt(III)perkloraat) (CAS 70247-32-4); |
| --- | --- |

5)

CP (2-(5-tsüanotetrasolato)pentaammiinkoobalt(III)perkloraat) (CAS 70247-32-4);

| 6) | DADE (1,1-diamino-2,2-dinitroetüleen, FOX7) (CAS 145250-81-3); |
| --- | --- |

6)

DADE (1,1-diamino-2,2-dinitroetüleen, FOX7) (CAS 145250-81-3);

| 7) | DATB (diaminotrinitrobenseen) (CAS 1630-08-6); |
| --- | --- |

7)

DATB (diaminotrinitrobenseen) (CAS 1630-08-6);

| 8) | DDFP (1,4-dinitrodifurasanopiperasiin); |
| --- | --- |

8)

DDFP (1,4-dinitrodifurasanopiperasiin);

| 9) | DDPO (2,6-diamino-3,5-dinitropürasiin-1-oksiid, PZO) (CAS 194486-77-6); |
| --- | --- |

9)

DDPO (2,6-diamino-3,5-dinitropürasiin-1-oksiid, PZO) (CAS 194486-77-6);

| 10) | DIPAM (3,3′-diamino-2,2′,4,4′′,6,6′-heksanitrobifenüül või dipikramiid) (CAS 17215-44-0); |
| --- | --- |

10)

DIPAM (3,3′-diamino-2,2′,4,4′′,6,6′-heksanitrobifenüül või dipikramiid) (CAS 17215-44-0);

| 11) | DNGU (DINGU või dinitroglükooluriil) (CAS 55510-04-8); |
| --- | --- |

11)

DNGU (DINGU või dinitroglükooluriil) (CAS 55510-04-8);

| 12) | järgmised furasaanid:






  a) | DAAOF (diaminoasoksüfurasaan); |
| --- | --- | --- |

12)

järgmised furasaanid:

a)

DAAOF (diaminoasoksüfurasaan);

| b) | DAAzF (diaminoasofurasaan) (CAS 78644-90-3); |
| --- | --- |

b)

DAAzF (diaminoasofurasaan) (CAS 78644-90-3);

| 13) | HMX ja selle derivaadid (vt ka vastavaid „lähteaineid” punktis ML8.g.5):






  a) | HMX (tsüklotetrametüleentetranitramiin, oktahüdro-1,3,5,7-tetranitro-1,3,5,7-tetrasiin, 1,3,5,7-tetranitro-1,3,5,7-tetraasatsüklooktaan, oktogeen) (CAS 2691-41-0); |
| --- | --- | --- |

13)

HMX ja selle derivaadid (vt ka vastavaid „lähteaineid” punktis ML8.g.5):

a)

HMX (tsüklotetrametüleentetranitramiin, oktahüdro-1,3,5,7-tetranitro-1,3,5,7-tetrasiin, 1,3,5,7-tetranitro-1,3,5,7-tetraasatsüklooktaan, oktogeen) (CAS 2691-41-0);

| b) | HMXi difluoroamiinitud analoogid; |
| --- | --- |

b)

HMXi difluoroamiinitud analoogid;

| c) | K-55 (2,4,6,8-tetranitro-2,4,6,8-tetraasabitsüklo[3,3,0]oktaanoon-3, tetranitrosemiglükouriil või ketobitsüklo-HMX) (CAS 130256-72-3); |
| --- | --- |

c)

K-55 (2,4,6,8-tetranitro-2,4,6,8-tetraasabitsüklo[3,3,0]oktaanoon-3, tetranitrosemiglükouriil või ketobitsüklo-HMX) (CAS 130256-72-3);

| 14) | HNAD (heksanitroadamantaan) (CAS 143850-71-9); |
| --- | --- |

14)

HNAD (heksanitroadamantaan) (CAS 143850-71-9);

| 15) | HNS (heksanitrostilbeen) (CAS 20062-22-0); |
| --- | --- |

15)

HNS (heksanitrostilbeen) (CAS 20062-22-0);

| 16) | järgmised imidasoolid:






  a) | BNNII (oktahüdro-2,5-bis(nitroimino)imidaso[4,5-d]imidasool); |
| --- | --- | --- |

16)

järgmised imidasoolid:

a)

BNNII (oktahüdro-2,5-bis(nitroimino)imidaso[4,5-d]imidasool);

| b) | DNI (2,4-dinitroimidasool) (CAS 5213-49-0); |
| --- | --- |

b)

DNI (2,4-dinitroimidasool) (CAS 5213-49-0);

| c) | FDIA (1-fluoro-2,4-dinitroimidasool); |
| --- | --- |

c)

FDIA (1-fluoro-2,4-dinitroimidasool);

| d) | NTDNIA (N-(2-nitrotriasolo)-2,4-dinitroimidasool); |
| --- | --- |

d)

NTDNIA (N-(2-nitrotriasolo)-2,4-dinitroimidasool);

| e) | PTIA (1-pikrüül-2,4,5-trinitroimidasool); |
| --- | --- |

e)

PTIA (1-pikrüül-2,4,5-trinitroimidasool);

| 17) | NTNMH (1-(2-nitrotriasolo)-2-dinitrometüleenhüdrasiin); |
| --- | --- |

17)

NTNMH (1-(2-nitrotriasolo)-2-dinitrometüleenhüdrasiin);

| 18) | NTO (ONTA või 3-nitro-1,2,4-triasool-5-oon) (CAS 932-64-9); |
| --- | --- |

18)

NTO (ONTA või 3-nitro-1,2,4-triasool-5-oon) (CAS 932-64-9);

| 19) | polünitrokubaanid enam kui nelja nitrorühmaga; |
| --- | --- |

19)

polünitrokubaanid enam kui nelja nitrorühmaga;

| 20) | PYX (2,6-bis(pikrüülamino)-3,5-dinitropüridiin) (CAS 38082-89-2); |
| --- | --- |

20)

PYX (2,6-bis(pikrüülamino)-3,5-dinitropüridiin) (CAS 38082-89-2);

| 21) | RDX ja selle järgmised derivaadid:






  a) | RDX (tsüklotrimetüleentrinitramiin, tsükloniit, T4, heksahüdro-1,3,5-trinitro-1,3,5-triasiin, 1,3,5-trinitro-1,3,5-triasa-tsükloheksaan, heksogeen) (CAS 121-82-4); |
| --- | --- | --- |

21)

RDX ja selle järgmised derivaadid:

a)

RDX (tsüklotrimetüleentrinitramiin, tsükloniit, T4, heksahüdro-1,3,5-trinitro-1,3,5-triasiin, 1,3,5-trinitro-1,3,5-triasa-tsükloheksaan, heksogeen) (CAS 121-82-4);

| b) | Keto-RDX (K-6 või 2,4,6-trinitro-2,4,6-triasatsükloheksanoon) (CAS 115029-35-1); |
| --- | --- |

b)

Keto-RDX (K-6 või 2,4,6-trinitro-2,4,6-triasatsükloheksanoon) (CAS 115029-35-1);

| 22) | TAGN (triaminoguanidiinnitraat) (CAS 4000-16-2); |
| --- | --- |

22)

TAGN (triaminoguanidiinnitraat) (CAS 4000-16-2);

| 23) | TATB (triaminotrinitrobenseen) (CAS 3058-38-6) (vt ka vastavad „lähteained” punktis ML8.g.7); |
| --- | --- |

23)

TATB (triaminotrinitrobenseen) (CAS 3058-38-6) (vt ka vastavad „lähteained” punktis ML8.g.7);

| 24) | TEDDZ (3,3,7,7-tetrabis(difluoroamiin)oktahüdro-1,5-dinitro-1,5-diasotsiin); |
| --- | --- |

24)

TEDDZ (3,3,7,7-tetrabis(difluoroamiin)oktahüdro-1,5-dinitro-1,5-diasotsiin);

| 25) | järgmised tetrasoolid:






  a) | NTAT (nitrotriasoolaminotetrasool); |
| --- | --- | --- |

25)

järgmised tetrasoolid:

a)

NTAT (nitrotriasoolaminotetrasool);

| b) | NTNT (1-N-(2-nitrotriasolo)-4-nitrotetrasool); |
| --- | --- |

b)

NTNT (1-N-(2-nitrotriasolo)-4-nitrotetrasool);

| 26) | tetrüül (trinitrofenüülmetüülnitramiin) (CAS 479-45-8); |
| --- | --- |

26)

tetrüül (trinitrofenüülmetüülnitramiin) (CAS 479-45-8);

| 27) | TNAD (1,4,5,8-tetranitro-1,4,5,8-tetraasadekaliin) (CAS 135877-16-6) (vt ka vastavad „lähteained” punktis ML8.g.6); |
| --- | --- |

27)

TNAD (1,4,5,8-tetranitro-1,4,5,8-tetraasadekaliin) (CAS 135877-16-6) (vt ka vastavad „lähteained” punktis ML8.g.6);

| 28) | TNAZ (1,3,3-trinitroasetidiin) (CAS 97645-24-4) (vt ka vastavad „lähteained” punktis ML8.g.2); |
| --- | --- |

28)

TNAZ (1,3,3-trinitroasetidiin) (CAS 97645-24-4) (vt ka vastavad „lähteained” punktis ML8.g.2);

| 29) | TNGU (SORGUYL või tetranitroglükooluriil) (CAS 55510-03-7); |
| --- | --- |

29)

TNGU (SORGUYL või tetranitroglükooluriil) (CAS 55510-03-7);

| 30) | TNP (1,4,5,8-tetranitro-püridasino[4,5-d]püridasiin) (CAS 229176-04-9); |
| --- | --- |

30)

TNP (1,4,5,8-tetranitro-püridasino[4,5-d]püridasiin) (CAS 229176-04-9);

| 31) | järgmised triasiinid:






  a) | DNAM (2-oksü-4,6-dinitroamino-s-triasiin) (CAS 19899-80-0); |
| --- | --- | --- |

31)

järgmised triasiinid:

a)

DNAM (2-oksü-4,6-dinitroamino-s-triasiin) (CAS 19899-80-0);

| b) | NNHT (2-nitroimino-5-nitro-heksahüdro-1,3,5-triasiin) (CAS 130400-13-4); |
| --- | --- |

b)

NNHT (2-nitroimino-5-nitro-heksahüdro-1,3,5-triasiin) (CAS 130400-13-4);

| 32) | järgmised triasoolid:






  a) | 5-asido-2-nitrotriasool; |
| --- | --- | --- |

32)

järgmised triasoolid:

a)

5-asido-2-nitrotriasool;

| b) | ADHTDN (4-amino-3,5-dihüdrasino-1,2,4-triasooldinitramiid) (CAS 1614-08-0); |
| --- | --- |

b)

ADHTDN (4-amino-3,5-dihüdrasino-1,2,4-triasooldinitramiid) (CAS 1614-08-0);

| c) | ADNT (1-amino-3,5-dinitro-1,2,4-triasool); |
| --- | --- |

c)

ADNT (1-amino-3,5-dinitro-1,2,4-triasool);

| d) | BDNTA (bis(dinitrotriasool)amiin); |
| --- | --- |

d)

BDNTA (bis(dinitrotriasool)amiin);

| e) | DBT (3,3′-dinitro-5,5-bi-1,2,4-triasool) (CAS 30003-46-4); |
| --- | --- |

e)

DBT (3,3′-dinitro-5,5-bi-1,2,4-triasool) (CAS 30003-46-4);

| f) | DN.b.T (dinitrobistriasool) (CAS 70890-46-9); |
| --- | --- |

f)

DN.b.T (dinitrobistriasool) (CAS 70890-46-9);

| g) | NTDNA (2-nitrotriasool-5-dinitramiid) (CAS 75393-84-9); |
| --- | --- |

g)

NTDNA (2-nitrotriasool-5-dinitramiid) (CAS 75393-84-9);

| h) | NTDNT (1-N-(2-nitrotriasolo)-3,5-dinitrotriasool); |
| --- | --- |

h)

NTDNT (1-N-(2-nitrotriasolo)-3,5-dinitrotriasool);

| i) | PDNT (1-pikrüül-3,5-dinitrotriasool); |
| --- | --- |

i)

PDNT (1-pikrüül-3,5-dinitrotriasool);

| j) | TACOT (tetranitrobensotriasolobensotriasool) (CAS 25243-36-1); |
| --- | --- |

j)

TACOT (tetranitrobensotriasolobensotriasool) (CAS 25243-36-1);

| 33) | punktis ML8.a loetlemata lõhkeained, millel on mis tahes järgmine omadus:






  a) | detonatsioonikiirus kõrgeimal tihedusel on suurem kui 8 700 m/s või |
| --- | --- | --- |

33)

punktis ML8.a loetlemata lõhkeained, millel on mis tahes järgmine omadus:

a)

detonatsioonikiirus kõrgeimal tihedusel on suurem kui 8 700 m/s või

| b) | detonatsioonisurve on suurem kui 34 GPa (340 kbar); |
| --- | --- |

b)

detonatsioonisurve on suurem kui 34 GPa (340 kbar);

| 34) | punktis ML8.a loetlemata orgaanilised lõhkeained, millel on kõik järgmised omadused:






  a) | detonatsioonisurve 25 GPa (250 kbar) või enam ja |
| --- | --- | --- |

34)

punktis ML8.a loetlemata orgaanilised lõhkeained, millel on kõik järgmised omadused:

a)

detonatsioonisurve 25 GPa (250 kbar) või enam ja

| b) | säilitavad temperatuuril 523 K (250 °C) või enam stabiilsuse vähemalt viis minutit |
| --- | --- |

b)

säilitavad temperatuuril 523 K (250 °C) või enam stabiilsuse vähemalt viis minutit

| b) | järgmised „raketikütused”:






  1) | mis tahes ÜRO klassile 1.1 vastav tahke „raketikütus” teoreetilise eriimpulsiga (standardtingimustel) üle 250 s mittemetallilise või üle 270 s või enam alumiinse koostise korral; |
| --- | --- | --- |

b)

järgmised „raketikütused”:

1)

mis tahes ÜRO klassile 1.1 vastav tahke „raketikütus” teoreetilise eriimpulsiga (standardtingimustel) üle 250 s mittemetallilise või üle 270 s või enam alumiinse koostise korral;

| 2) | mis tahes ÜRO klassile 1.3 vastav tahke „raketikütus” teoreetilise eriimpulsiga (standardtingimustel) üle 230 s mittehalogeense, 250 s mittemetallilise ja 266 s metallilise koostise korral; |
| --- | --- |

2)

mis tahes ÜRO klassile 1.3 vastav tahke „raketikütus” teoreetilise eriimpulsiga (standardtingimustel) üle 230 s mittehalogeense, 250 s mittemetallilise ja 266 s metallilise koostise korral;

| 3) | „raketikütused” jõukonstandiga üle 1 200 kJ/kg; |
| --- | --- |

3)

„raketikütused” jõukonstandiga üle 1 200 kJ/kg;

| 4) | „raketikütused” püsiva lineaarse põlemiskiirusega üle 38 mm/s, mõõdetuna ühe inhibeeritud ribaga, standardtingimustel – rõhk 6,89 MPa (68,9 bar) ja temperatuur 294 K (21 °C); |
| --- | --- |

4)

„raketikütused” püsiva lineaarse põlemiskiirusega üle 38 mm/s, mõõdetuna ühe inhibeeritud ribaga, standardtingimustel – rõhk 6,89 MPa (68,9 bar) ja temperatuur 294 K (21 °C);

| 5) | elastomeer-kohandatud valatud kahealuselised „raketikütused” (EMCDB) venivusega rohkem kui 5 % temperatuuril 233 K (– 40 °C) maksimaalse pinge korral; |
| --- | --- |

5)

elastomeer-kohandatud valatud kahealuselised „raketikütused” (EMCDB) venivusega rohkem kui 5 % temperatuuril 233 K (– 40 °C) maksimaalse pinge korral;

| 6) | mis tahes „raketikütus”, mis sisaldab punktis ML8.a nimetatud aineid; |
| --- | --- |

6)

mis tahes „raketikütus”, mis sisaldab punktis ML8.a nimetatud aineid;

| 7) | sõjaliseks kasutuseks spetsiaalselt loodud „raketikütused”, mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas; |
| --- | --- |

7)

sõjaliseks kasutuseks spetsiaalselt loodud „raketikütused”, mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas;

| c) | „pürotehnika”, kütused ja nendega seotud ained ning nende segud:






  1) | spetsiaalselt sõjaliseks otstarbeks koostatud lennukikütused; |
| --- | --- | --- |

c)

„pürotehnika”, kütused ja nendega seotud ained ning nende segud:

1)

spetsiaalselt sõjaliseks otstarbeks koostatud lennukikütused;

| 2) | alane (alumiiniumhüdriid) (CAS 7784-21-6); |
| --- | --- |

2)

alane (alumiiniumhüdriid) (CAS 7784-21-6);

| 3) | karboraanid; dekaboraan (CAS 17702-41-9); pentaboraanid (CAS 19624-22-7 ja 18433-84-6) ja nende derivaadid; |
| --- | --- |

3)

karboraanid; dekaboraan (CAS 17702-41-9); pentaboraanid (CAS 19624-22-7 ja 18433-84-6) ja nende derivaadid;

| 4) | hüdrasiin ja selle järgmised derivaadid (vt ka hüdrasiini oksüdeerivaid derivaate punktides ML8.d.8 ja ML8.d.9):






  a) | hüdrasiin (CAS 302-01-2) kontsentratsioonis 70 % või üle selle; |
| --- | --- | --- |

4)

hüdrasiin ja selle järgmised derivaadid (vt ka hüdrasiini oksüdeerivaid derivaate punktides ML8.d.8 ja ML8.d.9):

a)

hüdrasiin (CAS 302-01-2) kontsentratsioonis 70 % või üle selle;

| b) | monometüülhüdrasiin (CAS 60-34-4); |
| --- | --- |

b)

monometüülhüdrasiin (CAS 60-34-4);

| c) | sümmeetriline dimetüülhüdrasiin (CAS 540-73-8); |
| --- | --- |

c)

sümmeetriline dimetüülhüdrasiin (CAS 540-73-8);

| d) | asümmeetriline dimetüülhüdrasiin (CAS 57-14-7); |
| --- | --- |

d)

asümmeetriline dimetüülhüdrasiin (CAS 57-14-7);

| 5) | kerakujulistest, pihustatud, kerajatest, helbelistest või peenestatud osakestest koosnevad metallilised kütused, mis on valmistatud materjalist, mis sisaldab 99 % või enam ükskõik mida järgnevast:






  a) | järgmised metallid ja nende segud:






  1) | berüllium (CAS 7440-41-7), osakeste suurusega alla 60 μm; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

kerakujulistest, pihustatud, kerajatest, helbelistest või peenestatud osakestest koosnevad metallilised kütused, mis on valmistatud materjalist, mis sisaldab 99 % või enam ükskõik mida järgnevast:

a)

järgmised metallid ja nende segud:

1)

berüllium (CAS 7440-41-7), osakeste suurusega alla 60 μm;

| 2) | rauapulber (CAS 7439-89-6), osakeste suurusega 3 μm või alla selle, mis on saadud raudoksiidi redutseerimisel vesinikuga; |
| --- | --- |

2)

rauapulber (CAS 7439-89-6), osakeste suurusega 3 μm või alla selle, mis on saadud raudoksiidi redutseerimisel vesinikuga;

| b) | segud, mis sisaldavad ükskõik mida järgnevast:






  1) | tsirkoonium (CAS 7440-67-7), magneesium (CAS 7439-95-4) ja nende sulamid osakeste suurusega alla 60 μm; |
| --- | --- | --- |

b)

segud, mis sisaldavad ükskõik mida järgnevast:

1)

tsirkoonium (CAS 7440-67-7), magneesium (CAS 7439-95-4) ja nende sulamid osakeste suurusega alla 60 μm;

| 2) | boorist (CAS 7440-42-8) või boorkarbiidist (CAS 12069-32-8) kütused puhtusega 85 % või rohkem ja osakeste suurusega alla 60 μm; |
| --- | --- |

2)

boorist (CAS 7440-42-8) või boorkarbiidist (CAS 12069-32-8) kütused puhtusega 85 % või rohkem ja osakeste suurusega alla 60 μm;

| 6) | sõjalised materjalid, mis sisaldavad spetsiaalselt leegiheitjates või süütelaskemoonas kasutamiseks koostatud süsivesinikpõletusaine paksendeid, nagu metallstearaate või -palmitaate (näiteks oktopalmitaate (CAS 637-12-7)) või M1, M2 või M3 paksendeid; |
| --- | --- |

6)

sõjalised materjalid, mis sisaldavad spetsiaalselt leegiheitjates või süütelaskemoonas kasutamiseks koostatud süsivesinikpõletusaine paksendeid, nagu metallstearaate või -palmitaate (näiteks oktopalmitaate (CAS 637-12-7)) või M1, M2 või M3 paksendeid;

| 7) | perkloraadid, kloraadid ja kromaadid segus pulbriliste metallidega või teiste kõrge energiasisaldusega kütusekomponentidega; |
| --- | --- |

7)

perkloraadid, kloraadid ja kromaadid segus pulbriliste metallidega või teiste kõrge energiasisaldusega kütusekomponentidega;

| 8) | kerakujulistest osakestest alumiiniumipulber (CAS 7429-90-5), osakeste suurusega 60 μm või alla selle, mis on valmistatud materjalist alumiiniumisisaldusega 99 % või rohkem; |
| --- | --- |

8)

kerakujulistest osakestest alumiiniumipulber (CAS 7429-90-5), osakeste suurusega 60 μm või alla selle, mis on valmistatud materjalist alumiiniumisisaldusega 99 % või rohkem;

| 9) | titaani alahüdriid (TiHn) stöhhiomeetriaga n = 0,65–1,68. |
| --- | --- |

9)

titaani alahüdriid (TiHn) stöhhiomeetriaga n = 0,65–1,68.

| | Punktis ML8.c.1 nimetatud lennukikütuste alla kuuluvad ainult lõpptooted, mitte nende koostisosad. |
| --- | --- |

Punktis ML8.c.1 nimetatud lennukikütuste alla kuuluvad ainult lõpptooted, mitte nende koostisosad.

| | Punkti ML8.c.4.a ei kohaldata spetsiaalselt korrosioonitõrjeks koostatud hüdrasiinisegude suhtes. |
| --- | --- |

Punkti ML8.c.4.a ei kohaldata spetsiaalselt korrosioonitõrjeks koostatud hüdrasiinisegude suhtes.

| | Punkti ML8.c.5 kohaldatakse lõhkeainete ja kütuse suhtes, sõltumata sellest, kas metallid või sulamid on kapseldatud alumiiniumis, magneesiumis, tsirkooniumis või berülliumis või mitte. |
| --- | --- |

Punkti ML8.c.5 kohaldatakse lõhkeainete ja kütuse suhtes, sõltumata sellest, kas metallid või sulamid on kapseldatud alumiiniumis, magneesiumis, tsirkooniumis või berülliumis või mitte.

| | Punkti ML8.c.5.b.2 ei kohaldata boori ja boorkarbiidi suhtes, mida on rikastatud boor-10-ga (boor-10 sisaldus 20 % või rohkem). |
| --- | --- |

Punkti ML8.c.5.b.2 ei kohaldata boori ja boorkarbiidi suhtes, mida on rikastatud boor-10-ga (boor-10 sisaldus 20 % või rohkem).

| d) | järgmised oksüdeerijad ja nende segud:






  1) | ADN (ammooniumdinitramiid või SR 12) (CAS 140456-78-6); |
| --- | --- | --- |

d)

järgmised oksüdeerijad ja nende segud:

1)

ADN (ammooniumdinitramiid või SR 12) (CAS 140456-78-6);

| 2) | AP (ammooniumperkloraat) (CAS 7790-98-9); |
| --- | --- |

2)

AP (ammooniumperkloraat) (CAS 7790-98-9);

| 3) | ühendid, mis sisaldavad fluori ja mis tahes järgmist:






  a) | muud halogeenid; |
| --- | --- | --- |

3)

ühendid, mis sisaldavad fluori ja mis tahes järgmist:

a)

muud halogeenid;

| b) | hapnik |
| --- | --- |

b)

hapnik

| c) | lämmastik; | Punkti ML8.d.3 ei kohaldata kloortrifluoriidi suhtes (CAS 7790-91-2). Vt ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkt 1C238. |
| --- | --- | --- |

c)

lämmastik;

Punkti ML8.d.3 ei kohaldata kloortrifluoriidi suhtes (CAS 7790-91-2). Vt ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkt 1C238.

| | Punkti ML8.d.3 ei kohaldata gaasilises olekus lämmastiktrifluoriidi (CAS 7783-54-2) suhtes. |
| --- | --- |

Punkti ML8.d.3 ei kohaldata gaasilises olekus lämmastiktrifluoriidi (CAS 7783-54-2) suhtes.

| 4) | DNAD (1,3-dinitro-1,3-diasetidiin) (CAS 78246-06-7); |
| --- | --- |

4)

DNAD (1,3-dinitro-1,3-diasetidiin) (CAS 78246-06-7);

| 5) | HAN (hüdroksüülammooniumnitraat) (CAS 13465-08-2); |
| --- | --- |

5)

HAN (hüdroksüülammooniumnitraat) (CAS 13465-08-2);

| 6) | HAP (hüdroksüülammooniumperkloraat) (CAS 15588-62-2); |
| --- | --- |

6)

HAP (hüdroksüülammooniumperkloraat) (CAS 15588-62-2);

| 7) | HFN (hüdrasiiniumnitroformiaat) (CAS 20773-28-8); |
| --- | --- |

7)

HFN (hüdrasiiniumnitroformiaat) (CAS 20773-28-8);

| 8) | hüdrasiinnitraat (CAS 37836-27-4); |
| --- | --- |

8)

hüdrasiinnitraat (CAS 37836-27-4);

| 9) | hüdrasiinperkloraat (CAS 27978-54-7); |
| --- | --- |

9)

hüdrasiinperkloraat (CAS 27978-54-7);

| 10) | vedelad oksüdeerijad, mis koosnevad inhibiitoriga punasest suitsevast lämmastikhappest (IRFNA) (CAS 8007-58-7) või sisaldavad seda; | Punkti ML8.d.10 ei kohaldata inhibiitorita suitseva lämmastikhappe suhtes. |
| --- | --- | --- |

10)

vedelad oksüdeerijad, mis koosnevad inhibiitoriga punasest suitsevast lämmastikhappest (IRFNA) (CAS 8007-58-7) või sisaldavad seda;

Punkti ML8.d.10 ei kohaldata inhibiitorita suitseva lämmastikhappe suhtes.

| e) | järgmised sideained, plastifikaatorid, monomeerid ja polümeerid:






  1) | AMMO (asidometüülmetüüloksetaan ja selle polümeerid) (CAS 90683-29-7) (vt ka vastavad „lähteained” punktis ML8.g.1); |
| --- | --- | --- |

e)

järgmised sideained, plastifikaatorid, monomeerid ja polümeerid:

1)

AMMO (asidometüülmetüüloksetaan ja selle polümeerid) (CAS 90683-29-7) (vt ka vastavad „lähteained” punktis ML8.g.1);

| 2) | BAMO (bisasidometüüloksetaan ja selle polümeerid) (CAS 17607-20-4) (vt ka vastavad „lähteained” punktis ML8.g.1); |
| --- | --- |

2)

BAMO (bisasidometüüloksetaan ja selle polümeerid) (CAS 17607-20-4) (vt ka vastavad „lähteained” punktis ML8.g.1);

| 3) | BDNPA (bis(2,2-dinitropropüül)atsetaal) (CAS 5108-69-0); |
| --- | --- |

3)

BDNPA (bis(2,2-dinitropropüül)atsetaal) (CAS 5108-69-0);

| 4) | BDNPF (bis(2,2-dinitropropüül)formaal) (CAS 5917-61-3); |
| --- | --- |

4)

BDNPF (bis(2,2-dinitropropüül)formaal) (CAS 5917-61-3);

| 5) | BTTN (butaantriooltrinitraat) (CAS 6659-60-5) (vt ka vastavad „lähteained” punktis ML8.g.8); |
| --- | --- |

5)

BTTN (butaantriooltrinitraat) (CAS 6659-60-5) (vt ka vastavad „lähteained” punktis ML8.g.8);

| 6) | kõrge siseenergiaga spetsiaalselt sõjaliseks otstarbeks koostatud monomeerid, plastifikaatorid või polümeerid, mis sisaldavad ükskõik mida järgnevast:






  a) | nitrorühmad; |
| --- | --- | --- |

6)

kõrge siseenergiaga spetsiaalselt sõjaliseks otstarbeks koostatud monomeerid, plastifikaatorid või polümeerid, mis sisaldavad ükskõik mida järgnevast:

a)

nitrorühmad;

| b) | asidorühmad; |
| --- | --- |

b)

asidorühmad;

| c) | nitraatrühmad; |
| --- | --- |

c)

nitraatrühmad;

| d) | nitrasatrühmad; või |
| --- | --- |

d)

nitrasatrühmad; või

| e) | difluoroaminorühmad; |
| --- | --- |

e)

difluoroaminorühmad;

| 7) | FAMAO (3-difluoroaminometüül-3-asidometüüloksetaan) ja selle polümeerid; |
| --- | --- |

7)

FAMAO (3-difluoroaminometüül-3-asidometüüloksetaan) ja selle polümeerid;

| 8) | FEFO (bis(2-fluoro-2,2-dinitroetüül)formaal) (CAS 17003-79-1); |
| --- | --- |

8)

FEFO (bis(2-fluoro-2,2-dinitroetüül)formaal) (CAS 17003-79-1);

| 9) | FPF-1 (polü-2,2,3,3,4,4-heksafluoropentaan-1,5-dioolformaal) (CAS 376-90-9); |
| --- | --- |

9)

FPF-1 (polü-2,2,3,3,4,4-heksafluoropentaan-1,5-dioolformaal) (CAS 376-90-9);

| 10) | FPF-3 (polü-2,4,4,5,5,6,6-heptafluoro-2-trifluorometüül-3-oksaheptaan-1,7-dioolformaal); |
| --- | --- |

10)

FPF-3 (polü-2,4,4,5,5,6,6-heptafluoro-2-trifluorometüül-3-oksaheptaan-1,7-dioolformaal);

| 11) | GAP (glütsidülasiid-polümeer) (CAS 143178-24-9) ja selle derivaadid; |
| --- | --- |

11)

GAP (glütsidülasiid-polümeer) (CAS 143178-24-9) ja selle derivaadid;

| 12) | HTPB (hüdroksüül-termineeritud polübutadieen), mille hüdroksüülfunktsionaalsus jääb vahemikku 2,2–2,4, hüdroksüülarv on väiksem kui 0,77 meq/g ja viskoossus 30 °C juures väiksem kui 47 puaasi (CAS 69102-90-5); |
| --- | --- |

12)

HTPB (hüdroksüül-termineeritud polübutadieen), mille hüdroksüülfunktsionaalsus jääb vahemikku 2,2–2,4, hüdroksüülarv on väiksem kui 0,77 meq/g ja viskoossus 30 °C juures väiksem kui 47 puaasi (CAS 69102-90-5);

| 13) | alkohol-funktsionaalne polüepikloorhüdriin, mille molekulmass on alla 10 000:






  a) | polüepikloorhüdriindiool; |
| --- | --- | --- |

13)

alkohol-funktsionaalne polüepikloorhüdriin, mille molekulmass on alla 10 000:

a)

polüepikloorhüdriindiool;

| b) | polüepikloorhüdriintriool; |
| --- | --- |

b)

polüepikloorhüdriintriool;

| 14) | NENA-d (nitratoetüülnitramiinühendid) (CAS 17096-47-8, 85068-73-1, 82486-83-7, 82486-82-6 ja 85954-06-9); |
| --- | --- |

14)

NENA-d (nitratoetüülnitramiinühendid) (CAS 17096-47-8, 85068-73-1, 82486-83-7, 82486-82-6 ja 85954-06-9);

| 15) | PGN (polü-GLYN, polüglütsidüülnitraat või polü(nitratometüüloksiraan)) (CAS 27814-48-8); |
| --- | --- |

15)

PGN (polü-GLYN, polüglütsidüülnitraat või polü(nitratometüüloksiraan)) (CAS 27814-48-8);

| 16) | polü-NIMMO (polünitratometüülmetüüloksüetaan) või polü-NMMO (polü[3-nitratometüül-3-metüül-oksüetaan]) (CAS 84051-81-0); |
| --- | --- |

16)

polü-NIMMO (polünitratometüülmetüüloksüetaan) või polü-NMMO (polü[3-nitratometüül-3-metüül-oksüetaan]) (CAS 84051-81-0);

| 17) | polünitroortokarbonaadid; |
| --- | --- |

17)

polünitroortokarbonaadid;

| 18) | TVOPA (1,2,3-tris[1,2-bis(difluoroamino)etoksü]propaan või tris-vinoksüpropaanadukt) (CAS 53159-39-0). |
| --- | --- |

18)

TVOPA (1,2,3-tris[1,2-bis(difluoroamino)etoksü]propaan või tris-vinoksüpropaanadukt) (CAS 53159-39-0).

| f) | järgmised „lisaained”:






  1) | aluseline vasksalitsülaat (CAS 62320-94-9); |
| --- | --- | --- |

f)

järgmised „lisaained”:

1)

aluseline vasksalitsülaat (CAS 62320-94-9);

| 2) | BHEGA (bis(2-hüdroksüetüül)glükoolamiid) (CAS 17409-41-5); |
| --- | --- |

2)

BHEGA (bis(2-hüdroksüetüül)glükoolamiid) (CAS 17409-41-5);

| 3) | BNO (butadieennitriiloksiid) (CAS 9003-18-3); |
| --- | --- |

3)

BNO (butadieennitriiloksiid) (CAS 9003-18-3);

| 4) | järgmised ferrotseeni derivaadid:






  a) | butatseen (CAS 125856-62-4); |
| --- | --- | --- |

4)

järgmised ferrotseeni derivaadid:

a)

butatseen (CAS 125856-62-4);

| b) | katotseen (2,2-bis-etüülferrotsenüülpropaan) (CAS 37206-42-1); |
| --- | --- |

b)

katotseen (2,2-bis-etüülferrotsenüülpropaan) (CAS 37206-42-1);

| c) | ferrotseenkarboksüülhapped; |
| --- | --- |

c)

ferrotseenkarboksüülhapped;

| d) | n-butüülferrotseen (CAS 31904-29-7); |
| --- | --- |

d)

n-butüülferrotseen (CAS 31904-29-7);

| e) | muud polümeerse ferrotseeni adukt-derivaadid; |
| --- | --- |

e)

muud polümeerse ferrotseeni adukt-derivaadid;

| 5) | plii-ß-resortsülaat (CAS 20936-32-7); |
| --- | --- |

5)

plii-ß-resortsülaat (CAS 20936-32-7);

| 6) | pliitsitraat (CAS 14450-60-3); |
| --- | --- |

6)

pliitsitraat (CAS 14450-60-3);

| 7) | ß-resortsilaadi või salitsülaatide plii-vaskkelaadid (CAS 68411-07-4); |
| --- | --- |

7)

ß-resortsilaadi või salitsülaatide plii-vaskkelaadid (CAS 68411-07-4);

| 8) | pliimaleaat (CAS 19136-34-6); |
| --- | --- |

8)

pliimaleaat (CAS 19136-34-6);

| 9) | pliisalitsülaat (CAS 15748-73-9); |
| --- | --- |

9)

pliisalitsülaat (CAS 15748-73-9);

| 10) | pliistannaat (CAS 12036-31-6); |
| --- | --- |

10)

pliistannaat (CAS 12036-31-6);

| 11) | MAPO (tris-1-(2-metüül)asiridinüülfosfiinoksiid) (CAS 57-39-6); BOBBA 8 (bis(2-metüülasiridinüül)-2-(2-hüdroksüpropaanoksü)propüülaminofosfiinoksiid); ja teised MAPO derivaadid; |
| --- | --- |

11)

MAPO (tris-1-(2-metüül)asiridinüülfosfiinoksiid) (CAS 57-39-6); BOBBA 8 (bis(2-metüülasiridinüül)-2-(2-hüdroksüpropaanoksü)propüülaminofosfiinoksiid); ja teised MAPO derivaadid;

| 12) | metüül-BAPO (bis(2-metüülasiridinüül)metüülaminofosfiinoksiid) (CAS 85068-72-0); |
| --- | --- |

12)

metüül-BAPO (bis(2-metüülasiridinüül)metüülaminofosfiinoksiid) (CAS 85068-72-0);

| 13) | n-metüül-p-nitroaniliin (CAS 100-15-2); |
| --- | --- |

13)

n-metüül-p-nitroaniliin (CAS 100-15-2);

| 14) | 3-nitrasa-1,5-pentaandiisotsüanaat (CAS 7406-61-9); |
| --- | --- |

14)

3-nitrasa-1,5-pentaandiisotsüanaat (CAS 7406-61-9);

| 15) | järgmised metallorgaanilised sidusreaktiivid:






  a) | neopentüül(diallüül)oksütris(dioktüül)fosfatotitanaat (CAS 103850-22-2), samuti tuntud kui titaan IV, 2,2[bis(2-propenolatometüül)butanolatotris(dioktüül)fosfaat] (CAS 110438-25-0) või LICA 12 (CAS 103850-22-2); |
| --- | --- | --- |

15)

järgmised metallorgaanilised sidusreaktiivid:

a)

neopentüül(diallüül)oksütris(dioktüül)fosfatotitanaat (CAS 103850-22-2), samuti tuntud kui titaan IV, 2,2[bis(2-propenolatometüül)butanolatotris(dioktüül)fosfaat] (CAS 110438-25-0) või LICA 12 (CAS 103850-22-2);

| b) | titaan IV, [(2-propeen-1-olato)metüülpropanolatometüül]butaan-1-olatotris(dioktüül)pürofosfaat ehk KR 3538; |
| --- | --- |

b)

titaan IV, [(2-propeen-1-olato)metüülpropanolatometüül]butaan-1-olatotris(dioktüül)pürofosfaat ehk KR 3538;

| c) | titaan IV, [(2-propeen-1-olato)metüülpropanolatometüül]butaan-1-olatotris(dioktüül)pürofosfaat; |
| --- | --- |

c)

titaan IV, [(2-propeen-1-olato)metüülpropanolatometüül]butaan-1-olatotris(dioktüül)pürofosfaat;

| 16) | polütsüanodifluoroaminoetüleenoksiid; |
| --- | --- |

16)

polütsüanodifluoroaminoetüleenoksiid;

| 17) | polüfunktsionaalsed asiridiinamiidid isoftaal-, trimesüül- (BITA- või butüleenimiintrimesamiid-), isotsüanuur- või trimetüüladipiinskelettidega ja 2-metüül- või 2-etüül-asendajatega asiridiintsüklis; |
| --- | --- |

17)

polüfunktsionaalsed asiridiinamiidid isoftaal-, trimesüül- (BITA- või butüleenimiintrimesamiid-), isotsüanuur- või trimetüüladipiinskelettidega ja 2-metüül- või 2-etüül-asendajatega asiridiintsüklis;

| 18) | polüpropüleenimiin (2-metüülasiridiin) (CAS 75-55-8); |
| --- | --- |

18)

polüpropüleenimiin (2-metüülasiridiin) (CAS 75-55-8);

| 19) | ülipeen raudoksiid (Fe2O3) (CAS 1317-60-8) eripinnaga üle 250 m2/g ja keskmise osakeste suurusega 3,0 nm või vähem; |
| --- | --- |

19)

ülipeen raudoksiid (Fe2O3) (CAS 1317-60-8) eripinnaga üle 250 m2/g ja keskmise osakeste suurusega 3,0 nm või vähem;

| 20) | TEPAN (tetraetüleenpentaamiinakrüülnitriil) (CAS 68412-45-3); tsüanoetüleeritud polüamiinid ja nende soolad; |
| --- | --- |

20)

TEPAN (tetraetüleenpentaamiinakrüülnitriil) (CAS 68412-45-3); tsüanoetüleeritud polüamiinid ja nende soolad;

| 21) | TEPANOL (tetraetüleenpentaamiinakrüülnitriilglütsidool) (CAS 68412-46-4); tsüanoetüleeritud polüamiinide aduktid glütsidooliga ja nende soolad; |
| --- | --- |

21)

TEPANOL (tetraetüleenpentaamiinakrüülnitriilglütsidool) (CAS 68412-46-4); tsüanoetüleeritud polüamiinide aduktid glütsidooliga ja nende soolad;

| 22) | TPB (trifenüülvismut) (CAS 603-33-8); |
| --- | --- |

22)

TPB (trifenüülvismut) (CAS 603-33-8);

| g) | järgmised „lähteained”: | Punktis ML8.g viidatakse nimetatud „kõrge siseenergiaga materjalidele”, mida neist ainetest valmistatakse. |
| --- | --- | --- |

g)

järgmised „lähteained”:

Punktis ML8.g viidatakse nimetatud „kõrge siseenergiaga materjalidele”, mida neist ainetest valmistatakse.

| 1) | BCMO (bis-klorometüüloksetaan) (CAS 142173-26-0) (vt samuti punktid ML8.e.1 ja ML8.e.2); |
| --- | --- |

1)

BCMO (bis-klorometüüloksetaan) (CAS 142173-26-0) (vt samuti punktid ML8.e.1 ja ML8.e.2);

| 2) | dinitroasetidiin-t-butüülsool (CAS 125735-38-8) (vt samuti punkti ML8.a.28); |
| --- | --- |

2)

dinitroasetidiin-t-butüülsool (CAS 125735-38-8) (vt samuti punkti ML8.a.28);

| 3) | HBIW (heksabensüülheksaasaisovürtsitaan) (CAS 124782-15-6) (vt samuti punkti ML8.a.4); |
| --- | --- |

3)

HBIW (heksabensüülheksaasaisovürtsitaan) (CAS 124782-15-6) (vt samuti punkti ML8.a.4);

| 4) | TAIW (tetraatsetüüldibensüülheksaasaisovürtsitaan) (vt samuti punkti ML8.a.4); (CAS 182763-60-6); |
| --- | --- |

4)

TAIW (tetraatsetüüldibensüülheksaasaisovürtsitaan) (vt samuti punkti ML8.a.4); (CAS 182763-60-6);

| 5) | 1,3,5,7-tetraatsetüül-1,3,5,7-tetraasatsüklooktaan (TAT) (CAS 41378-98-7) (vt samuti punkti ML8.a.13); |
| --- | --- |

5)

1,3,5,7-tetraatsetüül-1,3,5,7-tetraasatsüklooktaan (TAT) (CAS 41378-98-7) (vt samuti punkti ML8.a.13);

| 6) | 1,4,5,8-tetraasadekaliin (CAS 5409-42-7) (vt samuti punkti ML8.a.27); |
| --- | --- |

6)

1,4,5,8-tetraasadekaliin (CAS 5409-42-7) (vt samuti punkti ML8.a.27);

| 7) | 1,3,5-triklorobenseen (CAS 108-70-3) (vt samuti punkti ML8.a.23); |
| --- | --- |

7)

1,3,5-triklorobenseen (CAS 108-70-3) (vt samuti punkti ML8.a.23);

| 8) | 1,2,4-trihüdroksübutaan (butaan-1,2,4-triool) (CAS 3068-00-6) (vt samuti punkti ML8.e.5). |
| --- | --- |

8)

1,2,4-trihüdroksübutaan (butaan-1,2,4-triool) (CAS 3068-00-6) (vt samuti punkti ML8.e.5).

| | Ei kasutata alates 2009. aastast; |
| --- | --- |

Ei kasutata alates 2009. aastast;













  Kategooriat ML8 ei kohaldata järgmiste ainete suhtes, välja arvatud juhul, kui need ained esinevad ühendites punktis ML8.a nimetatud „kõrge siseenergiaga materjalide” või punktis ML8.c nimetatud pulbriliste metallidega või on nendega segatud:






  a)

| | Kategooriat ML8 ei kohaldata järgmiste ainete suhtes, välja arvatud juhul, kui need ained esinevad ühendites punktis ML8.a nimetatud „kõrge siseenergiaga materjalide” või punktis ML8.c nimetatud pulbriliste metallidega või on nendega segatud:






  a) | ammooniumpikraat (CAS 131-74-8); |
| --- | --- | --- |

ammooniumpikraat (CAS 131-74-8);

| b) | must püssirohi; |
| --- | --- |

b)

must püssirohi;

| c) | heksanitrodifenüülamiin (CAS 131-73-7); |
| --- | --- |

c)

heksanitrodifenüülamiin (CAS 131-73-7);

| d) | difluoroamiin (CAS 10405-27-3); |
| --- | --- |

d)

difluoroamiin (CAS 10405-27-3);

| e) | nitrotärklis (CAS 9056-38-6); |
| --- | --- |

e)

nitrotärklis (CAS 9056-38-6);

| f) | kaaliumnitraat (CAS 7757-79-1); |
| --- | --- |

f)

kaaliumnitraat (CAS 7757-79-1);

| g) | tetranitronaftaleen; |
| --- | --- |

g)

tetranitronaftaleen;

| h) | trinitroanisool; |
| --- | --- |

h)

trinitroanisool;

| i) | trinitronaftaleen; |
| --- | --- |

i)

trinitronaftaleen;

| j) | trinitroksüleen; |
| --- | --- |

j)

trinitroksüleen;

| k) | n-pürrolidinoon; 1-metüül-2-pürrolidinoo (CAS 872-50-4); |
| --- | --- |

k)

n-pürrolidinoon; 1-metüül-2-pürrolidinoo (CAS 872-50-4);

| l) | dioktüülmaleaat (CAS 142-16-5); |
| --- | --- |

l)

dioktüülmaleaat (CAS 142-16-5);

| m) | etüülheksüülakrülaat (CAS 103-11-7); |
| --- | --- |

m)

etüülheksüülakrülaat (CAS 103-11-7);

| n) | trietüülalumiinium (TEA) (CAS 97-93-8), trimetüülalumiinium (TMA) (CAS 75-24-1) ja muud pürofoorsed liitiumi-, naatriumi-, magneesiumi-, tsingi- või booripõhised heteroalküülid ja -arüülid; |
| --- | --- |

n)

trietüülalumiinium (TEA) (CAS 97-93-8), trimetüülalumiinium (TMA) (CAS 75-24-1) ja muud pürofoorsed liitiumi-, naatriumi-, magneesiumi-, tsingi- või booripõhised heteroalküülid ja -arüülid;

| o) | nitrotselluloos (CAS 9004-70-0); |
| --- | --- |

o)

nitrotselluloos (CAS 9004-70-0);

| p) | nitroglütseriin (ehk glütserooltrinitraat, trinitroglütseriin, NG) (CAS 55-63-0); |
| --- | --- |

p)

nitroglütseriin (ehk glütserooltrinitraat, trinitroglütseriin, NG) (CAS 55-63-0);

| q) | 2,4,6- trinitrotolueen (TNT) (CAS 118-96-7); |
| --- | --- |

q)

2,4,6- trinitrotolueen (TNT) (CAS 118-96-7);

| r) | etüleendiamiindinitraat (EDDN) (CAS 20829-66-7); |
| --- | --- |

r)

etüleendiamiindinitraat (EDDN) (CAS 20829-66-7);

| s) | pentaerütritooltetranitraat (PETN) (CAS 78-11-5); |
| --- | --- |

s)

pentaerütritooltetranitraat (PETN) (CAS 78-11-5);

| t) | pliiasiid (CAS 13424-46-9), neutraalne pliistüfnaat (CAS 15245-44-0) ja aluseline pliistüfnaat (CAS 12403-82-6), ja asiide või asiidkomplekse sisaldavad initsieerivad lõhkeained ja löökpadrunisegud; |
| --- | --- |

t)

pliiasiid (CAS 13424-46-9), neutraalne pliistüfnaat (CAS 15245-44-0) ja aluseline pliistüfnaat (CAS 12403-82-6), ja asiide või asiidkomplekse sisaldavad initsieerivad lõhkeained ja löökpadrunisegud;

| u) | trietüleenglükooldinitraat (TEGDN)(CAS 111-22-8); |
| --- | --- |

u)

trietüleenglükooldinitraat (TEGDN)(CAS 111-22-8);

| v) | 2,4,6- trinitroresortsinool (stüfniinhape) (CAS 82-71-3); |
| --- | --- |

v)

2,4,6- trinitroresortsinool (stüfniinhape) (CAS 82-71-3);

| w) | dietüüldifenüüluurea (CAS 85-98-3); dimetüüldifenüüluurea (CAS 611-92-7); metüületüüldifenüüluurea [tsentraliidid]; |
| --- | --- |

w)

dietüüldifenüüluurea (CAS 85-98-3); dimetüüldifenüüluurea (CAS 611-92-7); metüületüüldifenüüluurea [tsentraliidid];

| x) | N,N-difenüüluurea (asümmeetriline difenüüluurea) (CAS 603-54-3); |
| --- | --- |

x)

N,N-difenüüluurea (asümmeetriline difenüüluurea) (CAS 603-54-3);

| y) | metüül-N,N-difenüüluurea (asümmeetriline metüüldifenüüluurea) (CAS 13114-72-2); |
| --- | --- |

y)

metüül-N,N-difenüüluurea (asümmeetriline metüüldifenüüluurea) (CAS 13114-72-2);

| z) | etüül-N,N-difenüüluurea (asümmeetriline etüüldifenüüluurea) (CAS 64544-71-4); |
| --- | --- |

z)

etüül-N,N-difenüüluurea (asümmeetriline etüüldifenüüluurea) (CAS 64544-71-4);

| aa) | 2-nitrodifenüülamiin (2-NDPA)(CAS 119-75-5); |
| --- | --- |

aa)

2-nitrodifenüülamiin (2-NDPA)(CAS 119-75-5);

| bb) | 4-nitrodifenüülamiin (4-NDPA)(CAS 836-30-6); |
| --- | --- |

bb)

4-nitrodifenüülamiin (4-NDPA)(CAS 836-30-6);

| cc) | 2,2-dinitropropanool (CAS 918-52-5); |
| --- | --- |

cc)

2,2-dinitropropanool (CAS 918-52-5);

| dd) | nitroguanidiin (CAS 556-88-7) (vt ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkt 1C011.d). |
| --- | --- |

dd)

nitroguanidiin (CAS 556-88-7) (vt ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkt 1C011.d).

ML9
  Sõjalaevad (pealvee- või allveelaevad), spetsiaalne merenduslik varustus, lisaseadmed, komponendid ja muud pealveelaevad:

| | Juhtimis- ja navigatsiooniseadmete kohta vt kategooria ML11. |
| --- | --- |

Juhtimis- ja navigatsiooniseadmete kohta vt kategooria ML11.

| a) | järgmised laevad ja komponendid:






  1) | spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud laevad (pealvee- või allveelaevad), olenemata nende tehnilisest seisundist ning sellest, kas nad kannavad relvasüsteeme, soomustust või mitte, samuti selliste laevade kered ja kerede osad, ning nende spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud komponendid; |
| --- | --- | --- |

a)

järgmised laevad ja komponendid:

1)

spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud laevad (pealvee- või allveelaevad), olenemata nende tehnilisest seisundist ning sellest, kas nad kannavad relvasüsteeme, soomustust või mitte, samuti selliste laevade kered ja kerede osad, ning nende spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud komponendid;

| 2) | punktis ML9.a.1 nimetamata pealveelaevad, millele on kinnitatud või millega on integreeritud mis tahes järgmine:






  a) | kategoorias ML1 nimetatud automaattulirelvad kaliibriga 12,7 mm või rohkem või kategooriates ML2, ML4, ML12 või ML19 nimetatud relvad või selliste relvade „kinnitusalused” või kinnituskohad;


  „Kinnitusalused” on relvade paigaldamiseks ette nähtud alused või struktuuri tugevdused) |
| --- | --- | --- |

2)

punktis ML9.a.1 nimetamata pealveelaevad, millele on kinnitatud või millega on integreeritud mis tahes järgmine:

a)

kategoorias ML1 nimetatud automaattulirelvad kaliibriga 12,7 mm või rohkem või kategooriates ML2, ML4, ML12 või ML19 nimetatud relvad või selliste relvade „kinnitusalused” või kinnituskohad;

„Kinnitusalused” on relvade paigaldamiseks ette nähtud alused või struktuuri tugevdused)

| b) | kategoorias ML5 nimetatud tulejuhtimissüsteemid; |
| --- | --- |

b)

kategoorias ML5 nimetatud tulejuhtimissüsteemid;

| c) | millel on kõik järgmised omadused:






  1) | „kaitse keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumarünnakute vastu (CBRN-kaitse)” |
| --- | --- | --- |

c)

millel on kõik järgmised omadused:

1)

„kaitse keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumarünnakute vastu (CBRN-kaitse)”

| 2) | „eelmärgamise või uhtmise süsteem” saaste eemaldamiseks; |
| --- | --- |

2)

„eelmärgamise või uhtmise süsteem” saaste eemaldamiseks;

1)

| 1) | „CBRN-kaitse” on autonoomne siseruum, mis võimaldab näiteks ruumi ülesurvestamist, ventilatsioonisüsteemide isoleerimist ning millel on piiratud arv CBRN-filtritega ventilatsiooniavasid ja piiratud arv õhukindlaid juurdepääsupunkte. |
| --- | --- |

„CBRN-kaitse” on autonoomne siseruum, mis võimaldab näiteks ruumi ülesurvestamist, ventilatsioonisüsteemide isoleerimist ning millel on piiratud arv CBRN-filtritega ventilatsiooniavasid ja piiratud arv õhukindlaid juurdepääsupunkte.

| 2) | „Eelmärgamise või uhtmise süsteem” on merevee piserdamise süsteem, mis võimaldab samaaegselt kasta märjaks nii laeva tekid kui laevakere pealmise konstruktsiooni. |
| --- | --- |

2)

„Eelmärgamise või uhtmise süsteem” on merevee piserdamise süsteem, mis võimaldab samaaegselt kasta märjaks nii laeva tekid kui laevakere pealmise konstruktsiooni.

| d) | punktides ML4.b, ML5.c või ML11.a nimetatud aktiivsed vastumeetmete rakendamise süsteemid, millel on mis tahes järgmine omadus:






  1) | „CBRN-kaitse”; |
| --- | --- | --- |

d)

punktides ML4.b, ML5.c või ML11.a nimetatud aktiivsed vastumeetmete rakendamise süsteemid, millel on mis tahes järgmine omadus:

1)

„CBRN-kaitse”;

| 2) | kere ja pealmine konstruktsioon, mis on spetsiaalselt loodud radariristlõike (RCS) vähendamiseks; |
| --- | --- |

2)

kere ja pealmine konstruktsioon, mis on spetsiaalselt loodud radariristlõike (RCS) vähendamiseks;

| 3) | soojusvarjestuse seadmed (nt heitgaasi jahutamise süsteem), välja arvatud seadmed, mis on spetsiaalselt loodud elektrijaamade üldise tõhususe suurendamiseks või keskkonnamõju vähendamiseks; |
| --- | --- |

3)

soojusvarjestuse seadmed (nt heitgaasi jahutamise süsteem), välja arvatud seadmed, mis on spetsiaalselt loodud elektrijaamade üldise tõhususe suurendamiseks või keskkonnamõju vähendamiseks;

| 4) | demagneetimise süsteem, mis on loodud laeva magnetvälja mõju vähendamiseks; |
| --- | --- |

4)

demagneetimise süsteem, mis on loodud laeva magnetvälja mõju vähendamiseks;

| b) | järgmised spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud mootorid ja tõukejõusüsteemid ja nende spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud komponendid:






  1) | diiselmootorid, mis on spetsiaalselt loodud allveelaevadele ja millel on kõik järgmised omadused:






  a) | väljundvõimsus 1,12 MW (1 500 hj) või rohkem |
| --- | --- | --- | --- |

b)

järgmised spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud mootorid ja tõukejõusüsteemid ja nende spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud komponendid:

1)

diiselmootorid, mis on spetsiaalselt loodud allveelaevadele ja millel on kõik järgmised omadused:

a)

väljundvõimsus 1,12 MW (1 500 hj) või rohkem

| b) | pöörete arv 700 p/min või enam; |
| --- | --- |

b)

pöörete arv 700 p/min või enam;

| 2) | elektrimootorid, mis on spetsiaalselt loodud allveelaevadele ja millel on kõik järgmised omadused:






  a) | väljundvõimsus enam kui 0,75 MW (1 000 hj); |
| --- | --- | --- |

2)

elektrimootorid, mis on spetsiaalselt loodud allveelaevadele ja millel on kõik järgmised omadused:

a)

väljundvõimsus enam kui 0,75 MW (1 000 hj);

| b) | kiire tagasikäik; |
| --- | --- |

b)

kiire tagasikäik;

| c) | vedelikjahutus |
| --- | --- |

c)

vedelikjahutus

| d) | täielikult kinnine masin; |
| --- | --- |

d)

täielikult kinnine masin;

| 3) | mittemagnetiseeruvad diiselmootorid, millel on kõik järgmised omadused:






  a) | väljundvõimsus 37,3 kW (50 hj) või rohkem |
| --- | --- | --- |

3)

mittemagnetiseeruvad diiselmootorid, millel on kõik järgmised omadused:

a)

väljundvõimsus 37,3 kW (50 hj) või rohkem

| b) | mittemagnetiseeruv osa ületab 75 % kogumassist; |
| --- | --- |

b)

mittemagnetiseeruv osa ületab 75 % kogumassist;

| 4) | spetsiaalselt allveelaevade jaoks kavandatud „välisõhu juurdelisamisest sõltumatud tõukejõusüsteemid”;


  „Välisõhu juurdelisamisest sõltumatu tõukejõusüsteem” võimaldab veeliinist allpool oleval allveelaeval, millel ei ole juurdepääsu atmosfäärihapnikule, kasutada oma tõukejõusüsteemi kauem, kui see akude abil võimalik oleks. Punkti ML9.b.4 kohaldamisel ei hõlma sellised tõukejõusüsteemid tuumaenergiat. |
| --- | --- |

4)

spetsiaalselt allveelaevade jaoks kavandatud „välisõhu juurdelisamisest sõltumatud tõukejõusüsteemid”;

„Välisõhu juurdelisamisest sõltumatu tõukejõusüsteem” võimaldab veeliinist allpool oleval allveelaeval, millel ei ole juurdepääsu atmosfäärihapnikule, kasutada oma tõukejõusüsteemi kauem, kui see akude abil võimalik oleks. Punkti ML9.b.4 kohaldamisel ei hõlma sellised tõukejõusüsteemid tuumaenergiat.

| c) | spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud veealused avastamise seadmed, nende kontrollseadmed ja nende spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud komponendid; |
| --- | --- |

c)

spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud veealused avastamise seadmed, nende kontrollseadmed ja nende spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud komponendid;

| d) | allveelaeva- ja torpeedovastased võrgud, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks; |
| --- | --- |

d)

allveelaeva- ja torpeedovastased võrgud, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks;

| e) | ei kasutata alates 2003. aastast; |
| --- | --- |

e)

ei kasutata alates 2003. aastast;

| f) | spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud laevakere läbindused ja läbivad ühendused, mis võimaldavad koostoimimist laevavälise varustusega, ja nende spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud komponendid; | Punkt ML9.f hõlmab ühe- ja mitmejuhtmelisi, koaksiaal- ning lainejuhtühendusi ja laevakere läbindusi, mis on võimelised säilitama lekkekindluse ning ettenähtud omadused sügavustel üle 100 m; ja kiudoptilisi konnektoreid ja optilisi laevakere läbindusi, mis on spetsiaalselt loodud „laser” kiire ülekandeks, sügavusest sõltumata. Punkti ML9.f ei kohaldata harilike võlli ja roolivarda läbinduste suhtes. |
| --- | --- | --- |

f)

spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud laevakere läbindused ja läbivad ühendused, mis võimaldavad koostoimimist laevavälise varustusega, ja nende spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud komponendid;

Punkt ML9.f hõlmab ühe- ja mitmejuhtmelisi, koaksiaal- ning lainejuhtühendusi ja laevakere läbindusi, mis on võimelised säilitama lekkekindluse ning ettenähtud omadused sügavustel üle 100 m; ja kiudoptilisi konnektoreid ja optilisi laevakere läbindusi, mis on spetsiaalselt loodud „laser” kiire ülekandeks, sügavusest sõltumata. Punkti ML9.f ei kohaldata harilike võlli ja roolivarda läbinduste suhtes.














  g)

| g) | mis tahes järgmiste omadustega müratud laagrid, nende komponendid ning selliseid laagreid sisaldavad seadmed, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks:






  1) | gaas- või magnethõljukhõõre; |
| --- | --- | --- |

mis tahes järgmiste omadustega müratud laagrid, nende komponendid ning selliseid laagreid sisaldavad seadmed, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks:

1)

gaas- või magnethõljukhõõre;

| 2) | juhtseadmed tunnusmüra aktiivsummutamiseks |
| --- | --- |

2)

juhtseadmed tunnusmüra aktiivsummutamiseks

| 3) | juhtseadmed vibratsiooni summutamiseks. |
| --- | --- |

3)

juhtseadmed vibratsiooni summutamiseks.

ML10
  „Õhusõidukid”, „õhust kergemad õhusõidukid”, mehitamata õhusõidukid, „õhusõidukite” mootorid ja varustus, nendega seotud varustus ja komponendid, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks:

| | Juhtimis- ja navigatsiooniseadmete kohta vt kategooria ML11. |
| --- | --- |

Juhtimis- ja navigatsiooniseadmete kohta vt kategooria ML11.

| a) | lahingotstarbelised „õhusõidukid” ja spetsiaalselt neile loodud komponendid; |
| --- | --- |

a)

lahingotstarbelised „õhusõidukid” ja spetsiaalselt neile loodud komponendid;

| b) | muud spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud „õhusõidukid” ja „õhust kergemad õhusõidukid” sõjaliseks luureks, ründeks, sõjaliseks treeninguks, transpordiks, dessandiks ja logistiliseks toeks, ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid; |
| --- | --- |

b)

muud spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud „õhusõidukid” ja „õhust kergemad õhusõidukid” sõjaliseks luureks, ründeks, sõjaliseks treeninguks, transpordiks, dessandiks ja logistiliseks toeks, ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid;

| c) | mehitamata õhusõidukid, nendega seotud varustus, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks, ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid:






  1) | mehitamata õhusõidukid, kaasa arvatud kaugjuhtimisega õhusõidukid (RPVd), autonoomse programmjuhtimisega õhusõidukid ja „õhust kergemad õhusõidukid”; |
| --- | --- | --- |

c)

mehitamata õhusõidukid, nendega seotud varustus, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks, ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid:

1)

mehitamata õhusõidukid, kaasa arvatud kaugjuhtimisega õhusõidukid (RPVd), autonoomse programmjuhtimisega õhusõidukid ja „õhust kergemad õhusõidukid”;

| 2) | mehitamata õhusõidukite stardiseadmed ja maapealse hooldamise seadmed; |
| --- | --- |

2)

mehitamata õhusõidukite stardiseadmed ja maapealse hooldamise seadmed;

| 3) | mehitamata õhusõidukite juhtimis- ja kontrolliseadmed; |
| --- | --- |

3)

mehitamata õhusõidukite juhtimis- ja kontrolliseadmed;

| d) | õhusõidukite mootorid, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks, ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid; |
| --- | --- |

d)

õhusõidukite mootorid, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks, ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid;

| e) | õhudessantvarustus, kaasa arvatud õhus kütuse tankimise varustus, mis on spetsiaalselt loodud kasutamiseks punktides ML10.a või ML10.b nimetatud „õhusõidukitega” või punktis ML10.d nimetatud õhusõidukite mootoritega, ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid; |
| --- | --- |

e)

õhudessantvarustus, kaasa arvatud õhus kütuse tankimise varustus, mis on spetsiaalselt loodud kasutamiseks punktides ML10.a või ML10.b nimetatud „õhusõidukitega” või punktis ML10.d nimetatud õhusõidukite mootoritega, ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid;

| f) | survetankimisseadmed, survetankimise varustus, seadmed, mis on spetsiaalselt loodud piiratud tingimustes töötamiseks, ja maapealsed seadmed, mis on spetsiaalselt välja arendatud kasutamiseks punktides ML10.a ja ML10.b nimetatud „õhusõidukitega” või punktis ML10.d nimetatud õhusõidukite mootoritega; |
| --- | --- |

f)

survetankimisseadmed, survetankimise varustus, seadmed, mis on spetsiaalselt loodud piiratud tingimustes töötamiseks, ja maapealsed seadmed, mis on spetsiaalselt välja arendatud kasutamiseks punktides ML10.a ja ML10.b nimetatud „õhusõidukitega” või punktis ML10.d nimetatud õhusõidukite mootoritega;

| g) | sõjalise otstarbega kaitsekiivrid ja kaitsemaskid ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid, normaalset atmosfäärirõhku säilitavad hingamisaparaadid ja ülikonnad, mis on mõeldud kasutamiseks „õhusõidukites”, ning antikoormusülikonnad, „õhusõidukites” või reaktiivmürskudes kasutatavad vedela hapniku konverterid ja katapuldid ning lõhkelaenguga käivitatav „õhusõiduki” meeskonna päästevarustus; |
| --- | --- |

g)

sõjalise otstarbega kaitsekiivrid ja kaitsemaskid ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid, normaalset atmosfäärirõhku säilitavad hingamisaparaadid ja ülikonnad, mis on mõeldud kasutamiseks „õhusõidukites”, ning antikoormusülikonnad, „õhusõidukites” või reaktiivmürskudes kasutatavad vedela hapniku konverterid ja katapuldid ning lõhkelaenguga käivitatav „õhusõiduki” meeskonna päästevarustus;

| h) | langevarjud, paraglaiderid ja nendega seotud varustus ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid:






  1) | langevarjud, mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas; |
| --- | --- | --- |

h)

langevarjud, paraglaiderid ja nendega seotud varustus ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid:

1)

langevarjud, mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas;

| 2) | paraglaiderid; |
| --- | --- |

2)

paraglaiderid;

| 3) | varustus, mis on spetsiaalselt loodud ülikõrgetel kõrgustel langevarjuhüppeks (näiteks ülikonnad, spetsiaalsed kiivrid, hingamissüsteemid ja navigeerimisvarustus); |
| --- | --- |

3)

varustus, mis on spetsiaalselt loodud ülikõrgetel kõrgustel langevarjuhüppeks (näiteks ülikonnad, spetsiaalsed kiivrid, hingamissüsteemid ja navigeerimisvarustus);

| i) | langevarju automaatpiloteerimise süsteemid lastidele; spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud varustus mis tahes kõrgusel sooritatava hüppe tegemiseks, kaasa arvatud hapnikuvarustussüsteemid. |
| --- | --- |

i)

langevarju automaatpiloteerimise süsteemid lastidele; spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud varustus mis tahes kõrgusel sooritatava hüppe tegemiseks, kaasa arvatud hapnikuvarustussüsteemid.

| | Punkti ML10.b ei kohaldata spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud „õhusõidukite” või nende „õhusõidukite” variantide suhtes, millel on kõik järgmised omadused:






  a) | nad ei ole konfigureeritud sõjaliseks kasutuseks ja ei ole varustatud seadmete või varustusega, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks; ning |
| --- | --- | --- |

Punkti ML10.b ei kohaldata spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud „õhusõidukite” või nende „õhusõidukite” variantide suhtes, millel on kõik järgmised omadused:






  a)

nad ei ole konfigureeritud sõjaliseks kasutuseks ja ei ole varustatud seadmete või varustusega, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks; ning

| b) | liikmesriigi või Wassenaari kokkuleppe osalisriigi tsiviillennundusamet on nad tunnistanud tsiviilotstarbelisteks. |
| --- | --- |

b)

liikmesriigi või Wassenaari kokkuleppe osalisriigi tsiviillennundusamet on nad tunnistanud tsiviilotstarbelisteks.

| | Punkti ML10.d ei kohaldata järgmise suhtes:






  a) | sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud õhusõidukite mootorid, mis on liikmesriigi või Wassenaari kokkuleppe osalisriigi tsiviillennundusameti poolt tunnistatud „tsiviilõhusõidukil” kasutatavateks, või spetsiaalselt nendele loodud komponendid; |
| --- | --- | --- |

Punkti ML10.d ei kohaldata järgmise suhtes:






  a)

sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud õhusõidukite mootorid, mis on liikmesriigi või Wassenaari kokkuleppe osalisriigi tsiviillennundusameti poolt tunnistatud „tsiviilõhusõidukil” kasutatavateks, või spetsiaalselt nendele loodud komponendid;

| b) | kolbmootorid või spetsiaalselt nendele loodud komponendid, välja arvatud spetsiaalselt mehitamata õhusõidukite jaoks loodud kolbmootorid. |
| --- | --- |

b)

kolbmootorid või spetsiaalselt nendele loodud komponendid, välja arvatud spetsiaalselt mehitamata õhusõidukite jaoks loodud kolbmootorid.

| | Punkte ML10.b ja ML10.d, mis käsitlevad komponente ja varustust, mis on loodud spetsiaalselt mittesõjalistele „õhusõidukitele” või õhusõidukite mootoritele, mis on kohandatud sõjaliseks kasutuseks, kohaldatakse ainult selliste sõjalise otstarbega komponentide ja seotud varustuse suhtes, mis on vajalikud sõjaliseks kasutuseks kohandamiseks. |
| --- | --- |

Punkte ML10.b ja ML10.d, mis käsitlevad komponente ja varustust, mis on loodud spetsiaalselt mittesõjalistele „õhusõidukitele” või õhusõidukite mootoritele, mis on kohandatud sõjaliseks kasutuseks, kohaldatakse ainult selliste sõjalise otstarbega komponentide ja seotud varustuse suhtes, mis on vajalikud sõjaliseks kasutuseks kohandamiseks.

ML11
  Elektrooniline varustus, mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas, ning spetsiaalselt selle jaoks loodud komponendid:

| a) | spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud elektrooniline varustus; | Punkt ML11.a hõlmab järgmist:






  a) | elektrooniliste vastumeetmete seadmed ja nende vastased seadmed (näiteks varustus, mis on loodud radarisüsteemide või raadiovastuvõtjate eksitamiseks kõrvaliste või valesignaalidega või muul viisil vastase elektrooniliste vastuvõtuseadmete või vastumeetmete seadmete vastuvõtu, toimimise või nende efektiivsuse takistamiseks), kaasa arvatud summutusseadmed ja summutamise vastased seadmed; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud elektrooniline varustus;

Punkt ML11.a hõlmab järgmist:






  a)

elektrooniliste vastumeetmete seadmed ja nende vastased seadmed (näiteks varustus, mis on loodud radarisüsteemide või raadiovastuvõtjate eksitamiseks kõrvaliste või valesignaalidega või muul viisil vastase elektrooniliste vastuvõtuseadmete või vastumeetmete seadmete vastuvõtu, toimimise või nende efektiivsuse takistamiseks), kaasa arvatud summutusseadmed ja summutamise vastased seadmed;

| b) | sageduse kiirhäälestusega lambid; |
| --- | --- |

b)

sageduse kiirhäälestusega lambid;

| c) | elektroonilised süsteemid või varustus, mis on loodud kas elektromagnetilise spektri järelevalveks ja seireks sõjalise luure või julgeoleku tagamise eesmärkidel või sellise järelevalve ja seire vastumeetmeteks; |
| --- | --- |

c)

elektroonilised süsteemid või varustus, mis on loodud kas elektromagnetilise spektri järelevalveks ja seireks sõjalise luure või julgeoleku tagamise eesmärkidel või sellise järelevalve ja seire vastumeetmeteks;

| d) | veealused vastumeetmed, mis hõlmavad akustilist ja magnetilist summutamist ja peibutamist; varustus, mis on loodud sonarite eksitamiseks kõrvaliste ja valesignaalidega; |
| --- | --- |

d)

veealused vastumeetmed, mis hõlmavad akustilist ja magnetilist summutamist ja peibutamist; varustus, mis on loodud sonarite eksitamiseks kõrvaliste ja valesignaalidega;

| e) | andmetöötluse turvaseadmed, andmete turvamise seadmed ning andmeedastus- ja signaliseerimisliinide turvaseadmed, mis kasutavad krüpteerimist; |
| --- | --- |

e)

andmetöötluse turvaseadmed, andmete turvamise seadmed ning andmeedastus- ja signaliseerimisliinide turvaseadmed, mis kasutavad krüpteerimist;

| f) | identifitseerimise, autentimise ja võtmesisestuse varustus ning võtmehalduse, -tootmise ja levitamise varustus; |
| --- | --- |

f)

identifitseerimise, autentimise ja võtmesisestuse varustus ning võtmehalduse, -tootmise ja levitamise varustus;

| g) | juhtimis- ja navigatsiooniseadmed; |
| --- | --- |

g)

juhtimis- ja navigatsiooniseadmed;

| h) | troposfäärihajumise põhise digitaalse raadioside edastusseadmed; |
| --- | --- |

h)

troposfäärihajumise põhise digitaalse raadioside edastusseadmed;

| i) | spetsiaalselt teabesignaalide jaoks kavandatud digitaalsed demodulaatorid; |
| --- | --- |

i)

spetsiaalselt teabesignaalide jaoks kavandatud digitaalsed demodulaatorid;

| j) | „automaatsed juhtimis- ja kontrollisüsteemid”. |
| --- | --- |

j)

„automaatsed juhtimis- ja kontrollisüsteemid”.

| | Sõjalise tarkvaral põhineva raadioga (SDR) seotud tarkvara kohta vt punkt ML21. |
| --- | --- |

Sõjalise tarkvaral põhineva raadioga (SDR) seotud tarkvara kohta vt punkt ML21.

| b) | globaalsete navigatsioonisatelliitide süsteemide (GNSS) segamise seadmed) |
| --- | --- |

b)

globaalsete navigatsioonisatelliitide süsteemide (GNSS) segamise seadmed)

ML12
  Kineetilise energia relvasüsteemid ja nendega seotud varustus ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid:

| a) | kineetilise energia relvasüsteemid, mis on spetsiaalselt määratud sihtmärgi hävitamiseks või eesmärgist kõrvalejuhtimiseks; |
| --- | --- |

a)

kineetilise energia relvasüsteemid, mis on spetsiaalselt määratud sihtmärgi hävitamiseks või eesmärgist kõrvalejuhtimiseks;

| b) | spetsiaalselt loodud testimise ja hindamise seadmed ja katsemudelid, kaasa arvatud diagnostikaseadmed ja sihtmärgid kineetilise energia mürskude ja relvasüsteemide dünaamiliseks katsetamiseks. |
| --- | --- |

b)

spetsiaalselt loodud testimise ja hindamise seadmed ja katsemudelid, kaasa arvatud diagnostikaseadmed ja sihtmärgid kineetilise energia mürskude ja relvasüsteemide dünaamiliseks katsetamiseks.

| | Allakaliibrilahingumoona kasutavate ja ainult keemilisel tõukejõul põhinevate relvasüsteemide ning nende lahingumoona kohta vt kategooriad ML1– ML4. |
| --- | --- |

Allakaliibrilahingumoona kasutavate ja ainult keemilisel tõukejõul põhinevate relvasüsteemide ning nende lahingumoona kohta vt kategooriad ML1– ML4.

| | Kategooria ML12 hõlmab järgnevat, kui see on spetsiaalselt loodud kineetilise energia relvasüsteemidele:






  a) | tõukejõu süsteemid, mis võimaldavad üksik- või kiirtulena kiirendada 0,1 g-st suuremaid masse kiirustele, mis ületavad 1,6 km/s; |
| --- | --- | --- |

Kategooria ML12 hõlmab järgnevat, kui see on spetsiaalselt loodud kineetilise energia relvasüsteemidele:






  a)

tõukejõu süsteemid, mis võimaldavad üksik- või kiirtulena kiirendada 0,1 g-st suuremaid masse kiirustele, mis ületavad 1,6 km/s;

| b) | primaarenergia tootmise, elektrilise kaitsekilbi, energia salvestamise, termoregulatsiooni-, lülitus- ja kütusekäsitlusseadmed ning elektrilised liidesed toiteallika, relva ja muude relvatorni toiteallikafunktsioonide vahel; |
| --- | --- |

b)

primaarenergia tootmise, elektrilise kaitsekilbi, energia salvestamise, termoregulatsiooni-, lülitus- ja kütusekäsitlusseadmed ning elektrilised liidesed toiteallika, relva ja muude relvatorni toiteallikafunktsioonide vahel;

| c) | sihtmärgi leidmise, jälgimise, tulejuhtimise või kahjustuste hindamise süsteemid; |
| --- | --- |

c)

sihtmärgi leidmise, jälgimise, tulejuhtimise või kahjustuste hindamise süsteemid;

| d) | mürskude isesihituse, juhtimise või külgkiirenduse jõusüsteemid. |
| --- | --- |

d)

mürskude isesihituse, juhtimise või külgkiirenduse jõusüsteemid.

| | Kategooriat ML12 kohaldatakse relvasüsteemide suhtes, mis kasutavad mõnda järgnevat tõukejõudu:






  a) | elektromagnetiline; |
| --- | --- | --- |

Kategooriat ML12 kohaldatakse relvasüsteemide suhtes, mis kasutavad mõnda järgnevat tõukejõudu:






  a)

elektromagnetiline;

| b) | elektrotermiline; |
| --- | --- |

b)

elektrotermiline;

| c) | plasma; |
| --- | --- |

c)

plasma;

| d) | kergegaas või |
| --- | --- |

d)

kergegaas või

| e) | keemiline (kui seda kasutatakse koos mõnega ülalnimetatutest). |
| --- | --- |

e)

keemiline (kui seda kasutatakse koos mõnega ülalnimetatutest).

ML13
  Soomustatud või kaitsevarustus, -konstruktsioonid ja -komponendid:

| a) | soomusplaadid, millel on mis tahes järgmine omadus:






  1) | valmistatud vastavalt sõjalistele standarditele või spetsifikatsioonidele või |
| --- | --- | --- |

a)

soomusplaadid, millel on mis tahes järgmine omadus:

1)

valmistatud vastavalt sõjalistele standarditele või spetsifikatsioonidele või

| 2) | sobivad sõjaliseks kasutuseks; |
| --- | --- |

2)

sobivad sõjaliseks kasutuseks;

| b) | metallilistest või mittemetallilistest materjalidest või nende kombinatsioonidest koosnevad konstruktsioonid, mis on loodud spetsiaalselt sõjaliste süsteemide ballistiliseks kaitseks, ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid; |
| --- | --- |

b)

metallilistest või mittemetallilistest materjalidest või nende kombinatsioonidest koosnevad konstruktsioonid, mis on loodud spetsiaalselt sõjaliste süsteemide ballistiliseks kaitseks, ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid;

| c) | kiivrid, mis on valmistatud vastavalt sõjalistele standarditele või spetsifikatsioonidele või võrreldavatele siseriiklikele standarditele, ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid (nt kiivri kest, vooderdis ja mugavuspadjad); |
| --- | --- |

c)

kiivrid, mis on valmistatud vastavalt sõjalistele standarditele või spetsifikatsioonidele või võrreldavatele siseriiklikele standarditele, ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid (nt kiivri kest, vooderdis ja mugavuspadjad);

| d) | soomusvestid ja muu kaitseriietus, mis on valmistatud vastavalt sõjalistele standarditele või spetsifikatsioonidele (või nendega võrdväärsetele standarditele), ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid. |
| --- | --- |

d)

soomusvestid ja muu kaitseriietus, mis on valmistatud vastavalt sõjalistele standarditele või spetsifikatsioonidele (või nendega võrdväärsetele standarditele), ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid.

| | Punkt ML13.b hõlmab materjale, mis on spetsiaalselt loodud aktiivsoomuse valmistamiseks või sõjaliste varjendite ehitamiseks. |
| --- | --- |

Punkt ML13.b hõlmab materjale, mis on spetsiaalselt loodud aktiivsoomuse valmistamiseks või sõjaliste varjendite ehitamiseks.

| | Punkti ML13.c ei kohaldata konventsionaalsete teraskiivrite suhtes, millele ei ole paigaldatud mis tahes tüüpi lisavarustust ning mis ei ole kohandatud või loodud mis tahes tüüpi lisavarustuse paigaldamiseks. |
| --- | --- |

Punkti ML13.c ei kohaldata konventsionaalsete teraskiivrite suhtes, millele ei ole paigaldatud mis tahes tüüpi lisavarustust ning mis ei ole kohandatud või loodud mis tahes tüüpi lisavarustuse paigaldamiseks.

| | Punkte ML13.c ja ML13.d ei kohaldata kiivrite, soomusvestide ega kaitseriietuse suhtes, mida kasutaja kannab kasutaja enda isiklikuks kaitseks. |
| --- | --- |

Punkte ML13.c ja ML13.d ei kohaldata kiivrite, soomusvestide ega kaitseriietuse suhtes, mida kasutaja kannab kasutaja enda isiklikuks kaitseks.

| | Kategooria ML13 hõlmab üksnes selliseid spetsiaalselt pommide kahjutukstegemisega tegelevatele töötajatele loodud kiivreid, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks. |
| --- | --- |

Kategooria ML13 hõlmab üksnes selliseid spetsiaalselt pommide kahjutukstegemisega tegelevatele töötajatele loodud kiivreid, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks.

| | Vt samuti ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkt 1A005. |
| --- | --- |

Vt samuti ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkt 1A005.

| | Soomusvestide ja kiivrite valmistamisel kasutatud „kiud- või niitmaterjalide” kohta vt ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkt 1C010. |
| --- | --- |

Soomusvestide ja kiivrite valmistamisel kasutatud „kiud- või niitmaterjalide” kohta vt ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkt 1C010.

ML14
  „Spetsiaalvarustus sõjalisteks treeninguteks” või sõjaliste stsenaariumite simuleerimiseks ja simulaatorid, mis on spetsiaalselt loodud kategooriates ML1 või ML2 nimetatud relvadega treeningute läbiviimiseks, ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid ja lisaseadmed.

Mõiste „spetsiaalvarustus sõjalisteks treeninguteks” hõlmab sõjalisi ründe-, lahinglennu-, radari sihtmärgi treeningsüsteeme, radari sihtmärgi genereerijaid, suurtüki treeningseadmeid, allveelaevade vastase sõjapidamise treeningsüsteeme, lennusimulaatoreid (kaasa arvatud pilootide ja astronautide tsentrifuugtreeningsüsteemid), radarite, instrumentaallennu, navigatsiooni, raketistardi, sihtmärgi varustuse, droon-„õhusõiduki”, relvastuse ja piloodita „õhusõiduki” treeningsüsteeme, mobiilseid treeningsüsteeme ja treeningvarustust maapealseteks sõjalisteks operatsioonideks.

| | Kategooria ML14 hõlmab simulaatorite kujutiseprojektoreid ja interaktiivse keskkonna süsteeme, kui need on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks. |
| --- | --- |

Kategooria ML14 hõlmab simulaatorite kujutiseprojektoreid ja interaktiivse keskkonna süsteeme, kui need on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks.

| | Kategooriat ML14 ei kohaldata spetsiaalselt jahi- ja sportrelvade kasutamise treenimiseks loodud varustuse suhtes. |
| --- | --- |

Kategooriat ML14 ei kohaldata spetsiaalselt jahi- ja sportrelvade kasutamise treenimiseks loodud varustuse suhtes.

ML15
  Spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud pildistamise ja vastumeetmete seadmed ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid ja lisavarustus:

| a) | salvestuse ja pilditöötluse seadmed; |
| --- | --- |

a)

salvestuse ja pilditöötluse seadmed;

| b) | kaamerad, fotovarustus ja filmitöötlusseadmed; |
| --- | --- |

b)

kaamerad, fotovarustus ja filmitöötlusseadmed;

| c) | kujutise võimendusseadmed; |
| --- | --- |

c)

kujutise võimendusseadmed;

| d) | infrapuna- või soojuskujutise varustus; |
| --- | --- |

d)

infrapuna- või soojuskujutise varustus;

| e) | kujutist edastavate radarite andurseadmed; |
| --- | --- |

e)

kujutist edastavate radarite andurseadmed;

| f) | vastumeetmete seadmed või vastumeetmete vastased seadmed kasutamiseks punktides ML15.a–ML15.e nimetatud varustusega. | Punkt ML15.f hõlmab varustust, mis on loodud halvendama sõjaliste kujutise tekitamise seadmete toimimist või efektiivsust või vähendama selliseid halvendavaid mõjusid. |
| --- | --- | --- |

f)

vastumeetmete seadmed või vastumeetmete vastased seadmed kasutamiseks punktides ML15.a–ML15.e nimetatud varustusega.

Punkt ML15.f hõlmab varustust, mis on loodud halvendama sõjaliste kujutise tekitamise seadmete toimimist või efektiivsust või vähendama selliseid halvendavaid mõjusid.

| | Kategoorias ML15 hõlmab spetsiaalselt loodud komponentide mõiste järgmist, kui need on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks:






  a) | infrapunakujutise elektronoptilised muundurid; |
| --- | --- | --- |

Kategoorias ML15 hõlmab spetsiaalselt loodud komponentide mõiste järgmist, kui need on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks:






  a)

infrapunakujutise elektronoptilised muundurid;

| b) | fotokordistid (v.a esimese põlvkonna omad); |
| --- | --- |

b)

fotokordistid (v.a esimese põlvkonna omad);

| c) | mikrokanalplaadid; |
| --- | --- |

c)

mikrokanalplaadid;

| d) | kõrge valgustundlikkusega telekaamera saatetorud; |
| --- | --- |

d)

kõrge valgustundlikkusega telekaamera saatetorud;

| e) | detektormassiivid (sh elektrooniliselt ühendatud või vahetu väljundiga süsteemid); |
| --- | --- |

e)

detektormassiivid (sh elektrooniliselt ühendatud või vahetu väljundiga süsteemid);

| f) | püroelektrilised telekaamera saatetorud; |
| --- | --- |

f)

püroelektrilised telekaamera saatetorud;

| g) | pildistamis- ja jälgimisseadmete jahutussüsteemid; |
| --- | --- |

g)

pildistamis- ja jälgimisseadmete jahutussüsteemid;

| h) | elektrilise päästikuga fotokroomsed või elektrooptilised katikud kiirusega alla 100 μs, v.a katikud, mis on kiirkaamera põhikomponendiks; |
| --- | --- |

h)

elektrilise päästikuga fotokroomsed või elektrooptilised katikud kiirusega alla 100 μs, v.a katikud, mis on kiirkaamera põhikomponendiks;

| i) | kiudoptilised kujutise inverterid; |
| --- | --- |

i)

kiudoptilised kujutise inverterid;

| j) | liitpooljuht-fotokatoodid. |
| --- | --- |

j)

liitpooljuht-fotokatoodid.

| | Kategooriat ML15 ei kohaldata „esimese põlvkonna kujutisvõimendite” suhtes või seadmete suhtes, mis on spetsiaalselt loodud ühilduma „esimese põlvkonna kujutisvõimenditega”. |
| --- | --- |

Kategooriat ML15 ei kohaldata „esimese põlvkonna kujutisvõimendite” suhtes või seadmete suhtes, mis on spetsiaalselt loodud ühilduma „esimese põlvkonna kujutisvõimenditega”.

| | „Esimese põlvkonna kujutisvõimendeid” sisaldavate relvasihikute klassifikatsiooni kohta vt kategooriad ML1 ja ML2 ning punkt ML5.a. |
| --- | --- |

„Esimese põlvkonna kujutisvõimendeid” sisaldavate relvasihikute klassifikatsiooni kohta vt kategooriad ML1 ja ML2 ning punkt ML5.a.

| | Vt samuti ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punktid 6A002.a.2 ja 6A002.b. |
| --- | --- |

Vt samuti ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punktid 6A002.a.2 ja 6A002.b.

ML16
  Sepistused, valandid ja muud lõpetamata kaubad, mille kasutamine loetletud kaupades on kindlaks määratav toodete materjali koostise, geomeetria või funktsiooni järgi, ja mis on spetsiaalselt loodud kasutamiseks mõne kategooriates ML1–ML4, ML6, ML9, ML10, ML12 või ML19 nimetatud kaubaga.

ML17
  Mitmesugused seadmed, materjalid ja „andmekogud” ning spetsiaalselt neile loodud komponendid:

| a) | sõltumatud sukeldumisaparaadid ja veealuse ujumise aparaadid:






  1) | suletud või poolsuletud ahelaga (hingamisõhu uuendamistsükliga) hingamisaparaadid, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks (st spetsiaalselt loodud mittemagnetiseeruvatena); |
| --- | --- | --- |

a)

sõltumatud sukeldumisaparaadid ja veealuse ujumise aparaadid:

1)

suletud või poolsuletud ahelaga (hingamisõhu uuendamistsükliga) hingamisaparaadid, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks (st spetsiaalselt loodud mittemagnetiseeruvatena);

| 2) | komponendid, mis on spetsiaalselt loodud avatud ahelaga hingamisaparaatide muutmiseks sõjaliselt kasutatavaks; |
| --- | --- |

2)

komponendid, mis on spetsiaalselt loodud avatud ahelaga hingamisaparaatide muutmiseks sõjaliselt kasutatavaks;

| 3) | kaubad, mis on loodud eranditult sõjaliseks kasutamiseks koos sõltumatute sukeldumisaparaatidega ja veealuse ujumise aparaatidega; |
| --- | --- |

3)

kaubad, mis on loodud eranditult sõjaliseks kasutamiseks koos sõltumatute sukeldumisaparaatidega ja veealuse ujumise aparaatidega;

| b) | spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud ehitusseadmed; |
| --- | --- |

b)

spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud ehitusseadmed;

| c) | abidetailid, pindkatted või töötlus, mis võimaldab muuta objekti radaritele või muudele anduritele raskesti avastatavaks (signature suppression) ning mis on loodud sõjaliseks kasutamiseks; |
| --- | --- |

c)

abidetailid, pindkatted või töötlus, mis võimaldab muuta objekti radaritele või muudele anduritele raskesti avastatavaks (signature suppression) ning mis on loodud sõjaliseks kasutamiseks;

| d) | pioneertehniline varustus, mis on loodud kasutamiseks sõjategevuse piirkonnas; |
| --- | --- |

d)

pioneertehniline varustus, mis on loodud kasutamiseks sõjategevuse piirkonnas;

| e) | „robotid” ja nende kontrollerid ning „robotite”„tööorganid”, millel on mõni järgmine omadus:






  1) | nad on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks; |
| --- | --- | --- |

e)

„robotid” ja nende kontrollerid ning „robotite”„tööorganid”, millel on mõni järgmine omadus:

1)

nad on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks;

| 2) | nad sisaldavad vahendeid hüdrauliliste joonte kaitseks ballistiliste kildude väljastpoolt põhjustatud läbilöökide vastu (näiteks omavad iselukustuvaid jooni) ning on mõeldud kasutama hüdraulilisi fluidumeid leekpunktiga, mis on kõrgem kui 839 K (566 °C), |
| --- | --- |

2)

nad sisaldavad vahendeid hüdrauliliste joonte kaitseks ballistiliste kildude väljastpoolt põhjustatud läbilöökide vastu (näiteks omavad iselukustuvaid jooni) ning on mõeldud kasutama hüdraulilisi fluidumeid leekpunktiga, mis on kõrgem kui 839 K (566 °C),

| 3) | nad on spetsiaalselt loodud tööoperatsioonide täitmiseks elektromagnetilise impulsi (EMP) keskkonnas;


  Elektromagnetilise impulsi (EMP) all ei mõelda lähedalasuvatest seadmetest (nt masinad, seadmed või elektroonika) või äikesest tuleneva elektromagnetkiirguse poolt põhjustatud tahtmatuid häireid. |
| --- | --- |

3)

nad on spetsiaalselt loodud tööoperatsioonide täitmiseks elektromagnetilise impulsi (EMP) keskkonnas;

Elektromagnetilise impulsi (EMP) all ei mõelda lähedalasuvatest seadmetest (nt masinad, seadmed või elektroonika) või äikesest tuleneva elektromagnetkiirguse poolt põhjustatud tahtmatuid häireid.

| f) | „andmebaasid” (parameetrilised tehnilised andmebaasid), mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks koos sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas nimetatud varustusega; |
| --- | --- |

f)

„andmebaasid” (parameetrilised tehnilised andmebaasid), mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks koos sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas nimetatud varustusega;

| g) | spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud tuumaenergial töötavad energiatootmis- või tõukeseadmed, kaasa arvatud „tuumareaktorid” ja spetsiaalselt nendele sõjaliseks kasutamiseks loodud või kohandatud komponendid; |
| --- | --- |

g)

spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud tuumaenergial töötavad energiatootmis- või tõukeseadmed, kaasa arvatud „tuumareaktorid” ja spetsiaalselt nendele sõjaliseks kasutamiseks loodud või kohandatud komponendid;

| h) | spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud varustus ja materjalid, mille pindkate või töötlus võimaldab need muuta radaritele või muudele anduritele raskesti avastatavaks (signature suppression) ja mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas; |
| --- | --- |

h)

spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud varustus ja materjalid, mille pindkate või töötlus võimaldab need muuta radaritele või muudele anduritele raskesti avastatavaks (signature suppression) ja mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas;

| i) | simulaatorid, mis on spetsiaalselt loodud sõjalise otstarbega „tuumareaktoritele”; |
| --- | --- |

i)

simulaatorid, mis on spetsiaalselt loodud sõjalise otstarbega „tuumareaktoritele”;

| j) | mobiilsed töökojad, mis on spetsiaalselt loodud või „kohandatud” sõjalise varustuse teenindamiseks; |
| --- | --- |

j)

mobiilsed töökojad, mis on spetsiaalselt loodud või „kohandatud” sõjalise varustuse teenindamiseks;

| k) | välitingimustes kasutatavad elektrigeneraatorid, mis on spetsiaalselt loodud või „kohandatud” sõjaliseks kasutuseks; |
| --- | --- |

k)

välitingimustes kasutatavad elektrigeneraatorid, mis on spetsiaalselt loodud või „kohandatud” sõjaliseks kasutuseks;

| l) | konteinerid, mis on spetsiaalselt loodud või „kohandatud” sõjaliseks kasutuseks; |
| --- | --- |

l)

konteinerid, mis on spetsiaalselt loodud või „kohandatud” sõjaliseks kasutuseks;

| m) | parved, mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas, sillad ning pontoonid, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks; |
| --- | --- |

m)

parved, mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas, sillad ning pontoonid, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks;

| n) | kategooriates ML4, ML6, ML9 ja ML10 nimetatud toodete „arendamiseks” spetsiaalselt loodud katsemudelid; |
| --- | --- |

n)

kategooriates ML4, ML6, ML9 ja ML10 nimetatud toodete „arendamiseks” spetsiaalselt loodud katsemudelid;

| o) | spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud laserkaitsevarustus (silma- ja sensorikaitse). |
| --- | --- |

o)

spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud laserkaitsevarustus (silma- ja sensorikaitse).

| p) | kütuseelemendid mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas ja mis on spetsiaalselt sõjaliseks kasutamiseks loodud või kohandatud. |
| --- | --- |

p)

kütuseelemendid mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas ja mis on spetsiaalselt sõjaliseks kasutamiseks loodud või kohandatud.

1)

| 1) | Kategoorias ML17 tähendab mõiste „andmebaas” (parameetriline tehniline andmebaas – parametric technical database) militaarse sisuga tehnilise teabe andmekogu, mille kasutamine võib tõhustada sõjalise varustuse või seadmete jõudlust. |
| --- | --- |

Kategoorias ML17 tähendab mõiste „andmebaas” (parameetriline tehniline andmebaas – parametric technical database) militaarse sisuga tehnilise teabe andmekogu, mille kasutamine võib tõhustada sõjalise varustuse või seadmete jõudlust.

| 2) | Kategoorias ML17 tähendab mõiste „kohandatud” mis tahes struktuurilist, elektrilist, mehaanilist või muud muudatust, mis annab mittesõjalise otstarbega objektile sõjalise võimekuse, mis on võrdväärne spetsiaalselt sõjaliseks kasutamiseks loodud objekti sõjalise võimekusega. |
| --- | --- |

2)

Kategoorias ML17 tähendab mõiste „kohandatud” mis tahes struktuurilist, elektrilist, mehaanilist või muud muudatust, mis annab mittesõjalise otstarbega objektile sõjalise võimekuse, mis on võrdväärne spetsiaalselt sõjaliseks kasutamiseks loodud objekti sõjalise võimekusega.

ML18
  Tootmisvarustus ja komponendid:

| a) | „tootmisseadmed”, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud kaupade „tootmiseks”, ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid; |
| --- | --- |

a)

„tootmisseadmed”, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud kaupade „tootmiseks”, ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid;

| b) | spetsiaalselt loodud katsekeskkonna rajatised ja spetsiaalselt nendele loodud varustus sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud kaupade sertifitseerimiseks, kvaliteedi hindamiseks või katsetamiseks. |
| --- | --- |

b)

spetsiaalselt loodud katsekeskkonna rajatised ja spetsiaalselt nendele loodud varustus sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud kaupade sertifitseerimiseks, kvaliteedi hindamiseks või katsetamiseks.

Kategoorias ML18 tähendab mõiste „tootmine” väljatöötamist, ülevaatust, valmistamist, katsetamist ja kontrolli.

| | Punktid ML18.a ja ML18.b hõlmavad järgmisi seadmeid:






  a) | pideva töörežiimiga nitraatorid; |
| --- | --- | --- |

Punktid ML18.a ja ML18.b hõlmavad järgmisi seadmeid:






  a)

pideva töörežiimiga nitraatorid;

| b) | tsentrifugaalkatseaparatuur või -seadmed, millel on mis tahes järgmine omadus:







  1) | ajami või ajamite summaarne nimivõimsus üle 298 kW (400 hj); |
| --- | --- | --- |

b)

tsentrifugaalkatseaparatuur või -seadmed, millel on mis tahes järgmine omadus:

1)

ajami või ajamite summaarne nimivõimsus üle 298 kW (400 hj);

| 2) | võime taluda kasulikku koormust 113 kg või üle selle |
| --- | --- |

2)

võime taluda kasulikku koormust 113 kg või üle selle

| 3) | võime anda tsentrifugaalkiirendus 8 g või üle selle kasuliku koormuse puhul 91 kg või üle selle; |
| --- | --- |

3)

võime anda tsentrifugaalkiirendus 8 g või üle selle kasuliku koormuse puhul 91 kg või üle selle;

| c) | kuivatuspressid; |
| --- | --- |

c)

kuivatuspressid;

| d) | spetsiaalselt sõjalise otstarbega lõhkeainete ekstrudeerimiseks loodud või kohandatud tiguekstruuderid; |
| --- | --- |

d)

spetsiaalselt sõjalise otstarbega lõhkeainete ekstrudeerimiseks loodud või kohandatud tiguekstruuderid;

| e) | lõikeseadmed ekstrudeeritud paiskelõhkeainete mõõtu lõikamiseks; |
| --- | --- |

e)

lõikeseadmed ekstrudeeritud paiskelõhkeainete mõõtu lõikamiseks;

| f) | katmistrumlid (sweetie barrels) diameetriga 1,85 m või üle selle ja kasuliku koormusega üle 227 kg; |
| --- | --- |

f)

katmistrumlid (sweetie barrels) diameetriga 1,85 m või üle selle ja kasuliku koormusega üle 227 kg;

| g) | pidevvoolusegajad tahkete paiskelõhkeainete jaoks; |
| --- | --- |

g)

pidevvoolusegajad tahkete paiskelõhkeainete jaoks;

| h) | hüdromehaanilised veskid sõjalise otstarbega lõhkeainete peenestamiseks või jahvatamiseks; |
| --- | --- |

h)

hüdromehaanilised veskid sõjalise otstarbega lõhkeainete peenestamiseks või jahvatamiseks;

| i) | seadmed punktis ML8.c.8 loetletud metallipulbri osakeste kerakujulisuse ja ühtlase osakeste suurusjaotuse saavutamiseks; |
| --- | --- |

i)

seadmed punktis ML8.c.8 loetletud metallipulbri osakeste kerakujulisuse ja ühtlase osakeste suurusjaotuse saavutamiseks;

| j) | konvektsioonvoolukonverterid punktis ML8.c.3 loetletud materjalide konversiooniks. |
| --- | --- |

j)

konvektsioonvoolukonverterid punktis ML8.c.3 loetletud materjalide konversiooniks.

ML19
  Suunatud energia relvasüsteemid (DEW), nendega seotud varustus või nende vastumeetmete varustus ja katsemudelid ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid:

| a) | „laserit” kasutavad süsteemid, mis on spetsiaalselt loodud sihtmärgi hävitamiseks või eesmärgist kõrvalejuhtimiseks; |
| --- | --- |

a)

„laserit” kasutavad süsteemid, mis on spetsiaalselt loodud sihtmärgi hävitamiseks või eesmärgist kõrvalejuhtimiseks;

| b) | elementaarosakeste kiirtesüsteemid, mis on võimelised sihtmärgi hävitama või eesmärgist kõrvale juhtima; |
| --- | --- |

b)

elementaarosakeste kiirtesüsteemid, mis on võimelised sihtmärgi hävitama või eesmärgist kõrvale juhtima;

| c) | suure võimsusega raadiosagedussüsteemid (RF), mis on võimelised sihtmärgi hävitama või eesmärgist kõrvale juhtima; |
| --- | --- |

c)

suure võimsusega raadiosagedussüsteemid (RF), mis on võimelised sihtmärgi hävitama või eesmärgist kõrvale juhtima;

| d) | varustus, mis on spetsiaalselt loodud punktides ML19.a–ML19.c nimetatud varustuse avastamiseks, identifitseerimiseks ja sellise varustuse vastaseks kaitseks; |
| --- | --- |

d)

varustus, mis on spetsiaalselt loodud punktides ML19.a–ML19.c nimetatud varustuse avastamiseks, identifitseerimiseks ja sellise varustuse vastaseks kaitseks;

| e) | kategoorias ML19 nimetatud süsteemide, varustuse ja nende komponentide füüsilised katsemudelid; |
| --- | --- |

e)

kategoorias ML19 nimetatud süsteemide, varustuse ja nende komponentide füüsilised katsemudelid;

| f) | pidevergastusega või impulss„laser”süsteemid, mis on spetsiaalselt loodud põhjustama inimeste püsivat pimedaksjäämist, st kahjustama nägemist palja silmaga või nägemist korrigeerivate seadmetega vaatamisel. |
| --- | --- |

f)

pidevergastusega või impulss„laser”süsteemid, mis on spetsiaalselt loodud põhjustama inimeste püsivat pimedaksjäämist, st kahjustama nägemist palja silmaga või nägemist korrigeerivate seadmetega vaatamisel.

| | Kategoorias ML19 nimetatud suunatud energia relvasüsteemide hulka kuuluvad süsteemid, mille võimekus tuleneb järgmiste seadmete kontrollitud kasutamisest:






  a) | pidevergastusega või impulss„laserid”, mis on piisava võimsusega tavalahingumoonaga võrreldava hävitusvõimsuse saavutamiseks; |
| --- | --- | --- |

Kategoorias ML19 nimetatud suunatud energia relvasüsteemide hulka kuuluvad süsteemid, mille võimekus tuleneb järgmiste seadmete kontrollitud kasutamisest:






  a)

pidevergastusega või impulss„laserid”, mis on piisava võimsusega tavalahingumoonaga võrreldava hävitusvõimsuse saavutamiseks;

| b) | osakeste kiirendid, mis tekitavad laetud või neutraalsete osakeste hävitava toimega voo; |
| --- | --- |

b)

osakeste kiirendid, mis tekitavad laetud või neutraalsete osakeste hävitava toimega voo;

| c) | kõrge impulsi või keskmise võimsusega raadiosagedusliku voo allikad, mille tekitatav väli on küllaldase tugevusega eemal asetseva sihtmärgi elektroonika töökõlbmatuks muutmiseks. |
| --- | --- |

c)

kõrge impulsi või keskmise võimsusega raadiosagedusliku voo allikad, mille tekitatav väli on küllaldase tugevusega eemal asetseva sihtmärgi elektroonika töökõlbmatuks muutmiseks.

| | Kategooria ML19 hõlmab järgmisi seadmeid, kui need on spetsiaalselt loodud suunatud energia relvasüsteemidele:






  a) | primaarenergia tootmise, energia salvestamise, lülitus-, toite regulatsiooni ja kütusekäsitlusseadmed; |
| --- | --- | --- |

Kategooria ML19 hõlmab järgmisi seadmeid, kui need on spetsiaalselt loodud suunatud energia relvasüsteemidele:






  a)

primaarenergia tootmise, energia salvestamise, lülitus-, toite regulatsiooni ja kütusekäsitlusseadmed;

| b) | sihtmärgi otsimise ja jälgimise süsteemid; |
| --- | --- |

b)

sihtmärgi otsimise ja jälgimise süsteemid;

| c) | süsteemid, mis on võimelised hindama sihtmärgi kahjustusi, hävitamist või missiooni katkestamist; |
| --- | --- |

c)

süsteemid, mis on võimelised hindama sihtmärgi kahjustusi, hävitamist või missiooni katkestamist;

| d) | varustus kiirte käsitlemiseks, levitamiseks ja suunamiseks; |
| --- | --- |

d)

varustus kiirte käsitlemiseks, levitamiseks ja suunamiseks;

| e) | kiire kiirejuhtimisvõimega varustus kiireks töötamiseks mitme sihtmärgiga; |
| --- | --- |

e)

kiire kiirejuhtimisvõimega varustus kiireks töötamiseks mitme sihtmärgiga;

| f) | adaptiivoptika ja faasikonjugaatorid; |
| --- | --- |

f)

adaptiivoptika ja faasikonjugaatorid;

| g) | negatiivsete vesinikioonide voo allikad; |
| --- | --- |

g)

negatiivsete vesinikioonide voo allikad;

| h) | „kosmosekindlad” kiirendiosad; |
| --- | --- |

h)

„kosmosekindlad” kiirendiosad;

| i) | negatiivsete ioonivoogude kombineerimise seadmed; |
| --- | --- |

i)

negatiivsete ioonivoogude kombineerimise seadmed;

| j) | seadmed kõrge energiaga ioonivoo juhtimiseks ja suunamiseks; |
| --- | --- |

j)

seadmed kõrge energiaga ioonivoo juhtimiseks ja suunamiseks;

| k) | „kosmosekindlad” metallikiled vesiniku isotoopide negatiivsete ioonide voogude neutraliseerimiseks. |
| --- | --- |

k)

„kosmosekindlad” metallikiled vesiniku isotoopide negatiivsete ioonide voogude neutraliseerimiseks.

ML20
  Krüogeenne ja „ülijuhtiv” varustus ning spetsiaalselt selle jaoks loodud komponendid ja lisaseadmed:

| a) | varustus, mis on spetsiaalselt loodud või konfigureeritud paigaldamiseks sõidukitele selle sõjaliseks rakendamiseks maal, merel, õhus või kosmoses ja mis on võimeline töötama sõiduki liikumise ajal ning tootma või säilitama temperatuuri alla 103 K (– 170 °C); | Punkt ML20.a hõlmab mobiilseid süsteeme, mis sisaldavad või kasutavad mittemetallilisest või mitteelektrilisest juhtivatest materjalist valmistatud lisaseadmeid või komponente, nagu plastid või epoksüüdimmutusega materjalid. |
| --- | --- | --- |

a)

varustus, mis on spetsiaalselt loodud või konfigureeritud paigaldamiseks sõidukitele selle sõjaliseks rakendamiseks maal, merel, õhus või kosmoses ja mis on võimeline töötama sõiduki liikumise ajal ning tootma või säilitama temperatuuri alla 103 K (– 170 °C);

Punkt ML20.a hõlmab mobiilseid süsteeme, mis sisaldavad või kasutavad mittemetallilisest või mitteelektrilisest juhtivatest materjalist valmistatud lisaseadmeid või komponente, nagu plastid või epoksüüdimmutusega materjalid.

| b) | „ülijuhtivad” elektriseadmed (pöördmehhanismid ja transformaatorid), mis on spetsiaalselt loodud või konfigureeritud paigaldamiseks sõidukitele nende sõjaliseks rakendamiseks maal, merel, õhus või kosmoses ja mis on võimelised töötama liikumise ajal. | Punkti ML20.b ei kohaldata hübriidsete unipolaarsete alalisvoolugeneraatorite suhtes, millel on tavalised ühe poolusega metallrootorid, mis pöörlevad ülijuhtiva mähise tekitatud magnetväljas, kui need mähised on generaatori ainus ülijuhtiv osa. |
| --- | --- | --- |

b)

„ülijuhtivad” elektriseadmed (pöördmehhanismid ja transformaatorid), mis on spetsiaalselt loodud või konfigureeritud paigaldamiseks sõidukitele nende sõjaliseks rakendamiseks maal, merel, õhus või kosmoses ja mis on võimelised töötama liikumise ajal.

Punkti ML20.b ei kohaldata hübriidsete unipolaarsete alalisvoolugeneraatorite suhtes, millel on tavalised ühe poolusega metallrootorid, mis pöörlevad ülijuhtiva mähise tekitatud magnetväljas, kui need mähised on generaatori ainus ülijuhtiv osa.

ML21
  „Tarkvara”:

| a) | „tarkvara”, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud varustuse, materjalide või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”; |
| --- | --- |

a)

„tarkvara”, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud varustuse, materjalide või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”;

| b) | punktis ML21.a nimetamata muu spetsiaalne „tarkvara”:






  1) | spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud „tarkvara”, mis on spetsiaalselt ette nähtud sõjaliste relvasüsteemide modelleerimiseks, simuleerimiseks või hindamiseks; |
| --- | --- | --- |

b)

punktis ML21.a nimetamata muu spetsiaalne „tarkvara”:

1)

spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud „tarkvara”, mis on spetsiaalselt ette nähtud sõjaliste relvasüsteemide modelleerimiseks, simuleerimiseks või hindamiseks;

| 2) | spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud „tarkvara”, mis on spetsiaalselt ette nähtud sõjaliste operatsioonide stsenaariumite modelleerimiseks või simuleerimiseks; |
| --- | --- |

2)

spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud „tarkvara”, mis on spetsiaalselt ette nähtud sõjaliste operatsioonide stsenaariumite modelleerimiseks või simuleerimiseks;

| 3) | „tarkvara”, mis võimaldab kindlaks määrata konventsionaalse, tuuma-, keemia- või bioloogilise relva kasutamisest tulenevaid mõjusid; |
| --- | --- |

3)

„tarkvara”, mis võimaldab kindlaks määrata konventsionaalse, tuuma-, keemia- või bioloogilise relva kasutamisest tulenevaid mõjusid;

| 4) | spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud „tarkvara”, mis on spetsiaalselt loodud käsu, kommunikatsiooni, kontrolli ja luure (C3I) või käsu, kommunikatsiooni, kontrolli, andmetöötluse ja luure (C4I) rakendustes kasutamiseks; |
| --- | --- |

4)

spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud „tarkvara”, mis on spetsiaalselt loodud käsu, kommunikatsiooni, kontrolli ja luure (C3I) või käsu, kommunikatsiooni, kontrolli, andmetöötluse ja luure (C4I) rakendustes kasutamiseks;

| c) | punktis ML21.a või ML21.b nimetamata „tarkvara”, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud selleks, et võimaldada sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetlemata varustusel täita sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud varustuse sõjalisi funktsioone. |
| --- | --- |

c)

punktis ML21.a või ML21.b nimetamata „tarkvara”, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud selleks, et võimaldada sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetlemata varustusel täita sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud varustuse sõjalisi funktsioone.

ML22
  „Tehnoloogia”:

| a) | punktis ML22.b nimetamata „tehnoloogia”, mis on „vajalik” sõjaliste kaupade ühises Euroopa Liidu nimekirjas loetletud kaupade „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”. |
| --- | --- |

a)

punktis ML22.b nimetamata „tehnoloogia”, mis on „vajalik” sõjaliste kaupade ühises Euroopa Liidu nimekirjas loetletud kaupade „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.

| b) | „Tehnoloogia”:






  1) | „tehnoloogia”, mis on „vajalik” sõjaliste kaupade ühises Euroopa Liidu nimekirjas loetletud kaupade tootmisseadmete projekteerimiseks, kokkupanekuks, tööshoidmiseks, hooldamiseks ning parandamiseks, isegi kui selliste tootmisseadmete komponendid ei ole sõjaliste kaupade ühises nimekirjas loetletud; |
| --- | --- | --- |

b)

„Tehnoloogia”:

1)

„tehnoloogia”, mis on „vajalik” sõjaliste kaupade ühises Euroopa Liidu nimekirjas loetletud kaupade tootmisseadmete projekteerimiseks, kokkupanekuks, tööshoidmiseks, hooldamiseks ning parandamiseks, isegi kui selliste tootmisseadmete komponendid ei ole sõjaliste kaupade ühises nimekirjas loetletud;

| 2) | „tehnoloogia”, mis on „vajalik” väikerelvade „arendamiseks” ja „tootmiseks”, isegi kui seda kasutatakse antiiksete väikerelvade reproduktsioonide tootmiseks; |
| --- | --- |

2)

„tehnoloogia”, mis on „vajalik” väikerelvade „arendamiseks” ja „tootmiseks”, isegi kui seda kasutatakse antiiksete väikerelvade reproduktsioonide tootmiseks;

| 3) | „tehnoloogia”, mis on „vajalik” punktides ML7.a–ML7.g nimetatud toksiliste toimeainete, vastava varustuse või komponentide „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”; |
| --- | --- |

3)

„tehnoloogia”, mis on „vajalik” punktides ML7.a–ML7.g nimetatud toksiliste toimeainete, vastava varustuse või komponentide „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”;

| 4) | „tehnoloogia”, mis on „vajalik” punktis ML7.h nimetatud „biopolümeeride” või spetsiaalsete rakukultuuride „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”; |
| --- | --- |

4)

„tehnoloogia”, mis on „vajalik” punktis ML7.h nimetatud „biopolümeeride” või spetsiaalsete rakukultuuride „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”;

| 5) | „tehnoloogia”, mis on „vajalik” punktis ML7.i.1 nimetatud „biokatalüsaatorite” inkorporeerimiseks sõjalistesse kandeainetesse või sõjalisse materjali. |
| --- | --- |

5)

„tehnoloogia”, mis on „vajalik” punktis ML7.i.1 nimetatud „biokatalüsaatorite” inkorporeerimiseks sõjalistesse kandeainetesse või sõjalisse materjali.

| | „Tehnoloogia”, mis on „vajalik” sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud kaupade „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”, kuulub sõjaliste kaupade ühise nimekirja reguleerimisalasse ka siis, kui seda kohaldatakse sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetlemata kaupade suhtes. |
| --- | --- |

„Tehnoloogia”, mis on „vajalik” sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud kaupade „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”, kuulub sõjaliste kaupade ühise nimekirja reguleerimisalasse ka siis, kui seda kohaldatakse sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetlemata kaupade suhtes.

| | Punkti ML22 ei kohaldata järgmise suhtes:






  a) | „tehnoloogia”, mis on minimaalselt vajalik sõjaliste kaupade ühises nimekirjas loetlemata kaupade või kaupade, mille eksport on lubatud, paigaldamiseks, käitamiseks, hooldamiseks (kontrollimiseks) ja parandamiseks; |
| --- | --- | --- |

Punkti ML22 ei kohaldata järgmise suhtes:






  a)

„tehnoloogia”, mis on minimaalselt vajalik sõjaliste kaupade ühises nimekirjas loetlemata kaupade või kaupade, mille eksport on lubatud, paigaldamiseks, käitamiseks, hooldamiseks (kontrollimiseks) ja parandamiseks;

| b) | „tehnoloogia”, mis on „üldkasutatav”, „baasteadusuuring” või minimaalne vajalik teave patenditaotlusteks; |
| --- | --- |

b)

„tehnoloogia”, mis on „üldkasutatav”, „baasteadusuuring” või minimaalne vajalik teave patenditaotlusteks;

| c) | „tehnoloogia”, mida kasutatakse tsiviiltranspordivahendite jõusüsteemide magnetilises induktsioonis. |
| --- | --- |

c)

„tehnoloogia”, mida kasutatakse tsiviiltranspordivahendite jõusüsteemide magnetilises induktsioonis.

KÄESOLEVAS NIMEKIRJAS KASUTATUD MÕISTED

Järgnevalt on toodud käesolevas nimekirjas kasutatud mõisted tähestikulises järjekorras.

| | Mõisteid kasutatakse nimekirjas läbivalt. Viited on puhtalt soovituslikku laadi ning need ei mõjuta määratletud mõistete üldist kasutamist nimekirjas. |
| --- | --- |

Mõisteid kasutatakse nimekirjas läbivalt. Viited on puhtalt soovituslikku laadi ning need ei mõjuta määratletud mõistete üldist kasutamist nimekirjas.

| | Mõistete loetelus sisalduvad sõnad ja mõisted omandavad toodud tähenduse ainult siis, kui nad on esitatud jutumärkides („...”). Kaksisülakomadega („...”) märgitud terminite definitsioonid on antud tehnilises märkuses vastava kauba juures. Mujal omandavad sõnad ja mõisted nende üldiselt heakskiidetud (sõnaraamatujärgse) tähenduse. |
| --- | --- |

Mõistete loetelus sisalduvad sõnad ja mõisted omandavad toodud tähenduse ainult siis, kui nad on esitatud jutumärkides („...”). Kaksisülakomadega („...”) märgitud terminite definitsioonid on antud tehnilises märkuses vastava kauba juures. Mujal omandavad sõnad ja mõisted nende üldiselt heakskiidetud (sõnaraamatujärgse) tähenduse.

ML7   „Kohandatud sõjas kasutamiseks”

Iga muudatus või eesmärgipärane valik (nt puhtuse, säilivusaja, virulentsuse, levimisomaduste või ultraviolettkiirguskindluse muutmine), mille sihiks on inim- ja loomkaotuste tekitamise, seadmete kahjustamise või viljasaagi või keskkonna kahjustamise efektiivsuse tõstmine.

ML8   „Lisaained”

Ained, mida kasutatakse plahvatavates formulatsioonides nende omaduste parandamiseks.

ML8, ML9 ja ML10   „Õhusõidukid”

Jäigatiivaline, muudetava tiivakujuga, pöörleva tiivaga (helikopter), kaldrootoriga või kaldtiivaga lennuaparaat.

ML11   „Automaatsed juhtimis- ja kontrollisüsteemid”

Elektroonilised süsteemid, mille kaudu sisestatakse, töödeldakse ja edastatakse teavet, mis on oluline juhitavate vägede, suurte formeeringute, taktikaliste formeeringute, väeüksuste, laevade, allüksuste või relvade tõhusaks toimimiseks. See saavutatakse arvuti ja muu spetsiaalriistvara abil, mis on ette nähtud toetama sõjalist juhtimis- ja kontrollifunktsiooni. Automaatse juhtimis- ja kontrollisüsteemi peamised funktsioonid on: teabe tõhus automaatne kogumine, säilitamine ja töötlemine; olukorrast ning lahinguoperatsiooni ettevalmistamist ja läbiviimist mõjutavatest asjaoludest ülevaate andmine; operatiivsete ja taktikaliste kalkulatsioonide tegemine ressursside eraldamiseks väegrupeeringute või operatiivse lahingukorra elementide või lahingupaigutuse vahel kooskõlas missiooniga või operatsiooni etapiga; andmete ettevalmistamine olukorra hindamiseks ja otsuste tegemiseks igal ajal operatsiooni või lahingu käigus; operatsioonide arvutisimulatsioonid.

ML22   „Baasteadusuuringud”

Eksperimentaalne või teoreetiline töö, mida teostatakse põhiliselt uute teadmiste saamiseks nähtuste või vaadeldavate faktide fundamentaalsetest põhimõtetest ning mis ei ole otseselt suunatud mingi praktilise rakenduse või eesmärgi saavutamiseks.

ML7 ja ML22   „Biokatalüsaatorid”

Ensüümid spetsiaalseteks keemilisteks või biokeemilisteks reaktsioonideks või muud bioloogilised koostisosad, mis seovad end kemoründemürkidega ja kiirendavad nende degradatsiooni.

„Ensüümid” – spetsiaalsete keemiliste või biokeemiliste reaktsioonide „biokatalüsaatorid”.

ML7 ja ML22   „Biopolümeerid”

Bioloogilised makromolekulid:

| a) | ensüümid spetsiaalseteks keemilisteks või biokeemilisteks reaktsioonideks; |
| --- | --- |

a)

ensüümid spetsiaalseteks keemilisteks või biokeemilisteks reaktsioonideks;

| b) | monoklonaalsed, polüklonaalsed või anti-idiotüüpsed antikehad; |
| --- | --- |

b)

monoklonaalsed, polüklonaalsed või anti-idiotüüpsed antikehad;

| c) | spetsiaalselt loodud või spetsiaalselt töödeldud retseptorid. |
| --- | --- |

c)

spetsiaalselt loodud või spetsiaalselt töödeldud retseptorid.

1)

| 1) | „anti-idiotüüpsed antikehad” – antikehad, mis seovad end teiste antikehade konkreetsete antigeeni sidumiskohtadega; |
| --- | --- |

| 2) | „monoklonaalsed antikehad” – valgud, mis seovad end ühe antigeeni sidumiskohaga ning mida toodab üksainus rakukloon; |
| --- | --- |

2)

| 3) | „polüklonaalsed antikehad” – valkude segu, mis seob end konkreetse antigeeniga ning mida toodab rohkem kui üks rakukloon; |
| --- | --- |

3)

| 4) | „retseptorid” – bioloogilised makromolekulaarsed struktuurid, mis on suutelised siduma ligandeid, mille sidumine mõjutab füsioloogilisi funktsioone. |
| --- | --- |

4)

„retseptorid” – bioloogilised makromolekulaarsed struktuurid, mis on suutelised siduma ligandeid, mille sidumine mõjutab füsioloogilisi funktsioone.

ML10   „Tsiviilõhusõiduk”

Need „õhusõidukid”, mis on loetletud kasutusotstarbe järgi tsiviillennundusameti poolt avaldatud lennukõlblikkuse sertifitseerimise nimekirjas lendamiseks sisemaistel ja välismaistel tsiviil-kaubanduslikel marsruutidel või seaduslikuks kasutamiseks tsiviil-, era- ja ärilisel otstarbel.

ML21 ja ML22   „Arendamine”

On seotud kõikide seeriatootmisele eelnevate etappidega, nagu näiteks: toote projektlahendus, projektlahenduse otsing, projektlahenduse analüüs, projektlahenduse põhimõtted, prototüüpide koostamine ja katsetamine, katsetootmiskavad, projektlahenduse andmed, projektlahenduse andmete tooteks muutmise protsess, osade suhtelise paigutuse kavand, terviku moodustamise kavand, skeemid.

ML17   „Tööorganid”

Haaratsid, aktiivsed tööriistühikud ja kõik muud töövahendid, mis on kinnitatud roboti manipulaatori otsa kinnitusplaadile.

„Aktiivsed tööriistühikud” – seadmed, mille abil rakendatakse töödeldavale detailile liigutavat jõudu, töötlemisenergiat või sondeeritakse seda.

ML4 ja ML8   „Kõrge siseenergiaga materjalid”

Ained või segud, mis reageerivad keemiliselt, et eraldada nende ettenähtud kasutamiseks nõutavat energiat. „Lõhkeained”, „pürotehnika” ja „raketikütus” on kõrge siseenergiaga materjalide alamklassid.

ML8 ja ML18   „Lõhkeained”

Tahked, vedelad või gaasilised ained või ainete segud, mida kasutatakse lõhkepeades, lõhkeseadmetes või mujal esmase, võimendava või peamise lõhkelaenguna ning mille eesmärk on plahvatada.

ML7   „Ekspressioonivektorid”

Kandjad (nt plasmiid või viirus), mida kasutatakse geneetilise materjali viimiseks peremeesrakkudesse.

ML 17   „Kütuseelement”

Elektrokeemiline seade, mis muundab keemilise energia otse alalisvooluelektrienergiaks, tarbides kütust välisest toiteallikast.

ML13   „Kiud- või niitmaterjalid”

Hõlmavad järgmist:

| a) | pidevad monokiud; |
| --- | --- |

a)

pidevad monokiud;

| b) | pidev lõng ja heie; |
| --- | --- |

b)

pidev lõng ja heie;

| c) | paelad, kudumid, reeglipäratud matid ja punutised; |
| --- | --- |

c)

paelad, kudumid, reeglipäratud matid ja punutised;

| d) | tükeldatud kiud, staapelkiud ja vanutatud viltvaibad; |
| --- | --- |

d)

tükeldatud kiud, staapelkiud ja vanutatud viltvaibad;

| e) | mis tahes pikkusega monokristallilised või polükristallilised niitkristallid; |
| --- | --- |

e)

mis tahes pikkusega monokristallilised või polükristallilised niitkristallid;

| f) | aromaatse polüamiidi pulp. |
| --- | --- |

f)

aromaatse polüamiidi pulp.

ML15   „Esimese põlvkonna kujutisvõimendid”

Elektrostaatiliselt fokuseeritud võimendustorud, milles kasutatakse kiudoptilisi või klaasplaadist sisendit ja väljundit, multileelisfotokatoode (S-20 või S-25), kuid ei kasutata mikrokanalplaatvõimendeid.

ML22   „Üldkasutatav”

„Tehnoloogia” või „tarkvara”, mis on tehtud kättesaadavaks, seadmata piiranguid selle edasise levitamise suhtes.

| Märkus | Autoriõigusega seatud piirangud ei takista „tehnoloogiat” või „tarkvara” olemast „üldkasutatav”. |
| --- | --- |

Märkus

Autoriõigusega seatud piirangud ei takista „tehnoloogiat” või „tarkvara” olemast „üldkasutatav”.

ML5 ja ML19   „Laser”

Komponentide koost, mis toodab nii ruumiliselt kui ka ajaliselt koherentset valgust, mida võimendab stimuleeritud kiirgusemissioon.

ML10   „Õhust kergemad õhusõidukid”

Õhupallid ja õhulaevad, mille õhkutõstmiseks kasutatakse kuuma õhku või muid õhust kergemaid gaase, näiteks heeliumi või vesinikku.

ML17   „Tuumareaktor”

Reaktorianumas paiknevad või vahetult selle külge kinnitatud osad, seadmed, mis reguleerivad reaktori südamiku võimsustaset, ning komponendid, mis tavaliselt sisaldavad reaktori südamiku primaarset jahutusainet, puutuvad sellega vahetult kokku või kontrollivad seda.

ML8   „Lähteained”

Lõhkeainete tootmises kasutatavad erikemikaalid.

ML21 ja ML22   „Tootmine”

Kõik tootmisetapid, nagu näiteks toote insenerlahendus, valmistamine, integreerimine, kokkupanek (montaaž), järelevalve, katsetamine, kvaliteedi tagamine.

ML8   „Raketikütus”

Ained või segud, mis reageerivad keemiliselt, et eraldada kontrollitud kiirusel suurel hulgal mehhaanilise töö tegemiseks vajalikku kuuma gaasi.

ML4 ja ML8   „Pürotehnika”

Tahkete või vedelate kütuste ja oksüdeerijate segud, mille süttimisel toimub kontrollitud kiirusel energeetiline keemiline reaktsioon, et tekitada teatavaid ajalisi viivitusi või teatud koguses kuumust, müra, suitsu, nähtavat valgust või infrapunakiirgust. Pürofoorsed ained on pürotehnika alamklass, mis ei sisalda oksüdeerijaid, kuid mis süttivad õhuga kokku puutudes spontaanselt.

ML22   „Vajalik”

Kasutatuna koos sõnaga „tehnoloogia”, tähendab üksnes seda „tehnoloogia” osa, mis peab tagama reguleeritud toimimistaseme, näitajate või funktsioonide saavutamise või ületamise. Sellist „vajalikku”„tehnoloogiat” võivad jagada erinevad tooted.

ML7   „Mässuohje toimeained”

Ained, mis massirahutuste ohjamiseks eeldatavatel kasutustingimustel tekitavad kiiresti inimestel sensoorset ärritust või avaldavad neile halvavat füüsilist mõju, mis kaob lühikese aja jooksul pärast kokkupuute lõppemist. (Pisargaasid on „mässuohje toimeainete” alarühm.)

ML17   „Robot”

Manipulatsioonimehhanism, mis võib olla nii pideval rajal kui ka punktist punkti kulgev, võib kasutada andureid ning millel on kõik järgmised omadused:

| a) | multifunktsionaalsus; |
| --- | --- |

a)

multifunktsionaalsus;

| b) | selle abil saab erinevate liikumiste kaudu kohale asetada või suunata materjali, osi, tööriistu või spetsiaalseid seadmeid kolmemõõtmelises ruumis; |
| --- | --- |

b)

selle abil saab erinevate liikumiste kaudu kohale asetada või suunata materjali, osi, tööriistu või spetsiaalseid seadmeid kolmemõõtmelises ruumis;

| c) | koosneb kolmest või enamast suletud või avatud ahelaga servoseadmest, mille hulka võivad kuuluda ka samm-mootorid, |
| --- | --- |

c)

koosneb kolmest või enamast suletud või avatud ahelaga servoseadmest, mille hulka võivad kuuluda ka samm-mootorid,

| d) | tal on „kasutaja juurdepääsetav programmeeritavus” kas õpetamine/kordamine-meetodit kasutades või elektronarvuti abil, mis võib olla programmeeritav loogiline kontroller, st ilma mehaanilise vahelesegamiseta. |
| --- | --- |

d)

tal on „kasutaja juurdepääsetav programmeeritavus” kas õpetamine/kordamine-meetodit kasutades või elektronarvuti abil, mis võib olla programmeeritav loogiline kontroller, st ilma mehaanilise vahelesegamiseta.

| | Eespool esitatud definitsioon ei hõlma järgmisi seadmeid:






  1) | manipulatsioonimehhanismid, mis on ainult käsi- või kaugjuhitavad; |
| --- | --- | --- |

Eespool esitatud definitsioon ei hõlma järgmisi seadmeid:






  1)

manipulatsioonimehhanismid, mis on ainult käsi- või kaugjuhitavad;

| 2) | fikseeritud järjestusega manipulatsioonimehhanismid, mis on automaatselt liikuvad seadmed ning mis teostavad mehaaniliselt programmeeritud liikumisi. Programm on mehaaniliselt piiratud fikseeritud peatustega, nagu tapid ja nukid. Liikumiste järjekord ja radade ning nurkade valik ei ole varieeritav ega muudetav ei mehaaniliselt, elektrooniliselt ega elektriliselt; |
| --- | --- |

2)

fikseeritud järjestusega manipulatsioonimehhanismid, mis on automaatselt liikuvad seadmed ning mis teostavad mehaaniliselt programmeeritud liikumisi. Programm on mehaaniliselt piiratud fikseeritud peatustega, nagu tapid ja nukid. Liikumiste järjekord ja radade ning nurkade valik ei ole varieeritav ega muudetav ei mehaaniliselt, elektrooniliselt ega elektriliselt;

| 3) | mehaaniliselt juhitud muudetava järjestusega manipulatsioonimehhanismid, mis on automaatselt liikuvad seadmed ning mis teostavad mehaaniliselt programmeeritud liikumisi. Programm on mehaaniliselt piiratud fikseeritud, kuid reguleeritavate peatustega, nagu tapid ja nukid. Liikumiste järjekord ning radade või nurkade valik on varieeritav etteantud programmi mallide siseselt. Ühe või mitme liikumistelje programmi mallide varieerimine või muutmine (st tappide muutmine või nukkide ümberasetamine) on teostatav vaid mehaaniliste operatsioonide abil; |
| --- | --- |

3)

mehaaniliselt juhitud muudetava järjestusega manipulatsioonimehhanismid, mis on automaatselt liikuvad seadmed ning mis teostavad mehaaniliselt programmeeritud liikumisi. Programm on mehaaniliselt piiratud fikseeritud, kuid reguleeritavate peatustega, nagu tapid ja nukid. Liikumiste järjekord ning radade või nurkade valik on varieeritav etteantud programmi mallide siseselt. Ühe või mitme liikumistelje programmi mallide varieerimine või muutmine (st tappide muutmine või nukkide ümberasetamine) on teostatav vaid mehaaniliste operatsioonide abil;

| 4) | muud kui servo-juhitud muutuva järjestusega manipulatsioonimehhanismid, mis on automaatselt liikuvad seadmed ning mis teostavad mehaaniliselt programmeeritud liikumisi. Programm on varieeritav, kuid järjestus toimub vaid mehaaniliselt kinnitatud elektriliste kahendseadmete või reguleeritavate peatustest saadavate kahendsignaalide põhjal; |
| --- | --- |

4)

muud kui servo-juhitud muutuva järjestusega manipulatsioonimehhanismid, mis on automaatselt liikuvad seadmed ning mis teostavad mehaaniliselt programmeeritud liikumisi. Programm on varieeritav, kuid järjestus toimub vaid mehaaniliselt kinnitatud elektriliste kahendseadmete või reguleeritavate peatustest saadavate kahendsignaalide põhjal;

| 5) | virnastamisseadmed, mis on defineeritud kui Descartes’i koordinaatidega manipulatsiooniseadmed ning mis on vertikaalselt asetatud laokastide virna integraalseks osaks ning on ette nähtud kastide sisu kättesaamiseks või taastamiseks. |
| --- | --- |

5)

virnastamisseadmed, mis on defineeritud kui Descartes’i koordinaatidega manipulatsiooniseadmed ning mis on vertikaalselt asetatud laokastide virna integraalseks osaks ning on ette nähtud kastide sisu kättesaamiseks või taastamiseks.

ML21   „Tarkvara”

Ühest või mitmest „programmist” või „mikroprogrammist” koosnev kogum, mis on paigutatud mis tahes kättesaadavale väljundmeediale.

ML19   „Kosmosekindlad”

Tooted, mis on konstrueeritud, valmistatud ja katsetatud nii, et need vastavad satelliitide või suurtes kõrgustes kasutatavate lennusüsteemide, mis töötavad 100 km kõrgusel või kõrgemal, väljasaatmise ja paigutamise suhtes kehtivatele erilistele elektri-, mehhaanika- või keskkonnanõuetele.

ML18 ja ML20   „Ülijuhtivad”

Kasutatakse seoses materjalidega (nt metallid, sulamid või ühendid), mis võivad kaotada täielikult oma elektritakistuse, st võivad omandada lõpmatult suure elektrijuhtivuse ning kanda üle väga suuri elektrivoole ilma Joule’i soojenemiseta.

Aine ülijuhtivat olekut iseloomustavad individuaalselt kriitiline temperatuur, kriitiline magnetväli, mis sõltub temperatuurist, ning kriitiline voolutihedus, mis sõltub nii temperatuurist kui ka magnetväljast.

ML22   „Tehnoloogia”

Spetsiifiline teave, mis on vajalik toote „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”. See teave esineb tehniliste andmete või tehnilise abi kujul.

1)

| 1) | „Tehnilised andmed” võivad esineda tehniliste jooniste, plaanide, diagrammide, mudelite, valemite, tabelite, insener-tehniliste projektide ja spetsifikatsioonide, käsiraamatute ja juhiste kujul kas kirjalikult või salvestatuna muudele andmekandjatele või seadmetele nagu näiteks magnetkettad, helilindid, püsimälud. |
| --- | --- |

„Tehnilised andmed” võivad esineda tehniliste jooniste, plaanide, diagrammide, mudelite, valemite, tabelite, insener-tehniliste projektide ja spetsifikatsioonide, käsiraamatute ja juhiste kujul kas kirjalikult või salvestatuna muudele andmekandjatele või seadmetele nagu näiteks magnetkettad, helilindid, püsimälud.

| 2) | „Tehniline abi” võib esineda juhiste, oskuste, väljaõppe, tööalaste teadmiste ja konsultatsiooniteenuste vormis. „Tehniline abi” võib hõlmata „tehniliste andmete” üleandmist. |
| --- | --- |

2)

„Tehniline abi” võib esineda juhiste, oskuste, väljaõppe, tööalaste teadmiste ja konsultatsiooniteenuste vormis. „Tehniline abi” võib hõlmata „tehniliste andmete” üleandmist.

ML21 ja ML22   „Kasutamine”

Toimimine, paigaldus (sh kohapealne paigaldus), hooldus (kontroll), remont, kapitaalremont ja renoveerimine.

---

OTSUSED

| 24.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 308/46 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 308/46

---

NÕUKOGU OTSUS,

21. oktoober 2010,

liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta

(2010/707/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 148 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (3),

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust (4)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 145 on sätestatud, et liikmesriigid ja liit püüavad välja arendada kooskõlastatud tööhõivestrateegia, eelkõige edendada kvalifitseeritud, koolitatud ja kohanemisvõimelist tööjõudu ning majanduslikele muudatustele reageerivaid tööturge, pidades sealjuures silmas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 3 määratud eesmärkide saavutamist. Võttes arvesse riikide tööturu osapoolte kohustustega seotud siseriiklikke tavasid, käsitlevad liikmesriigid tööhõive edendamist üldist huvi pakkuva probleemina ja kooskõlastavad nõukogus oma sellealased meetmed vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 148. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 145 on sätestatud, et liikmesriigid ja liit püüavad välja arendada kooskõlastatud tööhõivestrateegia, eelkõige edendada kvalifitseeritud, koolitatud ja kohanemisvõimelist tööjõudu ning majanduslikele muudatustele reageerivaid tööturge, pidades sealjuures silmas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 3 määratud eesmärkide saavutamist. Võttes arvesse riikide tööturu osapoolte kohustustega seotud siseriiklikke tavasid, käsitlevad liikmesriigid tööhõive edendamist üldist huvi pakkuva probleemina ja kooskõlastavad nõukogus oma sellealased meetmed vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 148.

| (2) | ELi lepingu artikli 3 lõikes 3 on sätestatud, et liidu eesmärk on saavutada täielik tööhõive ning et liit võitleb sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu ning edendab sotsiaalset õiglust ja kaitset; samuti nähakse lepinguga ette, et liit võib teha algatusi liikmesriikide sotsiaalpoliitika koordineerimise tagamiseks. ELi toimimise lepingu artiklis 8 on sätestatud, et kõigi oma asjaomaste meetmete puhul on liidu eesmärk meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ja võrdõiguslikkuse edendamine. Sama lepingu artiklis 9 on sätestatud, et oma poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel võtab liit arvesse kõrge tööhõive taseme edendamise, piisava sotsiaalse kaitse tagamise, sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse ning hariduse ja koolituse kõrge tasemega seotud nõudeid. |
| --- | --- |

(2)

ELi lepingu artikli 3 lõikes 3 on sätestatud, et liidu eesmärk on saavutada täielik tööhõive ning et liit võitleb sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu ning edendab sotsiaalset õiglust ja kaitset; samuti nähakse lepinguga ette, et liit võib teha algatusi liikmesriikide sotsiaalpoliitika koordineerimise tagamiseks. ELi toimimise lepingu artiklis 8 on sätestatud, et kõigi oma asjaomaste meetmete puhul on liidu eesmärk meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ja võrdõiguslikkuse edendamine. Sama lepingu artiklis 9 on sätestatud, et oma poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel võtab liit arvesse kõrge tööhõive taseme edendamise, piisava sotsiaalse kaitse tagamise, sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse ning hariduse ja koolituse kõrge tasemega seotud nõudeid.

| (3) | ELi toimimise lepingus on sätestatud, et nõukogu võtab liikmesriikide poliitika suunamiseks vastu tööhõivesuunised ja majanduspoliitika üldsuunised. |
| --- | --- |

(3)

ELi toimimise lepingus on sätestatud, et nõukogu võtab liikmesriikide poliitika suunamiseks vastu tööhõivesuunised ja majanduspoliitika üldsuunised.

| (4) | 2000. aastal algatatud Lissaboni strateegia tugines tõdemusele, et ELil on ülemaailmset konkurentsi, tehnoloogia arengut, keskkonnaalaseid väljakutseid ja elanikkonna vananemist silmas pidades vaja suurendada oma tööhõivet, tootlikkust ja konkurentsivõimet, edendades samal ajal sotsiaalset ühtekuuluvust. Lissaboni strateegia uus etapp käivitati 2005. aastal pärast vahekokkuvõtet, mis tõi kaasa suurema keskendumise majanduskasvule ning rohkemate ja paremate töökohtade loomisele. |
| --- | --- |

(4)

2000. aastal algatatud Lissaboni strateegia tugines tõdemusele, et ELil on ülemaailmset konkurentsi, tehnoloogia arengut, keskkonnaalaseid väljakutseid ja elanikkonna vananemist silmas pidades vaja suurendada oma tööhõivet, tootlikkust ja konkurentsivõimet, edendades samal ajal sotsiaalset ühtekuuluvust. Lissaboni strateegia uus etapp käivitati 2005. aastal pärast vahekokkuvõtet, mis tõi kaasa suurema keskendumise majanduskasvule ning rohkemate ja paremate töökohtade loomisele.

| (5) | Majanduskasvu ja tööhõivet käsitlev Lissaboni strateegia aitas kujuneda konsensusel ELi majandus- ja tööhõivepoliitika üldise suuna kohta. Strateegia raames võttis nõukogu 2005. aastal vastu otsusega 2005/600/EÜ (5) ja vaatas läbi otsusega 2008/618/EÜ (6) nii majanduspoliitika üldsuunised kui ka tööhõivesuunised. 24 suunises sätestati riiklike reformikavade alused, kirjeldades üldjoontes olulisemaid makro- ja mikromajanduslikke ning tööturu reformide prioriteete liidus tervikuna. Kogemused näitavad siiski, et neis suunistes ei seatud piisavalt selgeid prioriteete ja et nende vahelised seosed oleksid võinud olla tugevamad. See piiras suuniste mõju liikmesriikide poliitika kujundamisele. |
| --- | --- |

(5)

Majanduskasvu ja tööhõivet käsitlev Lissaboni strateegia aitas kujuneda konsensusel ELi majandus- ja tööhõivepoliitika üldise suuna kohta. Strateegia raames võttis nõukogu 2005. aastal vastu otsusega 2005/600/EÜ (5) ja vaatas läbi otsusega 2008/618/EÜ (6) nii majanduspoliitika üldsuunised kui ka tööhõivesuunised. 24 suunises sätestati riiklike reformikavade alused, kirjeldades üldjoontes olulisemaid makro- ja mikromajanduslikke ning tööturu reformide prioriteete liidus tervikuna. Kogemused näitavad siiski, et neis suunistes ei seatud piisavalt selgeid prioriteete ja et nende vahelised seosed oleksid võinud olla tugevamad. See piiras suuniste mõju liikmesriikide poliitika kujundamisele.

| (6) | 2008. aastal alanud finants- ja majanduskriisi tagajärjel kadus märkimisväärne arv töökohti, vähenes potentsiaalne SKP ja halvenes rängalt riigi rahandus. Euroopa majanduse elavdamise kava on sellele vaatamata aidanud liikmesriikidel kriisiga võidelda, osalt koordineeritud stimuleerivate fiskaalmeetmete abil, ning euro on pakkunud makromajanduslikule stabiilsusele vajalikku tuge. Kriis on seega näidanud, et kui liidu poliitika koordineerimist tugevdada ja see tegelikkuses toimivaks muuta, võib see anda märkimisväärseid tulemusi. Kriis tõi selgelt esile ka selle, et liikmesriikide majanduse olukord ja tööhõive olukord on üksteisest tugevalt sõltuvad. |
| --- | --- |

(6)

2008. aastal alanud finants- ja majanduskriisi tagajärjel kadus märkimisväärne arv töökohti, vähenes potentsiaalne SKP ja halvenes rängalt riigi rahandus. Euroopa majanduse elavdamise kava on sellele vaatamata aidanud liikmesriikidel kriisiga võidelda, osalt koordineeritud stimuleerivate fiskaalmeetmete abil, ning euro on pakkunud makromajanduslikule stabiilsusele vajalikku tuge. Kriis on seega näidanud, et kui liidu poliitika koordineerimist tugevdada ja see tegelikkuses toimivaks muuta, võib see anda märkimisväärseid tulemusi. Kriis tõi selgelt esile ka selle, et liikmesriikide majanduse olukord ja tööhõive olukord on üksteisest tugevalt sõltuvad.

| (7) | Komisjon tegi ettepaneku koostada uueks aastakümneks uus strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia, mis võimaldaks liidul kriisist tugevamana välja tulla ning suunata oma majandus aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu teele, millega kaasneks tööhõive, tootlikkuse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kõrge tase. Asjaomaste suuniste all loetletud viis peamist eesmärki on ühised eesmärgid, mis suunavad liikmesriikide ja liidu tegevust, võttes liikmesriikide puhul arvesse nende suhtelist lähtepositsiooni ja eripära ja ka liidu lähtepositsiooni ja eripära. Liikmesriigid peaksid tegema vajalikke jõupingutusi riiklike eesmärkide saavutamiseks ja kõrvaldama majanduskasvu takistavad kitsaskohad. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon tegi ettepaneku koostada uueks aastakümneks uus strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia, mis võimaldaks liidul kriisist tugevamana välja tulla ning suunata oma majandus aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu teele, millega kaasneks tööhõive, tootlikkuse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kõrge tase. Asjaomaste suuniste all loetletud viis peamist eesmärki on ühised eesmärgid, mis suunavad liikmesriikide ja liidu tegevust, võttes liikmesriikide puhul arvesse nende suhtelist lähtepositsiooni ja eripära ja ka liidu lähtepositsiooni ja eripära. Liikmesriigid peaksid tegema vajalikke jõupingutusi riiklike eesmärkide saavutamiseks ja kõrvaldama majanduskasvu takistavad kitsaskohad.

| (8) | Osana laiahaardelistest majanduskriisist väljumise strateegiatest peaksid liikmesriigid ellu viima ambitsioonikad reformid, et tagada makromajanduslik stabiilsus, rohkemate ja paremate töökohtade loomise edendamine ning riigi rahanduse jätkusuutlikkus, parandada konkurentsivõimet ja tootlikkust, vähendada makromajanduslikku tasakaalustamatust ja parandada tööturu toimimist. Fiskaalstiimulid tuleks kaotada, koordineerides seda stabiilsuse ja kasvu pakti raames. |
| --- | --- |

(8)

Osana laiahaardelistest majanduskriisist väljumise strateegiatest peaksid liikmesriigid ellu viima ambitsioonikad reformid, et tagada makromajanduslik stabiilsus, rohkemate ja paremate töökohtade loomise edendamine ning riigi rahanduse jätkusuutlikkus, parandada konkurentsivõimet ja tootlikkust, vähendada makromajanduslikku tasakaalustamatust ja parandada tööturu toimimist. Fiskaalstiimulid tuleks kaotada, koordineerides seda stabiilsuse ja kasvu pakti raames.

| (9) | Euroopa 2020. aasta strateegiast juhindudes peaksid liikmesriigid ja Euroopa Liit rakendama reforme, mille eesmärk on arukas majanduskasv, st selline majanduskasv, mis tugineb teadmistele ja innovatsioonile. Reformid peaksid olema suunatud hariduse kvaliteedi parandamisele ja selle kõigile kättesaadavaks tegemisele, teadusuuringute ja ettevõtete tegevuse tulemuslikkuse tugevdamisele ning õigusliku raamistiku edasisele täiustamisele, et edendada innovatsiooni ja teadmussiiret kogu liidus. Samuti peaksid reformid õhutama ettevõtlikkusele, toetama väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) arengut, aitama muuta loovad ideed innovaatilisteks toodeteks, teenusteks ja protsessideks, mis toovad endaga kaasa majanduskasvu, kvaliteetsed ja püsivad töökohad, territoriaalse, majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse, ning aitama tõhusamalt kaasa Euroopa ja üleilmsete ühiskondlike probleemide lahendamisele. Sellega seoses on hädavajalik kasutada maksimaalselt ära info- ja kommunikatsioonitehnoloogia pakutavaid võimalusi. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa 2020. aasta strateegiast juhindudes peaksid liikmesriigid ja Euroopa Liit rakendama reforme, mille eesmärk on arukas majanduskasv, st selline majanduskasv, mis tugineb teadmistele ja innovatsioonile. Reformid peaksid olema suunatud hariduse kvaliteedi parandamisele ja selle kõigile kättesaadavaks tegemisele, teadusuuringute ja ettevõtete tegevuse tulemuslikkuse tugevdamisele ning õigusliku raamistiku edasisele täiustamisele, et edendada innovatsiooni ja teadmussiiret kogu liidus. Samuti peaksid reformid õhutama ettevõtlikkusele, toetama väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) arengut, aitama muuta loovad ideed innovaatilisteks toodeteks, teenusteks ja protsessideks, mis toovad endaga kaasa majanduskasvu, kvaliteetsed ja püsivad töökohad, territoriaalse, majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse, ning aitama tõhusamalt kaasa Euroopa ja üleilmsete ühiskondlike probleemide lahendamisele. Sellega seoses on hädavajalik kasutada maksimaalselt ära info- ja kommunikatsioonitehnoloogia pakutavaid võimalusi.

| (10) | Liidu ja liikmesriikide poliitika eesmärgiks peaks olema jätkusuutliku majanduskasvu saavutamine, muu hulgas oma reformikavade abil. Jätkusuutlik majanduskasv tähendab energia- ja ressursitõhusa, jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise majanduse ülesehitamist, kulude ja tulude õiglast jaotumist ning Euroopa juhtiva rolli ärakasutamist uute protsesside ja tehnoloogia, sealhulgas keskkonnahoidliku tehnoloogia väljatöötamisel. Liikmesriigid ja liit peaksid rakendama vajalikke reforme kasvuhoonegaaside heidete vähendamiseks ja ressursside tõhusaks kasutamiseks, mis samuti aitab hoida ära keskkonna olukorra halvenemist ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemist. Samuti peaksid nad parandama ettevõtluskeskkonda, stimuleerima keskkonnasõbralike töökohtade loomist ja aitama ettevõtetel moderniseerida oma tööstusbaasi. |
| --- | --- |

(10)

Liidu ja liikmesriikide poliitika eesmärgiks peaks olema jätkusuutliku majanduskasvu saavutamine, muu hulgas oma reformikavade abil. Jätkusuutlik majanduskasv tähendab energia- ja ressursitõhusa, jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise majanduse ülesehitamist, kulude ja tulude õiglast jaotumist ning Euroopa juhtiva rolli ärakasutamist uute protsesside ja tehnoloogia, sealhulgas keskkonnahoidliku tehnoloogia väljatöötamisel. Liikmesriigid ja liit peaksid rakendama vajalikke reforme kasvuhoonegaaside heidete vähendamiseks ja ressursside tõhusaks kasutamiseks, mis samuti aitab hoida ära keskkonna olukorra halvenemist ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemist. Samuti peaksid nad parandama ettevõtluskeskkonda, stimuleerima keskkonnasõbralike töökohtade loomist ja aitama ettevõtetel moderniseerida oma tööstusbaasi.

| (11) | Lisaks sellele peaks liidu ja liikmesriikide reformikavade poliitika eesmärgiks olema kaasav majanduskasv. Kaasav majanduskasv tähendab sidusa ühiskonna ülesehitamist, mis võimaldab inimestel muutusteks ette valmistuda ja nendega toime tulla, et nad saaksid ühiskonnas ja majanduses aktiivselt osaleda. Liikmesriikide reformid peaksid kõrvaldama eelkõige naiste, vanemate töötajate, noorte, puudega inimeste ja seaduslike sisserändajate eest takistused tööturul osalemisel, tagades seega juurdepääsu tööturule ja võimalused sellel osaleda kogu inimese eluea jooksul ning vähendades sel viisil vaesust ja sotsiaalset tõrjutust. Samuti peaksid nad tagama, et majanduskasvust saadavad hüved jõuaksid kõigi kodanike ja piirkondadeni, ning toetama tööhõivet suurendavat kasvu, mille aluseks on inimväärse töö põhimõte. Liikmesriikide reformikavade keskmes peaks seega olema tööturu tõhusa toimimise tagamine seeläbi, et investeeritakse edukasse üleminekusse ühelt töölt teisele, haridus- ja koolitussüsteemidesse, asjakohaste oskuste arendamisse ja töökohtade kvaliteedi tõstmisesse ning võideldakse tööturu killustumise, struktuurse tööpuuduse, noorte töötuse ja tööturult kõrvalejäämise vastu, tagades samal ajal vaesuse ennetamiseks ja vähendamiseks piisava ja jätkusuutliku sotsiaalse kaitse ning aktiivse kaasatuse, pöörates erilist tähelepanu võitlusele töötavate inimeste seas leviva vaesusega, samuti vaesuse vähendamisele nende elanikkonnarühmade hulgas, kelle puhul sotsiaalse tõrjutuse oht on kõige suurem, sealhulgas lapsed ja noored, jätkates samas eelarve konsolideerimist, nagu kokku lepitud. |
| --- | --- |

(11)

Lisaks sellele peaks liidu ja liikmesriikide reformikavade poliitika eesmärgiks olema kaasav majanduskasv. Kaasav majanduskasv tähendab sidusa ühiskonna ülesehitamist, mis võimaldab inimestel muutusteks ette valmistuda ja nendega toime tulla, et nad saaksid ühiskonnas ja majanduses aktiivselt osaleda. Liikmesriikide reformid peaksid kõrvaldama eelkõige naiste, vanemate töötajate, noorte, puudega inimeste ja seaduslike sisserändajate eest takistused tööturul osalemisel, tagades seega juurdepääsu tööturule ja võimalused sellel osaleda kogu inimese eluea jooksul ning vähendades sel viisil vaesust ja sotsiaalset tõrjutust. Samuti peaksid nad tagama, et majanduskasvust saadavad hüved jõuaksid kõigi kodanike ja piirkondadeni, ning toetama tööhõivet suurendavat kasvu, mille aluseks on inimväärse töö põhimõte. Liikmesriikide reformikavade keskmes peaks seega olema tööturu tõhusa toimimise tagamine seeläbi, et investeeritakse edukasse üleminekusse ühelt töölt teisele, haridus- ja koolitussüsteemidesse, asjakohaste oskuste arendamisse ja töökohtade kvaliteedi tõstmisesse ning võideldakse tööturu killustumise, struktuurse tööpuuduse, noorte töötuse ja tööturult kõrvalejäämise vastu, tagades samal ajal vaesuse ennetamiseks ja vähendamiseks piisava ja jätkusuutliku sotsiaalse kaitse ning aktiivse kaasatuse, pöörates erilist tähelepanu võitlusele töötavate inimeste seas leviva vaesusega, samuti vaesuse vähendamisele nende elanikkonnarühmade hulgas, kelle puhul sotsiaalse tõrjutuse oht on kõige suurem, sealhulgas lapsed ja noored, jätkates samas eelarve konsolideerimist, nagu kokku lepitud.

| (12) | Üheks majanduskasvu hoogustamise ja demograafiliste väljakutsetega toimetuleku eeltingimuseks on naiste suurem osalemine tööturul. Kõikidesse asjakohastesse poliitikavaldkondadesse integreeritud soolise võrdõiguslikkuse mõõde on seetõttu eriti oluline selleks, et tagada suuniste kõigi aspektide rakendamine liikmesriikides. Tuleks luua tingimused piisavate, taskukohaste ja kvaliteetsete lastehoiuteenuste osutamise toetamiseks eelkooliealiste laste puhul. Tuleks kohaldada mees- ja naistöötajatele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtet. |
| --- | --- |

(12)

Üheks majanduskasvu hoogustamise ja demograafiliste väljakutsetega toimetuleku eeltingimuseks on naiste suurem osalemine tööturul. Kõikidesse asjakohastesse poliitikavaldkondadesse integreeritud soolise võrdõiguslikkuse mõõde on seetõttu eriti oluline selleks, et tagada suuniste kõigi aspektide rakendamine liikmesriikides. Tuleks luua tingimused piisavate, taskukohaste ja kvaliteetsete lastehoiuteenuste osutamise toetamiseks eelkooliealiste laste puhul. Tuleks kohaldada mees- ja naistöötajatele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtet.

| (13) | Liidu ja liikmesriikide struktuurireformid võivad majanduskasvule ja töökohtade loomisele tõhusalt kaasa aidata, kui need suurendavad liidu konkurentsivõimet maailmamajanduses, avavad uusi võimalusi Euroopa eksportijatele ja pakuvad konkurentsivõimelist juurdepääsu olulistele importressurssidele. Reformide juures tuleks seetõttu arvesse võtta nende mõju konkurentsivõimele kogu maailmas, et edendada Euroopa majanduskasvu ja osalemist avatud ja õiglastel turgudel kogu maailmas. |
| --- | --- |

(13)

Liidu ja liikmesriikide struktuurireformid võivad majanduskasvule ja töökohtade loomisele tõhusalt kaasa aidata, kui need suurendavad liidu konkurentsivõimet maailmamajanduses, avavad uusi võimalusi Euroopa eksportijatele ja pakuvad konkurentsivõimelist juurdepääsu olulistele importressurssidele. Reformide juures tuleks seetõttu arvesse võtta nende mõju konkurentsivõimele kogu maailmas, et edendada Euroopa majanduskasvu ja osalemist avatud ja õiglastel turgudel kogu maailmas.

| (14) | Euroopa 2020. aasta strateegia peab tuginema Euroopa ja riikide tasandi poliitika integreeritud kogumile, mida liikmesriigid ja liit peaksid rakendama täies ulatuses ja õigeaegselt, et avalduks koordineeritud struktuurireformide positiivne vastastikune mõju ning et Euroopa tasandi poliitika annaks järjepidevama panuse strateegia eesmärkide saavutamisse. Suunised on liikmesriikidele raamistikuks, mille abil kujundada ja ellu viia riiklikku poliitikat ning teostada selle üle järelevalvet ELi üldise strateegia kontekstis. Asjaomaste suuniste all loetletud Euroopa 2020. aasta strateegia peamised eesmärgid peaksid olema liikmesriikidele juhisteks, mille abil määrata vastavalt oma riiklikule otsustamismenetlusele kindlaks nende endi riiklikud eesmärgid ja kõik alleesmärgid, võttes arvesse oma suhtelist lähtepositsiooni ja riigi eripära. Selle tegemisel võiksid liikmesriigid tugineda vastavalt vajadusele kas tööhõivekomitee või sotsiaalkaitsekomitee poolt välja töötatud näitajatele. Tööhõivet käsitleva peamise eesmärgi puhul juhitakse tähelepanu töötuse vähendamisele haavatavate elanikkonnarühmade, sealhulgas noorte hulgas. |
| --- | --- |

(14)

Euroopa 2020. aasta strateegia peab tuginema Euroopa ja riikide tasandi poliitika integreeritud kogumile, mida liikmesriigid ja liit peaksid rakendama täies ulatuses ja õigeaegselt, et avalduks koordineeritud struktuurireformide positiivne vastastikune mõju ning et Euroopa tasandi poliitika annaks järjepidevama panuse strateegia eesmärkide saavutamisse. Suunised on liikmesriikidele raamistikuks, mille abil kujundada ja ellu viia riiklikku poliitikat ning teostada selle üle järelevalvet ELi üldise strateegia kontekstis. Asjaomaste suuniste all loetletud Euroopa 2020. aasta strateegia peamised eesmärgid peaksid olema liikmesriikidele juhisteks, mille abil määrata vastavalt oma riiklikule otsustamismenetlusele kindlaks nende endi riiklikud eesmärgid ja kõik alleesmärgid, võttes arvesse oma suhtelist lähtepositsiooni ja riigi eripära. Selle tegemisel võiksid liikmesriigid tugineda vastavalt vajadusele kas tööhõivekomitee või sotsiaalkaitsekomitee poolt välja töötatud näitajatele. Tööhõivet käsitleva peamise eesmärgi puhul juhitakse tähelepanu töötuse vähendamisele haavatavate elanikkonnarühmade, sealhulgas noorte hulgas.

| (15) | Ühtekuuluvuspoliitika ja selle struktuurifondid on olulised rakendusmehhanismid aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu prioriteetide saavutamiseks liikmesriikides ja piirkondades. Euroopa Ülemkogu rõhutas oma 17. juuni 2010. aasta järeldustes, kui oluline on edendada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, et aidata kaasa uue Euroopa 2020. aasta strateegia edule. |
| --- | --- |

(15)

Ühtekuuluvuspoliitika ja selle struktuurifondid on olulised rakendusmehhanismid aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu prioriteetide saavutamiseks liikmesriikides ja piirkondades. Euroopa Ülemkogu rõhutas oma 17. juuni 2010. aasta järeldustes, kui oluline on edendada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, et aidata kaasa uue Euroopa 2020. aasta strateegia edule.

| (16) | Lisas esitatud suuniste kohaselt oma riiklike reformikavade väljatöötamisel ja rakendamisel peaksid liikmesriigid tagama tööhõivepoliitika tõhusa juhtimise. Kõnealused suunised on küll adresseeritud liikmesriikidele, kuid Euroopa 2020. aasta strateegiat peaks võimaluse korral rakendama, seirama ja hindama partnerluses kõigi riiklike, piirkondlike ja kohalike ametivõimudega, tehes tihedat koostööd parlamentide ning samuti tööturu osapoolte ja kodanikuühiskonna esindajatega, kes annavad oma panuse riiklike reformikavade väljatöötamisse, rakendamisse ja strateegiat käsitlevasse üldisesse teavitustöösse. |
| --- | --- |

(16)

Lisas esitatud suuniste kohaselt oma riiklike reformikavade väljatöötamisel ja rakendamisel peaksid liikmesriigid tagama tööhõivepoliitika tõhusa juhtimise. Kõnealused suunised on küll adresseeritud liikmesriikidele, kuid Euroopa 2020. aasta strateegiat peaks võimaluse korral rakendama, seirama ja hindama partnerluses kõigi riiklike, piirkondlike ja kohalike ametivõimudega, tehes tihedat koostööd parlamentide ning samuti tööturu osapoolte ja kodanikuühiskonna esindajatega, kes annavad oma panuse riiklike reformikavade väljatöötamisse, rakendamisse ja strateegiat käsitlevasse üldisesse teavitustöösse.

| (17) | Euroopa 2020. aasta strateegia tugineb arvuliselt vähematele suunistele, mis asendavad varasemad 24 suunist ning käsitlevad tööhõive ja üldisi majanduspoliitika küsimusi ühtsel viisil. Käesolevale otsusele lisatud liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised on oma põhiolemuselt seotud liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika suunistega, mis on lisatud nõukogu 13. juuli 2010. aasta soovitusele liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta (7). Koos moodustavad need Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuunised. |
| --- | --- |

(17)

Euroopa 2020. aasta strateegia tugineb arvuliselt vähematele suunistele, mis asendavad varasemad 24 suunist ning käsitlevad tööhõive ja üldisi majanduspoliitika küsimusi ühtsel viisil. Käesolevale otsusele lisatud liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised on oma põhiolemuselt seotud liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika suunistega, mis on lisatud nõukogu 13. juuli 2010. aasta soovitusele liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta (7). Koos moodustavad need Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuunised.

| (18) | Kõnealused uued koondsuunised on kooskõlas Euroopa Ülemkogu järeldustega. Koondsuunistes antakse liikmesriikidele täpsed juhised riiklike reformikavade määratlemiseks ja reformide rakendamiseks, võttes arvesse vastastikust sõltuvust ning kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Tööhõivesuunised peaksid olema aluseks kõikidele riigipõhistele soovitustele, mida nõukogu võib liikmesriikidele anda ELi toimimise lepingu artikli 148 lõike 4 alusel, kõrvuti kõnealuse lepingu artikli 121 lõike 4 alusel liikmesriikidele antavate riigipõhiste soovitustega, et luua terviklik soovituste kogum. Samuti peaksid tööhõivesuunised olema aluseks ühisele tööhõivearuandele, mille nõukogu ja Euroopa Komisjon igal aastal Euroopa Ülemkogule esitavad. |
| --- | --- |

(18)

Kõnealused uued koondsuunised on kooskõlas Euroopa Ülemkogu järeldustega. Koondsuunistes antakse liikmesriikidele täpsed juhised riiklike reformikavade määratlemiseks ja reformide rakendamiseks, võttes arvesse vastastikust sõltuvust ning kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Tööhõivesuunised peaksid olema aluseks kõikidele riigipõhistele soovitustele, mida nõukogu võib liikmesriikidele anda ELi toimimise lepingu artikli 148 lõike 4 alusel, kõrvuti kõnealuse lepingu artikli 121 lõike 4 alusel liikmesriikidele antavate riigipõhiste soovitustega, et luua terviklik soovituste kogum. Samuti peaksid tööhõivesuunised olema aluseks ühisele tööhõivearuandele, mille nõukogu ja Euroopa Komisjon igal aastal Euroopa Ülemkogule esitavad.

| (19) | Tööhõivekomitee ja sotsiaalkaitsekomitee peaksid kooskõlas oma vastavate aluslepingust lähtuvate volitustega jälgima tööhõivesuuniste tööhõive- ja sotsiaalaspektidega seotud töö edenemist. Selle juures tuleks eelkõige toetuda avatud koordinatsiooni meetodi raames teostatavatele tegevustele tööhõive ning sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas. Lisaks peaks tööhõivekomitee hoidma tihedaid suhteid teiste asjaomaste nõukogu ettevalmistavate organitega, muu hulgas hariduse valdkonnas. |
| --- | --- |

(19)

Tööhõivekomitee ja sotsiaalkaitsekomitee peaksid kooskõlas oma vastavate aluslepingust lähtuvate volitustega jälgima tööhõivesuuniste tööhõive- ja sotsiaalaspektidega seotud töö edenemist. Selle juures tuleks eelkõige toetuda avatud koordinatsiooni meetodi raames teostatavatele tegevustele tööhõive ning sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas. Lisaks peaks tööhõivekomitee hoidma tihedaid suhteid teiste asjaomaste nõukogu ettevalmistavate organitega, muu hulgas hariduse valdkonnas.

| (20) | Kuigi kõnealused suunised tuleb esitada uuesti igal aastal, peaksid need jääma kuni 2014. aastani stabiilseks, et tagada keskendumine meetmete rakendamisele, |
| --- | --- |

(20)

Kuigi kõnealused suunised tuleb esitada uuesti igal aastal, peaksid need jääma kuni 2014. aastani stabiilseks, et tagada keskendumine meetmete rakendamisele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Võetakse vastu liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised, mis on esitatud lisas.

Artikkel 2

Suuniseid võetakse arvesse liikmesriikide tööhõivepoliitikas, millest antakse aru riiklikes reformikavades.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Luxembourg, 21. oktoober 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

J. MILQUET

---

(1)  8. septembri 2010. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  27. mai 2010 aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  10. juuni 2010. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  20. mai 2010. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

4

Euroopa Liidu Teatajas

(5)  ELT L 205, 6.8.2005, lk 21.

5

(6)  ELT L 198, 26.7.2008, lk 47.

6

(7)  ELT L 191, 23.7.2010, lk 28.

7

---

LISA

LIIKMESRIIKIDE TÖÖHÕIVEPOLIITIKA SUUNISED

7. suunis:   naiste ja meeste tööturul osalemise suurendamine, struktuurse tööpuuduse vähendamine ja töö kvaliteedi edendamine

Tööturul osalemise suurendamise võtmeks on aktiveerimine. Liikmesriigid peaksid kaasama Euroopa Ülemkogu poolt heaks kiidetud turvalise paindlikkuse põhimõtted tööturupoliitikasse ja neid kohaldama, kasutades asjakohaselt ära Euroopa Sotsiaalfondi ja teiste ELi fondide toetust, eesmärgiga suurendada tööturul osalemist ning võidelda tööturu killustatuse, sellelt kõrvalejäämise ja soolise ebavõrdsusega, vähendades samal ajal struktuurset tööpuudust. Paindlikkuse ja turvalisuse edendamise meetmed peaksid olema nii tasakaalustatud kui ka üksteist toetavad. Liikmesriigid peaksid seega looma paindlike ja usaldusväärsete lepinguliste korralduste, aktiivse tööturupoliitika, tõhusa elukestva õppe, tööjõu liikuvust edendavate meetmete ning tööturuliikumisi kindlustavate asjakohaste sotsiaalkindlustussüsteemide kombinatsiooni, millega kaasneb töötute selge õigus ja kohustus aktiivselt tööd otsida. Lisaks tuleks pöörata koostöös sotsiaalpartneritega piisavalt tähelepanu sisemisele turvalisele paindlikkusele töökohtadel.

Liikmesriigid peaksid kiirendama sotsiaalset dialoogi ja püüdma vähendada tööturu killustatust meetmetega, mis on suunatud ebakindlate töösuhete, vaeghõive ja mitteametliku töötamise vähendamisele. Erialase liikuvuse peaks muutma tasuvaks. Töökohtade ja töötingimuste kvaliteeti tuleks parandada. Liikmesriigid peaksid võitlema selle vastu, et inimesed elavad vaesuses töökoha olemasolust hoolimata, ning edendama töötervishoidu ja tööohutust. Piisav sotsiaalkindlustus tuleks tagada ka tähtajaliste lepingute alusel töötavatele inimestele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele. Tööhõiveteenustel on oluline roll aktiveerimisel ja oskuste tööturu vajadustega vastavusse viimisel ning neid tuleks seetõttu tugevdada selliste personaliseeritud teenuste ning aktiivsete ja ennetavate tööturumeetmetega varasel etapil. Kõnealused teenused ja meetmed peaksid olema avatud kõigile (sealhulgas noortele), keda ähvardab töötuks jäämine ja kes on tööturult kõige kauem eemale jäänud.

Töötamise tasuvaks muutmise poliitika on jätkuvalt oluline. Konkurentsivõime parandamiseks ning tööturul osalemise suurendamiseks kõigil tasanditel ja eelkõige madala kvalifikatsiooniga töötajate puhul ning kooskõlas majanduspoliitika 2. suunisega peaksid liikmesriigid soodustama sobivate raamtingimuste loomist palgaläbirääkimisteks ja tööjõukulude arenguks kooskõlas hindade stabiilsuse ja tootlikkuse suundumustega. Liikmesriigid peaksid vaatama läbi maksude ja toetuste süsteemid ning avaliku sektori teenuste suutlikkuse pakkuda vajalikku tuge, et suurendada tööjõu osalemist ja stimuleerida tööjõu nõudlust. Nad peaksid edendama aktiivsena vananemist, soolist võrdõiguslikkust (sealhulgas võrdset tasustamist) ning noorte, puudega inimeste, seaduslike sisserändajate ja muude haavatavate rühmade kaasamist tööturule. Töö ja eraelu ühildamise poliitikat, millega nähakse ette taskukohased lapsehoiu- ja muud hooldusteenused ja uuendused töökorralduses, tuleks tugevdada, et see aitaks suurendada tööhõivemäära eelkõige noorte, vanemaealiste töötajate ja naiste hulgas. Samuti peaksid liikmesriigid kõrvaldama takistused esmakordselt sisenemiselt tööturule, edendama füüsilisest isikust ettevõtjana töötamist, ettevõtlust ja töökohtade loomist kõikides valdkondades (kaasa arvatud keskkonnasõbralikud töökohad ja hoolekanne) ning edendama sotsiaalset innovatsiooni.

ELi peamine eesmärk, mille alusel liikmesriigid kehtestavad oma riiklikud eesmärgid, võttes arvesse oma suhtelist lähtepositsiooni ja riigi eripära, on püüda saavutada 2020. aastaks 20–64-aastaste naiste ja meeste 75 %-line tööhõivemäär muu hulgas noorte, vanemaealiste töötajate ja madala kvalifikatsiooniga töötajate suurema tööturul osalemise ning seaduslike sisserändajate parema tööturule kaasamise kaudu.

8. suunis:   tööturu vajadustele vastava kvalifitseeritud tööjõu arendamine ja elukestva õppe edendamine

Liikmesriigid peaksid edendama tööviljakust ja tööalast konkurentsivõimet piisava teadmiste ja oskuste pakkumisega, mis on vastavuses tööturu praeguse ja tulevase nõudlusega. Kvaliteetse alushariduse ja atraktiivse kutseharidusega peaksid kaasnema tõhusad stiimulid nii töökohta omavate kui ka töötute isikute elukestvaks õppeks, tagades sellega igale täiskasvanule võimaluse ümberõppeks või oma kvalifikatsiooni tõstmiseks ja sooliste stereotüüpide kummutamiseks, samuti võimalused alustada uuesti õppimist ning suunatud rände- ja integratsioonipoliitika. Liikmesriigid peaksid välja töötama omandatud kvalifikatsiooni tunnustamise süsteemid ja kõrvaldama töötajate tööalast ja geograafilist liikuvust tõkestavad takistused ning edendama valdkonnaülese pädevuse omandamist loovuse, innovatsiooni ja ettevõtluse toetamiseks. Jõupingutused peaksid olema suunatud eelkõige madala kvalifikatsiooni ja mittevajalikuks osutunud oskustega töötajate toetamisele, vanemaealiste töötajate tööalase konkurentsivõime suurendamisele ning kvalifitseeritud töötajate, sealhulgas teadlaste ning teaduse, matemaatika ja tehnoloogia valdkonnas töötavate naiste koolituse, oskuste ja kogemuste edendamisele.

Koostöös tööturu osapoolte ja ettevõtjatega peaksid liikmesriigid parandama juurdepääsu koolitusele ning tugevdama haridus- ja karjäärinõustamist. Neid arenguid tuleks kombineerida süstemaatilise teabega uute vabade töökohtade ja võimaluste kohta, ettevõtluse edenemisega ja oskusvajaduste parema ennetamisega. Investeeringuid inimressursside arendamisse, kvalifikatsiooni tõstmisesse ja elukestva õppe programmides osalemisse tuleks toetada riigi, inimeste endi ja tööandjate ühise rahalise panuse kaudu. Selleks et toetada noori ja eriti neid, kes ei käi tööl ega koolitusel ega omanda haridust, peaksid liikmesriigid koostöös tööturu osapooltega rakendama kavasid, mille eesmärk on aidata neid inimesi esimese töökoha leidmisel, töökogemuse hankimisel või edasiõppimis- ja koolitusvõimaluste, sealhulgas praktikakohtade leidmisel, ning sekkuma noorte töötuks jäämise korral kiirelt.

Kvalifikatsiooni tõstmise ja vajaduste ennetamise poliitika tulemuslikkuse üle teostatav regulaarne järelevalve peaks aitama kindlaks teha valdkonnad, mida saaks parandada, ning suurendama haridus- ja koolitussüsteemide vastavust tööturu praegustele ja tekkivatele vajadustele (näiteks seoses süsinikdioksiidivähese ja ressursitõhusa majandusega). Nimetatud eesmärkide saavutamise toetuseks peaksid liikmesriigid kasutama vajaduse korral Euroopa Sotsiaalfondi ja teiste ELi fondide vahendeid. Inimkapitali tehtavaid investeeringuid võiks täiendada tööjõu nõudluse stimuleerimise poliitika.

9. suunis:   kvaliteedi ja tulemuste parandamine haridus- ja koolitussüsteemide kõikidel tasemetel ning kolmanda taseme või sellega samaväärse hariduse omandajate arvu suurendamine

Selleks et tagada kõikidele juurdepääs kvaliteetsele haridusele ja koolitusele ning parandada haridusalaseid tulemusi, peaksid liikmesriigid tegema haridus- ja koolitussüsteemidesse tõhusaid investeeringuid, eelkõige ELi tööjõu oskuste suurendamiseks, võimaldades seeläbi töötajatel kohaneda tööjõuturu ja kogu ühiskonna kiiresti muutuvate vajadustega. Kooskõlas elukestva õppe põhimõtetega peaksid meetmed hõlmama kõiki haridusvaldkondi (väikelaste haridusest ja koolidest kuni kõrghariduseni, samuti kutseharidust ja -koolitust ning täiskasvanute õppimist), võttes ühtlasi arvesse vabaharidust ja mitteformaalset õppimist. Reformid peaksid olema suunatud selliste põhipädevuste omandamise tagamisele, mida igaüks vajab teadmistepõhise majanduse tingimustes edukas olemiseks, eeskätt seoses tööalase konkurentsivõimega vastavalt 4. suunises nimetatud prioriteetidele. Innustada tuleks õppijate ja õpetajate rahvusvahelist liikuvust. Samuti tuleks võtta meetmeid selleks, et noorte ja õpetajate liikuvus kujuneks normiks. Liikmesriigid peaksid muutma oma haridus- ja koolitussüsteemid avatumaks ja asjakohasemaks, rakendades selleks eelkõige riiklikke kvalifikatsiooniraamistikke, mis võimaldavad paindlikke õppevorme, ja arendades haridus- ja koolitusasutuste ning tööandjate vahelist partnerlust. Õpetaja elukutse tuleks muuta atraktiivsemaks ning tuleks pöörata tähelepanu alusharidusele ja õpetajate pidevale kutsealasele arengule. Parandama peaks mittetraditsiooniliste õppijate juurdepääsu kõrgharidusele ning suurendama peaks kolmanda taseme või sellega samaväärse hariduse omandajate arvu. Selleks et vähendada selliste noorte arvu, kes ei ole hõivatud töö, õppetegevuse ega koolitusega, peaksid liikmesriigid tegema kõik vajaliku, hoidmaks ära koolist väljalangemist.

ELi peamine eesmärk, mille põhjal liikmesriigid kehtestavad oma riiklikud eesmärgid, võttes arvesse oma suhtelist lähtepositsiooni ja riigi eripära, on vähendada koolist väljalangemise määra vähem kui 10 %-ni ning suurendada kolmanda taseme või sellega samaväärse hariduse omandanud 30–34-aastaste inimeste osakaalu vähemalt 40 %-ni (1).

10. suunis:   sotsiaalse kaasatuse edendamine ning vaesuse vastu võitlemine

Tööhõive võimaluste laiendamine on ülioluline osa liikmesriikide integreeritud strateegiatest, mille eesmärk on vaesuse ennetamine ja vähendamine ning ühiskonna- ja majanduselus täieliku osalemise edendamine. Selleks tuleks asjakohasel viisil kasutada Euroopa Sotsiaalfondi ja teiste ELi fondide vahendeid. Jõupingutused peaksid keskenduma võrdsete võimaluste tagamisele, muu hulgas võimaldades kõigile juurdepääsu kvaliteetsetele, taskukohastele ja jätkusuutlikele teenustele, eelkõige sotsiaalvaldkonnas. Avalikel teenustel (sealhulgas veebipõhistel teenustel kooskõlas 4. suunisega) on selles kontekstis oluline roll. Liikmesriigid peaksid kehtestama tõhusad diskrimineerimise vastased meetmed. Sotsiaalse tõrjutuse vastu aitab võidelda inimeste julgustamine ja tööturult kõige enam eemale jäänute tööturul osalemise edendamine, vältides samas seda, et inimesed elavad vaesuses töökoha olemasolust hoolimata. See eeldab sotsiaalkaitsesüsteemide, elukestva õppe ja tervikliku aktiivse kaasatuse poliitika tõhustamist, et luua inimestele võimalusi nende erinevatel eluetappidel ja kaitsta neid tõrjutuse ohu eest, pöörates erilist tähelepanu naistele. Sotsiaalkaitsesüsteeme (sealhulgas pensionid ja juurdepääs tervishoiule) tuleks ajakohastada ja täiel määral kasutada selleks, et tagada piisavad sissetulekutoetused ja teenused, luues seeläbi sotsiaalse ühtekuuluvuse, kuid säilitades rahalise jätkusuutlikkuse ning innustades osalemist ühiskonnaelus ja tööturul.

Toetussüsteemide puhul peaks keskenduma sissetuleku kindlustatuse tagamisele töökohavahetuse korral ja vaesuse vähendamisele eelkõige nende rühmade hulgas, kelle puhul sotsiaalse tõrjutuse oht on kõige suurem, nagu ühe vanemaga perekonnad, vähemused (sealhulgas romid), puudega inimesed, lapsed ja noored, vanemad naised ja mehed, seaduslikud sisserändajad ja kodutud. Samuti peaksid liikmesriigid kõige haavatavamate inimeste toetuseks aktiivselt edendama sotsiaalmajandust ja sotsiaalset innovatsiooni. Kõikide meetmete eesmärgiks peaks olema ka soolise võrdõiguslikkuse edendamine.

ELi peamine eesmärk, mille alusel liikmesriigid kehtestavad oma riiklikud eesmärgid, võttes arvesse oma suhtelist lähtepositsiooni ja riigi eripära, on edendada sotsiaalset kaasatust, eelkõige vaesuse vähendamise kaudu, eesmärgiga päästa vaesuse ja tõrjutuse ohust vähemalt 20 miljonit inimest (2).

---

(1)  Euroopa Ülemkogu rõhutab, et hariduse valdkonna kvantitatiivsete eesmärkide määratlemine ja rakendamine kuulub liikmesriikide pädevusse.

(2)  See populatsioon määratletakse selliste isikute arvuna, kes on vaesuse või tõrjutuse ohus kolme näitaja alusel (vaesusrisk, materiaalne puudus, tööta leibkond). Liikmesriigid saavad vabalt kehtestada oma riiklikud eesmärgid kõige asjakohasemate näitajate alusel, võttes arvesse oma riigi eripära ja prioriteete.

---

| 24.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 308/52 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 308/52

---

NÕUKOGU OTSUS,

22. november 2010,

Regioonide Komitee ühe Austria liikme ja kahe Austria asendusliikme ametisse nimetamise kohta

(2010/708/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Austria valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL (1) ja 2010/29/EL (2) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL (1) ja 2010/29/EL (2) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015.

| (2) | Regioonide Komitees on vabanenud liikmekoht seoses Johannes PEINSTEINERI ametiaja lõppemisega. |
| --- | --- |

(2)

Regioonide Komitees on vabanenud liikmekoht seoses Johannes PEINSTEINERI ametiaja lõppemisega.

| (3) | Üks asendusliikme koht on vabanenud seoses Markus LINHARTI nimetamisega Regioonide Komitee liikmeks. |
| --- | --- |

(3)

Üks asendusliikme koht on vabanenud seoses Markus LINHARTI nimetamisega Regioonide Komitee liikmeks.

| (4) | Üks Regioonide Komitee asendusliikme koht on vabanenud seoses Marianne FÜGLI ametiaja lõppemisega, |
| --- | --- |

(4)

Üks Regioonide Komitee asendusliikme koht on vabanenud seoses Marianne FÜGLI ametiaja lõppemisega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komiteesse nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2015 ametisse järgmised isikud:

| a) | liikmena






  — | Herr Bürgermeister von Bregenz, Dipl.Ing. Markus LINHART |
| --- | --- | --- |

a)

liikmena

—

Herr Bürgermeister von Bregenz, Dipl.Ing. Markus LINHART

ning

| b) | asendusliikmetena






  — | Herr Bürgermeister von St. Wolfgang, Landtagsabgeordneter Johannes PEINSTEINER; |
| --- | --- | --- |

b)

asendusliikmetena

—

Herr Bürgermeister von St. Wolfgang, Landtagsabgeordneter Johannes PEINSTEINER;

| — | Herr Gemeinderat Nationalratsabgeordneter Hannes WENINGER. |
| --- | --- |

—

Herr Gemeinderat Nationalratsabgeordneter Hannes WENINGER.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 22. november 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

S. VANACKERE

---

(1)  ELT L 348, 29.12.2009, lk 22.

1

(2)  ELT L 12, 19.1.2010, lk 11.

2

---

| 24.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 308/53 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 308/53

---

KOMISJONI OTSUS,

22. november 2010,

millega asutatakse Euroopa Liidu ökomärgise komisjon

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 7961 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/709/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 66/2010 ELi ökomärgise kohta, (1) eelkõige selle artiklit 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 66/2010 kohaselt kehtestatakse ELi ökomärgise kriteeriumid Euroopa Liidu ökomärgise komisjoni (edaspidi „ELi ökomärgise komisjon”) kaasabil. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 66/2010 kohaselt kehtestatakse ELi ökomärgise kriteeriumid Euroopa Liidu ökomärgise komisjoni (edaspidi „ELi ökomärgise komisjon”) kaasabil.

| (2) | Selleks, et üldsus ELi ökomärgise süsteemi omaks võtaks, on oluline, et keskkonnaalased vabaühendused ja tarbijaorganisatsioonid oleksid huvitatud isikutena koos liikmesriikide pädevate asutustega ELi ökomärgise komisjoni liikmed. |
| --- | --- |

(2)

Selleks, et üldsus ELi ökomärgise süsteemi omaks võtaks, on oluline, et keskkonnaalased vabaühendused ja tarbijaorganisatsioonid oleksid huvitatud isikutena koos liikmesriikide pädevate asutustega ELi ökomärgise komisjoni liikmed.

| (3) | Komisjoni 10. novembri 2000. aasta otsus 2000/730/EÜ, millega asutatakse Euroopa Liidu Ökomärgise Komisjon ja kehtestatakse selle töökord, (2) tuleks asendada, |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 10. novembri 2000. aasta otsus 2000/730/EÜ, millega asutatakse Euroopa Liidu Ökomärgise Komisjon ja kehtestatakse selle töökord, (2) tuleks asendada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga asutatakse Euroopa Liidu ökomärgise komisjon, edaspidi „ELi ökomärgise komisjon”.

Artikkel 2

1.   ELi ökomärgise komisjoni liikmed nimetab ametisse Euroopa Komisjon.

2.   ELi ökomärgise komisjoni kuuluvad iga liikmesriigi pädevate asutuste esindajad, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriikide esindajad ning järgmiste organisatsioonide esindajad:

| a) | Euroopa Tarbijaliitude Amet (BEUC); |
| --- | --- |

a)

Euroopa Tarbijaliitude Amet (BEUC);

| b) | Euroopa Tarbijaühistute Ühendus (Euro Coop); |
| --- | --- |

b)

Euroopa Tarbijaühistute Ühendus (Euro Coop);

| c) | Euroopa Keskkonnabüroo (EEB); |
| --- | --- |

c)

Euroopa Keskkonnabüroo (EEB);

| d) | BUSINESSEUROPE; |
| --- | --- |

d)

BUSINESSEUROPE;

| e) | Euroopa Käsitööettevõtjate, Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Keskliit (UEAPME); |
| --- | --- |

e)

Euroopa Käsitööettevõtjate, Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Keskliit (UEAPME);

| f) | EuroCommerce. |
| --- | --- |

f)

EuroCommerce.

3.   Euroopa Komisjon võib ELi ökomärgise komisjoni koosseisu vajaduse korral muuta.

Artikkel 3

1.   ELi ökomärgise komisjoni iga liige määrab oma kontaktisiku.

2.   ELi ökomärgise komisjoni kohtumisi juhatab selle esimees.

3.   ELi ökomärgise komisjon võtab kokkuleppel Euroopa Komisjoniga vastu oma töökorra.

4.   Euroopa Komisjon hüvitab liikmetele ELi ökomärgise komisjoni tegevusega seotud reisi- ja vajaduse korral elamiskulud selleks ette nähtud aastaeelarve piires.

Artikkel 4

Otsus 2000/730/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 5

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2010.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 22. november 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Janez POTOČNIK

---

(1)  ELT L 27, 30.1.2010, lk 1.

1

(2)  EÜT L 293, 22.11.2000, lk 24.

2

---