# Euroopa Liidu C 103E/2007

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 103E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 50. köide8. mai 2007 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 103E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

50. köide8. mai 2007

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | Nõukogu |
| 2007/C 103E/01 | Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 4/2007, 5. märts 2007, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi Põhiõigused ja õigusasjad raames eriprogramm laste, noorte ja naiste vastu suunatud vägivalla ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks ning ohvrite ja riskirühmade kaitsmiseks (Daphne III programm) | 1 |
| 2007/C 103E/02 | Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 5/2007, 22. märts 2007, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ühenduse teine tervisevaldkonna tegevusprogramm (2007-2013) (
  1
  ) | 11 |
| 2007/C 103E/03 | Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 6/2007, 22. märts 2007, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas | 26 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

Nõukogu

2007/C 103E/01

Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 4/2007, 5. märts 2007, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi Põhiõigused ja õigusasjad raames eriprogramm laste, noorte ja naiste vastu suunatud vägivalla ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks ning ohvrite ja riskirühmade kaitsmiseks (Daphne III programm)

1

2007/C 103E/02

Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 5/2007, 22. märts 2007, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ühenduse teine tervisevaldkonna tegevusprogramm (2007-2013) (
  1
  )

1

11

2007/C 103E/03

Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 6/2007, 22. märts 2007, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

Nõukogu

| 8.5.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 103/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 103/1

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT (EÜ) nr 4/2007,

5. märts 2007,

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... otsus nr .../.../EÜ, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi “Põhiõigused ja õigusasjad” raames eriprogramm laste, noorte ja naiste vastu suunatud vägivalla ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks ning ohvrite ja riskirühmade kaitsmiseks (Daphne III programm)

(2007/C 103 E/01)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 152,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Asutamislepinguga nähakse ette, et ühenduse kogu poliitika ja kõigi meetmete määratlemisel ja rakendamisel tuleb tagada inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse; asutamislepingu artikli 3 lõike 1 punktiga p nõutakse, et ühenduse tegevus peab kaasa aitama tervisekaitse kõrge taseme saavutamisele. |
| --- | --- |

(1)

Asutamislepinguga nähakse ette, et ühenduse kogu poliitika ja kõigi meetmete määratlemisel ja rakendamisel tuleb tagada inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse; asutamislepingu artikli 3 lõike 1 punktiga p nõutakse, et ühenduse tegevus peab kaasa aitama tervisekaitse kõrge taseme saavutamisele.

| (2) | Ühenduse tegevus peaks täiendama liikmesriikide poliitikat, mille eesmärgiks on rahvatervise parandamine ja inimeste tervist ohustavate tegurite kõrvaldamine. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduse tegevus peaks täiendama liikmesriikide poliitikat, mille eesmärgiks on rahvatervise parandamine ja inimeste tervist ohustavate tegurite kõrvaldamine.

| (3) | Füüsiline, seksuaalne ja psühholoogiline vägivald laste, noorte ja naiste vastu, sealhulgas sellega ähvardamine, ning sundimine ja omavoliline vabadusevõtmine avalikus või eraelus rikuvad nende õigust elule, turvalisusele, vabadusele, väärikusele ning füüsilisele ja emotsionaalsele puutumatusele ning ohustavad tõsiselt sellise vägivalla ohvrite füüsilist ja vaimset tervist. Selline vägivald, mis on ühenduses nii laialt levinud, on tõeline põhiõiguste rikkumine ja põhjustab tervisehäireid ning on takistuseks turvalisele, vabale ja õiglasele kodakondsusele. |
| --- | --- |

(3)

Füüsiline, seksuaalne ja psühholoogiline vägivald laste, noorte ja naiste vastu, sealhulgas sellega ähvardamine, ning sundimine ja omavoliline vabadusevõtmine avalikus või eraelus rikuvad nende õigust elule, turvalisusele, vabadusele, väärikusele ning füüsilisele ja emotsionaalsele puutumatusele ning ohustavad tõsiselt sellise vägivalla ohvrite füüsilist ja vaimset tervist. Selline vägivald, mis on ühenduses nii laialt levinud, on tõeline põhiõiguste rikkumine ja põhjustab tervisehäireid ning on takistuseks turvalisele, vabale ja õiglasele kodakondsusele.

| (4) | Maailma Terviseorganisatsioon määratleb tervist täieliku füüsilise, vaimse ja sotsiaalse heaoluna ning mitte üksnes haiguse või puude puudumisena. Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) assamblee 1996. aasta resolutsiooni kohaselt on vägivald peamine ülemaailmne rahvatervise probleem. Maailma Terviseorganisatsioon soovitab oma 3. oktoobri 2002. aasta aruandes vägivalla ja tervise kohta edendada esmast ennetamist, tugevdada vägivallaohvrite toetamist ja parandada vägivalla ennetamise alast koostööd ning teabevahetust. |
| --- | --- |

(4)

Maailma Terviseorganisatsioon määratleb tervist täieliku füüsilise, vaimse ja sotsiaalse heaoluna ning mitte üksnes haiguse või puude puudumisena. Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) assamblee 1996. aasta resolutsiooni kohaselt on vägivald peamine ülemaailmne rahvatervise probleem. Maailma Terviseorganisatsioon soovitab oma 3. oktoobri 2002. aasta aruandes vägivalla ja tervise kohta edendada esmast ennetamist, tugevdada vägivallaohvrite toetamist ja parandada vägivalla ennetamise alast koostööd ning teabevahetust.

| (5) | Neid põhimõtteid tunnustatakse selliste peamiste rahvusvaheliste organisatsioonide ja institutsioonide nagu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO), naisteteemalise maailmakonverentsi ning laste ärilise seksuaalse ekspluateerimise vastase maailmakongressi mitmetes konventsioonides, deklaratsioonides ja protokollides. |
| --- | --- |

(5)

Neid põhimõtteid tunnustatakse selliste peamiste rahvusvaheliste organisatsioonide ja institutsioonide nagu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO), naisteteemalise maailmakonverentsi ning laste ärilise seksuaalse ekspluateerimise vastase maailmakongressi mitmetes konventsioonides, deklaratsioonides ja protokollides.

| (6) | Vägivallavastane võitlus tuleks asetada Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (4) ja kaasnevates selgitustes tunnustatud põhiõiguste kaitsmise konteksti, pidades silmas harta staatust, millega tunnustatakse muu hulgas õigust väärikusele, võrdsusele ja solidaarsusele. Hartas on mitmeid konkreetseid artikleid, mis käsitlevad füüsilise ja vaimse puutumatuse kaitsmist ja edendamist, meeste ja naiste võrdset kohtlemist, lapse õigusi ja mittediskrimineerimist, ning mis tunnustavad samuti ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise, orjanduse ja sunnitöö ning laste töö keelamist. Selles tunnistatakse, et ühenduse kogu poliitika ja kõigi meetmete määratlemisel ning rakendamisel on oluline inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse. |
| --- | --- |

(6)

Vägivallavastane võitlus tuleks asetada Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (4) ja kaasnevates selgitustes tunnustatud põhiõiguste kaitsmise konteksti, pidades silmas harta staatust, millega tunnustatakse muu hulgas õigust väärikusele, võrdsusele ja solidaarsusele. Hartas on mitmeid konkreetseid artikleid, mis käsitlevad füüsilise ja vaimse puutumatuse kaitsmist ja edendamist, meeste ja naiste võrdset kohtlemist, lapse õigusi ja mittediskrimineerimist, ning mis tunnustavad samuti ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise, orjanduse ja sunnitöö ning laste töö keelamist. Selles tunnistatakse, et ühenduse kogu poliitika ja kõigi meetmete määratlemisel ning rakendamisel on oluline inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse.

| (7) | Euroopa Parlament nõudis muu hulgas oma 19. mai 2000. aasta resolutsioonis komisjoni teatise kohta nõukogule ja Euroopa Parlamendile “Täiendavate meetmete võtmiseks võitluses naistega kauplemise vastu” (5): 20. septembri 2001. aasta resolutsioonis naiste suguelundite moonutamise kohta (6); 17. jaanuari 2006. aasta resolutsioonis seksuaalse kuritarvitamise suhtes kaitsetute naiste ja lastega kaubitsemise ennetusstrateegiate kohta (7) ja 2. veebruari 2006. aasta resolutsioonis naiste vastu suunatud vägivallaga võitlemise olukorra ja edasise tegevuse kohta (8), et komisjon koostaks ja viiks ellu tegevusprogrammid sellise vägivalla vastu võitlemiseks. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Parlament nõudis muu hulgas oma 19. mai 2000. aasta resolutsioonis komisjoni teatise kohta nõukogule ja Euroopa Parlamendile “Täiendavate meetmete võtmiseks võitluses naistega kauplemise vastu” (5): 20. septembri 2001. aasta resolutsioonis naiste suguelundite moonutamise kohta (6); 17. jaanuari 2006. aasta resolutsioonis seksuaalse kuritarvitamise suhtes kaitsetute naiste ja lastega kaubitsemise ennetusstrateegiate kohta (7) ja 2. veebruari 2006. aasta resolutsioonis naiste vastu suunatud vägivallaga võitlemise olukorra ja edasise tegevuse kohta (8), et komisjon koostaks ja viiks ellu tegevusprogrammid sellise vägivalla vastu võitlemiseks.

| (8) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. jaanuari 2000. aasta otsusega nr 293/2000/EÜ (millega võetakse vastu ühenduse tegevusprogramm (Daphne programm) (2000–2003) laste, isik ja naiste vastu suunatud vägivalla ennetusmeetmete kohta) (9) loodud ühenduse tegevusprogramm on aidanud tõsta teadlikkust Euroopa Liidus ning suurendada ja tugevdada koostööd liikmesriikides tegutsevate vägivalla vastu võitlevate organisatsioonide vahel. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. jaanuari 2000. aasta otsusega nr 293/2000/EÜ (millega võetakse vastu ühenduse tegevusprogramm (Daphne programm) (2000–2003) laste, isik ja naiste vastu suunatud vägivalla ennetusmeetmete kohta) (9) loodud ühenduse tegevusprogramm on aidanud tõsta teadlikkust Euroopa Liidus ning suurendada ja tugevdada koostööd liikmesriikides tegutsevate vägivalla vastu võitlevate organisatsioonide vahel.

| (9) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsusega nr 803/2004/EÜ (millega võetakse vastu ühenduse tegevusprogramm (2004–2008) laste, noorte ja naiste vastu suunatud vägivalla ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks ning ohvrite ja riskirühmade kaitsmiseks (Daphne II programm)) (10) loodud ühenduse tegevusprogrammiga arendati edasi Daphne programmi juba saavutatud tulemusi; vastavalt otsuse nr 803/2004/EÜ artikli 8 lõikele 2 võtab komisjon vajalikud meetmed, et tagada iga-aastaste assigneeringute vastavus uuele finantsperspektiivile. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsusega nr 803/2004/EÜ (millega võetakse vastu ühenduse tegevusprogramm (2004–2008) laste, noorte ja naiste vastu suunatud vägivalla ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks ning ohvrite ja riskirühmade kaitsmiseks (Daphne II programm)) (10) loodud ühenduse tegevusprogrammiga arendati edasi Daphne programmi juba saavutatud tulemusi; vastavalt otsuse nr 803/2004/EÜ artikli 8 lõikele 2 võtab komisjon vajalikud meetmed, et tagada iga-aastaste assigneeringute vastavus uuele finantsperspektiivile.

| (10) | On soovitav tagada, et Daphne programmist ja Daphne II programmist toetatavad projektid jätkuksid. |
| --- | --- |

(10)

On soovitav tagada, et Daphne programmist ja Daphne II programmist toetatavad projektid jätkuksid.

| (11) | Tähtis ja vajalik on tunnistada, et laste, noorte ja naiste vastu suunatud vägivald põhjustab tõsiseid vahetuid ja pikaajalisi mõjusid asjaomaste üksikisikute, perekondade ja kogukondade füüsilisele ja vaimsele tervisele, psühholoogilisele ja sotsiaalsele arengule ning võrdsetele võimalustele, ning et see toob kaasa suuri sotsiaalseid ja majanduslikke kulusid ühiskonnale tervikuna. |
| --- | --- |

(11)

Tähtis ja vajalik on tunnistada, et laste, noorte ja naiste vastu suunatud vägivald põhjustab tõsiseid vahetuid ja pikaajalisi mõjusid asjaomaste üksikisikute, perekondade ja kogukondade füüsilisele ja vaimsele tervisele, psühholoogilisele ja sotsiaalsele arengule ning võrdsetele võimalustele, ning et see toob kaasa suuri sotsiaalseid ja majanduslikke kulusid ühiskonnale tervikuna.

| (12) | Naiste vastu suunatud vägivalda esineb mitmel kujul, alates koduvägivallast, mis on levinud kõigil ühiskonnatasanditel, kuni kahjulike tavadeni, nagu suguelundite moonutamine ja aumõrvad, mis seonduvad naiste suhtes füüsilise vägivalla kasutamisega ja moodustavad naiste vastu suunatud vägivalla erivormi. |
| --- | --- |

(12)

Naiste vastu suunatud vägivalda esineb mitmel kujul, alates koduvägivallast, mis on levinud kõigil ühiskonnatasanditel, kuni kahjulike tavadeni, nagu suguelundite moonutamine ja aumõrvad, mis seonduvad naiste suhtes füüsilise vägivalla kasutamisega ja moodustavad naiste vastu suunatud vägivalla erivormi.

| (13) | Käesoleva otsuse alusel loodud programmi (edaspidi “programm”) kohaselt tuleks lähisugulase vastu suunatud rünnaku tunnistajaks olnud lapsi, noori ja naisi vaadelda vägivallaohvritena. |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva otsuse alusel loodud programmi (edaspidi “programm”) kohaselt tuleks lähisugulase vastu suunatud rünnaku tunnistajaks olnud lapsi, noori ja naisi vaadelda vägivallaohvritena.

| (14) | Vägivalla ennetamise, sealhulgas laste, noorte ja naiste kuritarvitamise ja seksuaalse ekspluateerimise ning ohvrite ja riskirühmade kaitse osas võib Euroopa Liit lisada väärtust valdavalt liikmesriikide poolt võetavatele meetmetele järgmistel viisidel: teabe, kogemuste ja heade tavade levitamine ja vahetamine; uuendusliku lähenemisviisi edendamine; prioriteetide ühine määramine; asjakohaste võrgustike loomine; kogu ühendust hõlmavate projektide valimine, sealhulgas projektide, millega toetatakse tasuta nõustamistelefone lastele ning vihjeliine kadunud ja seksuaalselt ekspluateeritud laste kohta; kõigi asjaomaste osapoolte motiveerimine ja mobiliseerimine ning kogu Euroopat hõlmavate teadlikkust tõstvate vägivallavastaste kampaaniate korraldamine. Nimetatud meetmed peaksid hõlmama ka toetust inimkaubanduse ohvriks langenud lastele, noortele ja naistele. |
| --- | --- |

(14)

Vägivalla ennetamise, sealhulgas laste, noorte ja naiste kuritarvitamise ja seksuaalse ekspluateerimise ning ohvrite ja riskirühmade kaitse osas võib Euroopa Liit lisada väärtust valdavalt liikmesriikide poolt võetavatele meetmetele järgmistel viisidel: teabe, kogemuste ja heade tavade levitamine ja vahetamine; uuendusliku lähenemisviisi edendamine; prioriteetide ühine määramine; asjakohaste võrgustike loomine; kogu ühendust hõlmavate projektide valimine, sealhulgas projektide, millega toetatakse tasuta nõustamistelefone lastele ning vihjeliine kadunud ja seksuaalselt ekspluateeritud laste kohta; kõigi asjaomaste osapoolte motiveerimine ja mobiliseerimine ning kogu Euroopat hõlmavate teadlikkust tõstvate vägivallavastaste kampaaniate korraldamine. Nimetatud meetmed peaksid hõlmama ka toetust inimkaubanduse ohvriks langenud lastele, noortele ja naistele.

| (15) | Kuna vägivalla algpõhjuseid ja tagajärgi saavad sageli tõhusalt käsitleda kohalikud ja piirkondlikud organisatsioonid koostöös samasuguste organisatsioonidega teistes liikmesriikides, tuleks programmis asetada piisavalt rõhku kohalikul ja piirkondlikul tasandil ohvrite toetuseks võetavatele ennetavatele meetmetele ja tegevustele. |
| --- | --- |

(15)

Kuna vägivalla algpõhjuseid ja tagajärgi saavad sageli tõhusalt käsitleda kohalikud ja piirkondlikud organisatsioonid koostöös samasuguste organisatsioonidega teistes liikmesriikides, tuleks programmis asetada piisavalt rõhku kohalikul ja piirkondlikul tasandil ohvrite toetuseks võetavatele ennetavatele meetmetele ja tegevustele.

| (16) | Kuna käesoleva otsuse eesmärke, milleks on igasuguse laste, noorte ja naiste vastu suunatud vägivalla ennetamine ning selle vastu võitlemine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, sest tuleb vahetada teavet ühenduse tasandil ning levitada häid tavasid kogu ühenduses, ja neid on seoses kooskõlastatud ja mitut valdkonda hõlmava lähenemisviisi vajadusega ning arvestades programmi mõju ja laiaulatuslikkust parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(16)

Kuna käesoleva otsuse eesmärke, milleks on igasuguse laste, noorte ja naiste vastu suunatud vägivalla ennetamine ning selle vastu võitlemine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, sest tuleb vahetada teavet ühenduse tasandil ning levitada häid tavasid kogu ühenduses, ja neid on seoses kooskõlastatud ja mitut valdkonda hõlmava lähenemisviisi vajadusega ning arvestades programmi mõju ja laiaulatuslikkust parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (17) | Käesoleva otsusega sätestatakse kogu programmi kehtivuse ajaks rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus eelarvepädeva institutsiooni jaoks peamine juhis eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (11) punkti 37 tähenduses. |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva otsusega sätestatakse kogu programmi kehtivuse ajaks rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus eelarvepädeva institutsiooni jaoks peamine juhis eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (11) punkti 37 tähenduses.

| (18) | Tuleb kohaldada ühenduse finantshuve kaitsvat nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (12), (edaspidi “finantsmäärus”), ja komisjoni määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (13), millega kehtestatakse määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, võttes arvesse eelarvevahendite valiku lihtsuse ja järjepidevuse põhimõtteid, piiratud juhtumeid, mil komisjon võtab otsese vastutuse nende rakendamise ja haldamise eest, ning nõutavat proportsionaalsust ressursside hulga ja nende kasutamisega seotud halduskoormuse vahel. |
| --- | --- |

(18)

Tuleb kohaldada ühenduse finantshuve kaitsvat nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (12), (edaspidi “finantsmäärus”), ja komisjoni määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (13), millega kehtestatakse määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, võttes arvesse eelarvevahendite valiku lihtsuse ja järjepidevuse põhimõtteid, piiratud juhtumeid, mil komisjon võtab otsese vastutuse nende rakendamise ja haldamise eest, ning nõutavat proportsionaalsust ressursside hulga ja nende kasutamisega seotud halduskoormuse vahel.

| (19) | Samuti tuleks võtta asjakohaseid meetmeid, et vältida eeskirjade eiramist ja pettusi ning et nõuda tagasi kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (14), nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (15) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (16). |
| --- | --- |

(19)

Samuti tuleks võtta asjakohaseid meetmeid, et vältida eeskirjade eiramist ja pettusi ning et nõuda tagasi kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (14), nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (15) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (16).

| (20) | Finantsmäärusega nõutakse tegevustoetuste puhul põhiõigusakti vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(20)

Finantsmäärusega nõutakse tegevustoetuste puhul põhiõigusakti vastuvõtmist.

| (21) | Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (17). |
| --- | --- |

(21)

Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (17).

| (22) | Naiste ja meeste tasakaalustatud osalemine otsustamisprotsessis on olulise tähtsusega naiste ja meeste sisulise võrdõiguslikkuse saavutamiseks. Liikmesriigid peaksid seega andma oma parima selleks, et saavutada artiklis 10 osutatud komitee koosseisus naiste ja meeste tasakaalustatud esindatus, |
| --- | --- |

(22)

Naiste ja meeste tasakaalustatud osalemine otsustamisprotsessis on olulise tähtsusega naiste ja meeste sisulise võrdõiguslikkuse saavutamiseks. Liikmesriigid peaksid seega andma oma parima selleks, et saavutada artiklis 10 osutatud komitee koosseisus naiste ja meeste tasakaalustatud esindatus,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

1.   Lähtuvalt Daphne ja Daphne II programmides sätestatud poliitikast ja eesmärkidest luuakse käesoleva otsusega üldprogrammi “Põhiõigused ja õigusasjad” raames eriprogramm laste, noorte ja naiste vastu suunatud vägivalla ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks ning ohvrite ja riskirühmade kaitsmiseks (Daphne III programm, edaspidi “programm”), et aidata füüsilise ja vaimse tervise kaitse tõhustamisega kaasa vägivalla eest kaitsmise kõrge taseme saavutamisele.

2.   Programm hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013.

3.   Programmi rakendamisel hõlmab mõiste “lapsed” vanusevahemikku 0–18 aastat, mis on kooskõlas lapse õigusi käsitlevate rahvusvaheliste õigusaktidega.

4.   Kuid projektid, mille meetmed on suunatud eelkõige sellistele abisaajate rühmadele nagu “teismelised” (13–19aastased) või 12–25aastased, loetakse suunatuks noortele.

Artikkel 2

Üldeesmärgid

1.   Programmi eesmärk on aidata kaitsta lapsi, noori ja naisi nende vastu suunatud igat liiki vägivalla eest ja saavutada tervisekaitse kõrge tase, heaolu ja sotsiaalne ühtekuuluvus.

2.   Ilma et see piiraks Euroopa Ühenduse eesmärke ja volitusi, aitavad programmi üldeesmärgid kaasa ühenduse selliste poliitikate arendamisele, eriti laste, noorte ja naiste suhtes, mis on eelkõige seotud rahvatervise, inimõiguste ja soolise võrdõiguslikkusega, ning samuti meetmetele, mille eesmärk on laste õiguste kaitse ning võitlus inimkaubanduse ja seksuaalse ekspluateerimise vastu.

Artikkel 3

Konkreetne eesmärk

Programmi konkreetne eesmärk on aidata ennetada igasugust, nii avalikku kui eraelulist laste, noorte ja naiste vastu suunatud vägivalda, sealhulgas seksuaalset ekspluateerimist ja inimkaubandust, ning võidelda selle vastu, võttes ennetavaid meetmeid ning toetades ja kaitstes ohvreid ja riskirühmi. See saavutatakse järgmiste riikidevaheliste meetmetega või artiklis 4 osutatud muud liiki meetmetega:

| a) | artiklis 7 osutatud valitsusväliste ja muude selles vallas aktiivsete organisatsioonide toetamine ja julgustamine; |
| --- | --- |

a)

artiklis 7 osutatud valitsusväliste ja muude selles vallas aktiivsete organisatsioonide toetamine ja julgustamine;

| b) | konkreetsetele sihtrühmadele, nagu konkreetsetele kutsealadele, pädevatele asutustele, üldsuse määratletud sektoritele ja riskirühmadele suunatud teadlikkust tõstvate meetmete väljatöötamine ja elluviimine, et parandada arusaamist nulltolerantsist vägivalla suhtes ja edendada selle kohaldamist, ning ergutada ohvrite toetamist ja vägivallajuhtumitest pädevatele asutustele teatamist; |
| --- | --- |

b)

konkreetsetele sihtrühmadele, nagu konkreetsetele kutsealadele, pädevatele asutustele, üldsuse määratletud sektoritele ja riskirühmadele suunatud teadlikkust tõstvate meetmete väljatöötamine ja elluviimine, et parandada arusaamist nulltolerantsist vägivalla suhtes ja edendada selle kohaldamist, ning ergutada ohvrite toetamist ja vägivallajuhtumitest pädevatele asutustele teatamist;

| c) | Daphne ja Daphne II programmide raames saadud tulemuste levitamine, sealhulgas nende kohandamine, siire ja kasutamine teiste abisaajate poolt või muudes geograafilistes piirkondades; |
| --- | --- |

c)

Daphne ja Daphne II programmide raames saadud tulemuste levitamine, sealhulgas nende kohandamine, siire ja kasutamine teiste abisaajate poolt või muudes geograafilistes piirkondades;

| d) | kergemini vägivalla ohvriks langevate inimeste positiivsele kohtlemisele kaasa aitavate meetmete kindlaksmääramine ja edendamine, eelkõige neid austava ning nende heaolu ja eneseteostust edendava lähenemisviisi järgimine; |
| --- | --- |

d)

kergemini vägivalla ohvriks langevate inimeste positiivsele kohtlemisele kaasa aitavate meetmete kindlaksmääramine ja edendamine, eelkõige neid austava ning nende heaolu ja eneseteostust edendava lähenemisviisi järgimine;

| e) | mitut valdkonda hõlmavate võrgustike loomine ja toetamine, et tugevdada valitsusväliste ja muude selles vallas aktiivsete organisatsioonide koostööd; |
| --- | --- |

e)

mitut valdkonda hõlmavate võrgustike loomine ja toetamine, et tugevdada valitsusväliste ja muude selles vallas aktiivsete organisatsioonide koostööd;

| f) | faktidel põhineva teabe ja teadmistebaasi laiendamise tagamine, teabe ja heade tavade vahetamine, kindlaksmääramine ja levitamine, sealhulgas teadustöö, koolituse, õppereiside ja töötajate vahetuse abil; |
| --- | --- |

f)

faktidel põhineva teabe ja teadmistebaasi laiendamise tagamine, teabe ja heade tavade vahetamine, kindlaksmääramine ja levitamine, sealhulgas teadustöö, koolituse, õppereiside ja töötajate vahetuse abil;

| g) | laste, noorte ja naiste vastu suunatud vägivalla ennetamist käsitlevate teadlikkust tõstvate ja harivate materjalide koostamine ja nende katsetamine, juba olemasolevate materjalide täiendamine ja kohandamine kasutamiseks muudes geograafilistes piirkondades või muude sihtrühmade puhul; |
| --- | --- |

g)

laste, noorte ja naiste vastu suunatud vägivalla ennetamist käsitlevate teadlikkust tõstvate ja harivate materjalide koostamine ja nende katsetamine, juba olemasolevate materjalide täiendamine ja kohandamine kasutamiseks muudes geograafilistes piirkondades või muude sihtrühmade puhul;

| h) | vägivallaga seotud nähtuste ja nende nii ohvritele kui ka ühiskonnale tervikuna avaldatava mõju, sealhulgas tervishoiu-, sotsiaalsete ja majanduslike kulude tundmaõppimine, et tegeleda vägivalla algpõhjustega kõigil ühiskonnatasanditel; |
| --- | --- |

h)

vägivallaga seotud nähtuste ja nende nii ohvritele kui ka ühiskonnale tervikuna avaldatava mõju, sealhulgas tervishoiu-, sotsiaalsete ja majanduslike kulude tundmaõppimine, et tegeleda vägivalla algpõhjustega kõigil ühiskonnatasanditel;

| i) | ohvrite ja kergemini ohvriks langevate inimeste toetusprogrammide ja õigusrikkujatele suunatud sekkumisprogrammide väljatöötamine ja elluviimine, kindlustades samal ajal ohvrite turvalisuse. |
| --- | --- |

i)

ohvrite ja kergemini ohvriks langevate inimeste toetusprogrammide ja õigusrikkujatele suunatud sekkumisprogrammide väljatöötamine ja elluviimine, kindlustades samal ajal ohvrite turvalisuse.

Artikkel 4

Meetmete liigid

Artiklites 2 ja 3 sätestatud üld- ja konkreetsete eesmärkide täitmiseks toetatakse programmi raames järgmist liiki meetmeid vastavalt aasta töökavas kehtestatud tingimustele:

| a) | komisjoni võetud konkreetsed meetmed, näiteks uuringud ja teadustöö, arvamusküsitlused ja -uuringud, näitajate ja metoodika arendamine, andmete ja statistika kogumine, töötlemine ja levitamine, seminarid, konverentsid ja ekspertide kohtumised, avalikkusele suunatud kampaaniate ja ürituste organiseerimine, kasutajatugede ja veebilehekülgede arendamine ja haldamine, teabematerjalide (sealhulgas infotehnoloogia rakenduste ja koolitusvahendite) koostamine ja levitamine, vägivalla suhtes pädevat nõu andvate sidusrühmadest moodustatud ekspertrühmade loomine ja nende töö hõlbustamine, teiste riiklike ekspertide võrgustike toetamine, ning analüüsivad, järelevalve- ja hindamistegevused; |
| --- | --- |

a)

komisjoni võetud konkreetsed meetmed, näiteks uuringud ja teadustöö, arvamusküsitlused ja -uuringud, näitajate ja metoodika arendamine, andmete ja statistika kogumine, töötlemine ja levitamine, seminarid, konverentsid ja ekspertide kohtumised, avalikkusele suunatud kampaaniate ja ürituste organiseerimine, kasutajatugede ja veebilehekülgede arendamine ja haldamine, teabematerjalide (sealhulgas infotehnoloogia rakenduste ja koolitusvahendite) koostamine ja levitamine, vägivalla suhtes pädevat nõu andvate sidusrühmadest moodustatud ekspertrühmade loomine ja nende töö hõlbustamine, teiste riiklike ekspertide võrgustike toetamine, ning analüüsivad, järelevalve- ja hindamistegevused;

| b) | konkreetsed ühendusele huvi pakkuvad riikidevahelised projektid, mis hõlmavad vähemalt kaht liikmesriiki aasta töökavades sätestatud tingimustel; |
| --- | --- |

b)

konkreetsed ühendusele huvi pakkuvad riikidevahelised projektid, mis hõlmavad vähemalt kaht liikmesriiki aasta töökavades sätestatud tingimustel;

| c) | artiklis 2 sätestatud programmi üldeesmärkide kohaseid Euroopa Liidule üldist huvi pakkuvaid eesmärke täitvate valitsusväliste organisatsioonide või muude organisatsioonide tegevuste toetamine aasta töökavades sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

c)

artiklis 2 sätestatud programmi üldeesmärkide kohaseid Euroopa Liidule üldist huvi pakkuvaid eesmärke täitvate valitsusväliste organisatsioonide või muude organisatsioonide tegevuste toetamine aasta töökavades sätestatud tingimustel.

Artikkel 5

Kolmandate riikide osalemine

Programmi meetmetes võivad osaleda järgmised riigid:

| a) | riigid, kellega Euroopa Liit on alla kirjutanud ühinemislepingu; |
| --- | --- |

a)

riigid, kellega Euroopa Liit on alla kirjutanud ühinemislepingu;

| b) | kandidaatriigid, kes saavad abi ühinemiseelse strateegia raames, kooskõlas üldpõhimõtete ja üldtingimustega, mis on vastavalt raamlepingus ja assotsiatsiooninõukogude otsustes ette nähtud nende riikide osalemiseks ühenduse programmides; |
| --- | --- |

b)

kandidaatriigid, kes saavad abi ühinemiseelse strateegia raames, kooskõlas üldpõhimõtete ja üldtingimustega, mis on vastavalt raamlepingus ja assotsiatsiooninõukogude otsustes ette nähtud nende riikide osalemiseks ühenduse programmides;

| c) | Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalised EFTA riigid kooskõlas nimetatud lepingu sätetega; |
| --- | --- |

c)

Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalised EFTA riigid kooskõlas nimetatud lepingu sätetega;

| d) | Lääne-Balkani riigid kooskõlas korraga, mis kehtestatakse nende riikide ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlevate raamlepingute alusel. |
| --- | --- |

d)

Lääne-Balkani riigid kooskõlas korraga, mis kehtestatakse nende riikide ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlevate raamlepingute alusel.

Projektidega võivad olla seotud ka programmis mitteosalevad kandidaatriigid, kui see aitab kaasa nende ühinemisettevalmistustele, või kolmandad riigid, kes programmis ei osale, kui see on vajalik projektide eesmärkide täitmiseks.

Artikkel 6

Abi saavad rühmad ja sihtrühmad

1.   Programm aitab lapsi, noori ja naisi, kes on langenud või kes võivad kergemini langeda vägivalla ohvriks.

2.   Programmi peamised sihtrühmad on muu hulgas perekonnad, õpetajad ja haridusala töötajad, sotsiaaltöötajad, politseitöötajad ja piirivalvurid, kohalikud omavalitsused, riigiasutused ja sõjaväevõimud, meditsiinitöötajad ja parameedikud, õigusala töötajad, valitsusvälised organisatsioonid, ametiühingud ja usukogukonnad.

Artikkel 7

Programmis osalejad

Programm on avatud eraõiguslikele ja avalik-õiguslikele organisatsioonidele ning institutsioonidele (kohalikud ametivõimud asjakohasel tasandil, ülikoolide osakonnad ja teaduskeskused), kes töötavad selleks, et ennetada laste, noorte ja naiste vastu suunatud vägivalda ning võidelda selle vastu või kaitsta neid sellise vägivalla eest või toetada ohvreid või viia ellu suunatud meetmeid sellise vägivalla tõrjumiseks või edendada suhtumise ja käitumise muutmist kaitsetute rühmade ja vägivallaohvrite suhtes.

Artikkel 8

Toetamisviisid

1.   Ühendusepoolse rahastamise õiguslikud vormid võivad olla järgmised:

| — | toetused, |
| --- | --- |

—

toetused,

| — | riigihankelepingud. |
| --- | --- |

—

riigihankelepingud.

2.   Ühenduse toetusi antakse pärast pakkumiskutsete avaldamise järel saabunud taotluste menetlemist, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomulistel erandjuhtudel või juhul, kui toetuse saaja omaduste tõttu ei ole teatava meetme puhul muud valikut. Ühenduse toetusi antakse tegevustoetusena ja meetmetoetusena. Kaasfinantseerimise maksimummäär täpsustatakse iga-aastastes töökavades.

3.   Lisaks võib kulusid võimaldada täiendavatele meetmetele riigihankelepingute kaudu, mille puhul ühenduse rahalised vahendid katavad nende teenuste ja kaupade ostu, mis on programmi eesmärkidega otseselt seotud. See hõlmab muu hulgas kulusid, mis on seotud teabe ja teabevahetusega, projektide, poliitika, programmide ja õigusaktide ettevalmistamise, rakendamise, järelevalve, kontrolli ja hindamisega.

Artikkel 9

Rakendusmeetmed

1.   Komisjon rakendab ühenduse abi finantsmääruse kohaselt.

2.   Programmi elluviimiseks võtab komisjon artiklis 2 määratletud programmi üldeesmärkide piires vastu aasta töökava, milles esitatakse selle konkreetsed eesmärgid, temaatilised prioriteedid, artiklis 8 ette nähtud kaasmeetmete kirjeldus ja vajaduse korral muude meetmete loetelu. Aasta töökavas kehtestatakse toetusteks kasutatavate aastaste kulude miinimummäär.

3.   Aasta töökava võetakse vastu vastavalt artikli 10 lõikes 2 osutatud korralduskomitee menetlusele.

4.   Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud muude küsimustega seotud meetmed võetakse vastu vastavalt artikli 10 lõikes 3 osutatud nõuandemenetlusele.

5.   Meetmetoetustega seotud hindamis- ja lepingute sõlmimise menetlustes võetakse muu hulgas arvesse järgmisi kriteeriume:

| a) | artiklites 2 ja 3 määratletud programmi üld- ja konkreetsed eesmärgid ja artiklis 3 määratletud erinevates valdkondades võetud meetmed ning vastavus aasta töökavale; |
| --- | --- |

a)

artiklites 2 ja 3 määratletud programmi üld- ja konkreetsed eesmärgid ja artiklis 3 määratletud erinevates valdkondades võetud meetmed ning vastavus aasta töökavale;

| b) | kavandatava meetme kontseptsiooni, korralduse, esitusviisi ja eeldatavate tulemuste kvaliteet; |
| --- | --- |

b)

kavandatava meetme kontseptsiooni, korralduse, esitusviisi ja eeldatavate tulemuste kvaliteet;

| c) | taotletava ühendusepoolse rahastamise suurus ja selle kulutasuvus eeldatavate tulemuste suhtes; |
| --- | --- |

c)

taotletava ühendusepoolse rahastamise suurus ja selle kulutasuvus eeldatavate tulemuste suhtes;

| d) | eeldatavate tulemuste mõju artiklites 2 ja 3 määratletud üld- ja konkreetsetele eesmärkidele ning artiklis 3 määratletud erinevates valdkondades võetud meetmetele; |
| --- | --- |

d)

eeldatavate tulemuste mõju artiklites 2 ja 3 määratletud üld- ja konkreetsetele eesmärkidele ning artiklis 3 määratletud erinevates valdkondades võetud meetmetele;

| e) | innovatsioon. |
| --- | --- |

e)

innovatsioon.

6.   Artikli 4 punktis c osutatud tegevustoetuse taotluste hindamisel võetakse arvesse järgmist:

| a) | vastavus programmi eesmärkidele; |
| --- | --- |

a)

vastavus programmi eesmärkidele;

| b) | kavandatavate tegevuste kvaliteet; |
| --- | --- |

b)

kavandatavate tegevuste kvaliteet;

| c) | nende tegevuste võimalik mitmekordistav mõju avalikkusele; |
| --- | --- |

c)

nende tegevuste võimalik mitmekordistav mõju avalikkusele;

| d) | läbiviidud tegevuste geograafiline mõju; |
| --- | --- |

d)

läbiviidud tegevuste geograafiline mõju;

| e) | kodanike kaasatus asjaomaste asutuste struktuuri; |
| --- | --- |

e)

kodanike kaasatus asjaomaste asutuste struktuuri;

| f) | kavandatava tegevuse kulutasuvuse määr. |
| --- | --- |

f)

kavandatava tegevuse kulutasuvuse määr.

Artikkel 10

Komitee

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse selle artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõike 3 tähenduses kehtestatakse kaks kuud.

3.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse selle artikli 8 sätteid.

4.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 11

Vastastikune täiendavus

1.   Taotletakse koostoimet ja vastastikust täiendavust muude ühenduse rahastamisvahenditega, eelkõige üldprogrammidega “Turvalisus ja vabaduste kaitse” ning “Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine”, uurimis- ja arendustegevuse seitsmenda raamprogrammiga ning tervisekaitseprogrammidega, samuti programmidega “Tööhõive ja sotsiaalne solidaarsus — Progress” ja “Safer Internet Plus”. Vastastikust täiendavust soovitakse saavutada samuti Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga. Koostöös liikmesriikidega koostatakse vägivalda käsitleva teabe statistiline osa, kasutades vajaduse korral ühenduse statistikaprogrammi.

2.   Programm võib jagada ressursse muude ühenduse rahastamisvahenditega, eelkõige üldprogrammidega “Turvalisus ja vabaduste kaitse” ning “Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” ning uurimis- ja arendustegevuse seitsmenda raamprogrammiga, et rakendada meetmeid, mis vastavad kõigi nimetatud programmide eesmärkidele.

3.   Käesoleva otsuse alusel rahastatavad tegevused ei saa teistest ühenduse rahastamisvahenditest samal eesmärgil abi. Komisjon tagab, et programmi alusel toetuse saajad esitavad komisjonile teabe Euroopa Liidu üldeelarvest ja muudest rahastamisallikatest saadud raha ning esitatud rahastamistaotluste kohta.

Artikkel 12

Rahastamine

1.   Käesoleva otsuse rakendamise rahastamispaketiks artiklis 1 sätestatud ajavahemikul on 116,85 miljonit eurot.

2.   Programmis ettenähtud meetmetele tehtavad eraldised kajastuvad Euroopa Liidu üldeelarves iga-aastaste assigneeringutena. Iga-aastased kasutatavad assigneeringud määrab eelarvepädev institutsioon finantsraamistiku piires.

Artikkel 13

Järelevalve

1.   Komisjon tagab, et toetusesaaja esitab iga programmi alusel rahastatud meetme kohta tehnilise ja finantsaruande töö edenemise kohta. Lõpparuanne esitatakse kolme kuu jooksul pärast meetme rakendamise lõpetamist. Komisjon määrab aruannete vormi ja sisu.

2.   Komisjon tagab, et programmi elluviimisest tulenevates lepingutes ja kokkulepetes nähakse eelkõige ette komisjoni (või tema volitatud esindaja) teostatav järelevalve ja finantskontroll, mis vajaduse korral toimub kohapealse ja pistelise kontrollina, ning kontrollikoja läbiviidav audiitorkontroll.

3.   Komisjon nõuab, et rahalise toetuse saaja hoiaks komisjoni jaoks alles kõik meetmetega seotud kulutusi tõendavad dokumendid viie aasta jooksul pärast viimast meetmetega seotud väljamakset.

4.   Lõigetes 1 ja 2 nimetatud aruannete tulemuste ja pistelise kontrolli põhjal kohandab komisjon vajaduse korral algselt heakskiidetud rahalise toetuse määra või toetuse andmise tingimusi ning maksegraafikut.

5.   Komisjon võtab kõik muud vajalikud meetmed kontrollimaks, kas rahastatavad meetmed viiakse ellu nõuetekohaselt ning käesoleva otsuse ja finantsmääruse sätete kohaselt.

Artikkel 14

Ühenduse finantshuvide kaitse

1.   Komisjon tagab, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse ühenduse finantshuve ennetavate meetmetega pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu, tõhusa kontrollimisega ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning juhul, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine, tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega kooskõlas määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95, määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ning määrusega (EÜ) nr 1073/1999.

2.   Programmi raames rahastatavate ühenduse meetmete puhul kohaldatakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2988/95 ja määrust (Euratom, EÜ) nr 2185/96 mis tahes ühenduse õiguse sätete rikkumise suhtes, sealhulgas majandustegevuses osaleja tegevusest või tegematajätmisest põhjustatud programmi alusel kehtestatud lepingulise kohustuse täitmatajätmine, mis põhjendamatu kuluartikli tõttu kahjustas või oleks võinud kahjustada Euroopa Liidu üldeelarvet või mõnda selle alusel täidetavat eelarvet.

3.   Komisjon vähendab meetme rahalise toetuse summat, peatab selle väljamaksmise või nõuab selle tagasi, kui ta teeb kindlaks eeskirjade eiramise, kaasa arvatud käesoleva otsuse või kõnealuse rahalise toetuse andmise üksikotsuse või lepingu või kokkuleppe sätete eiramise, või kui ilmneb, et meedet on komisjonilt nõusolekut taotlemata muudetud nii, et see on vastuolus projekti laadi või rakendamise tingimustega.

4.   Kui tähtaegadest ei ole kinni peetud või meetme rakendamisel saavutatud edu õigustab ainult osa eraldatud rahalise toetuse kasutamist, nõuab komisjon toetusesaajalt kindlaksmääratud tähtaja jooksul selgituse esitamist. Kui toetusesaaja ei anna rahuldavat vastust, võib komisjon ülejäänud rahalise toetuse andmise tühistada ja nõuda juba makstud summade tagasimaksmist.

5.   Iga alusetu makse tuleb komisjonile tagasi maksta. Õigeaegselt tagasi maksmata summadele lisatakse intress finantsmääruses sätestatud tingimustel.

Artikkel 15

Hindamine

1.   Programmi üle teostatakse korrapäraselt järelevalvet, et jälgida selle alusel läbiviidavate tegevuste rakendamist.

2.   Komisjon tagab programmi korrapärase sõltumatu välishindamise.

3.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule:

| a) | hiljemalt 31. märtsiks 2011 vahehindamise aruande programmi rakendamisel saavutatud tulemuste ning rakendamisega seotud kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta koos rahastatud projektide ja meetmete loendiga; |
| --- | --- |

a)

hiljemalt 31. märtsiks 2011 vahehindamise aruande programmi rakendamisel saavutatud tulemuste ning rakendamisega seotud kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta koos rahastatud projektide ja meetmete loendiga;

| b) | hiljemalt 31. maiks 2012 teatise programmi jätkamise kohta; |
| --- | --- |

b)

hiljemalt 31. maiks 2012 teatise programmi jätkamise kohta;

| c) | hiljemalt 31. detsembriks 2014 järelhindamise aruande programmi rakendamise ja tulemuste kohta. |
| --- | --- |

c)

hiljemalt 31. detsembriks 2014 järelhindamise aruande programmi rakendamise ja tulemuste kohta.

Artikkel 16

Projektide avaldamine

Igal aastal avaldab komisjon programmi raames rahastatud projektide nimestiku koos iga projekti lühikirjeldusega.

Artikkel 17

Üleminekumeetmed

Otsus nr 803/2004/EÜ tunnistatakse kehtetuks. Selle otsuse alusel alustatud meetmeid reguleeritakse endiselt selle otsusega kuni nende lõpetamiseni.

Artikkel 18

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Seda kohaldatakse alates ...

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 69, 21.3.2006, lk 1.

1

(2)  ELT C 192, 16.8.2006, lk 25.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 5. septembri 2006. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 5. märtsi 2007. aasta ühine seisukoht ja Euroopa Parlamendi 5. septembri 2006. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

3

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  EÜT C 364, 18.12.2000, lk 1.

4

(5)  EÜT C 59, 23.2.2001, lk 307.

5

(6)  EÜT C 77 E, 28.3.2002, lk 126.

6

(7)  ELT C 287 E, 24.11.2006, lk 75.

7

(8)  ELT C 288 E, 25.11.2006, lk 66.

8

(9)  EÜT L 34, 9.2.2000, lk 1.

9

(10)  ELT L 143, 30.4.2004, lk 1.

10

(11)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

11

(12)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).

12

(13)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1248/2006 (ELT L 227, 19.8.2006, lk 3).

13

(14)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

14

(15)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

15

(16)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

16

(17)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

17

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

Komisjon esitas nõukogule 13. aprillil 2005 asutamislepingu artikli 152 alusel Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi “Põhiõigused ja õigusasjad” raames eriprogramm “Vägivallavastane võitlus (Daphne), uimastiennetus ja teavitustegevus”, ettepaneku.

Vastuseks seisukohtadele, mida väljendas põhiõiguste ja kodakondsuse ajutine töörühm 2006. aasta jaanuaris, ning Euroopa Parlamendi naiste õiguste komitee soovile eraldada Daphne programm uimastiennetuse programmist, esitas komisjon 24. mail 2006 muudetud ettepaneku, millega luuakse kaks eraldi programmi.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee esitas oma arvamuse 19. jaanuaril 2006.

Regioonide Komitee esitas oma arvamuse 16. veebruaril 2006.

Euroopa Parlament esitas oma arvamuse 5. septembril 2006 (esimene lugemine).

Nõukogu võttis 5. märtsil 2007. aastal vastu ühise seisukoha vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele.

II.   EESMÄRK

Otsusega kehtestatakse seitsmeaastane programm, mis kestab 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 ja mis on mõeldud laste, noorte ja naiste vastu suunatud vägivalla ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks ning ohvrite ja riskirühmade kaitsmiseks (Daphne III). Programm on osa üldprogrammist “Põhiõigused ja õigusasjad” ning tugineb Daphne esimeses programmis ja Daphne II programmis kehtestatud poliitikatel ja eesmärkidel.

Programmi konkreetsed eesmärgid on suunatud igasuguste, nii avalike kui eraeluliste vägivallailmingute, sealhulgas seksuaalse ekspluateerimise ning inimkaubanduse ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks. Nende eesmärkide saavutamiseks on programmi üldeelarve 116,85 miljonit eurot, mis moodustab märkimisväärse kasvu võrrelduna Daphne II programmiga, mille eelarve viieks aastaks oli 50 miljonit eurot.

III.   ÜHISE SEISUKOHA ANALÜÜS

1.   Üldised märkused

Ühises seisukohas lepiti kokku mitteametlike kolmepoolsete läbirääkimiste põhjal, millele järgnesid mitmed kohtumised ametis oleva eesistujariigi, kaasettekandjate ja variettekandjate ning komisjoni esindajate vahel. Nõukogu (tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimused) jõudis teksti osas 1. detsembril 2006 poliitilisele kokkuleppele ning osana parlamendiga saavutatud kompromisskokkuleppest leppis kokku nõukogu ja Euroopa Parlamendi avalduses, milles kutsutakse komisjoni kaaluma laste, noorte ja naiste vastu suunatud vägivalla vastu võitlemise Euroopa aasta algatuse võimalikkust (1).

2.   Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud

Euroopa Parlament võttis 5. septembril 2006 toimunud esimesel lugemisel vastu 53 muudatusettepanekut.

2.1.   Nõukogus vastu võetud Euroopa Parlamendi muudatusettepanek

Nõukogu võttis oma ühises seisukohas arvesse 32 muudatusettepanekut. Nendest muudatusettepanekutest nõukogu:

| — | võttis täielikult vastu 7 muudatusettepanekut, sama tegi ka komisjon oma muudetud ettepanekus. Need on muudatusettepanekud 6, 13, 22, 25, 30, 50 ja 65; |
| --- | --- |

—

võttis täielikult vastu 7 muudatusettepanekut, sama tegi ka komisjon oma muudetud ettepanekus. Need on muudatusettepanekud 6, 13, 22, 25, 30, 50 ja 65;

| — | peamiselt komisjoni lähenemisviisi järgides, võttis põhimõtteliselt või osaliselt vastu 17 muudatusettepanekut (nr 3, 5, 15, 23, 27, 29, 31, 34, 38, 39, 43, 45, 46, 55, 56, 61, 66); |
| --- | --- |

—

peamiselt komisjoni lähenemisviisi järgides, võttis põhimõtteliselt või osaliselt vastu 17 muudatusettepanekut (nr 3, 5, 15, 23, 27, 29, 31, 34, 38, 39, 43, 45, 46, 55, 56, 61, 66);

| — | saavutas parlamendiga kompromissi veel 8 muudatusettepaneku suhtes (nr 4, 32, 33, 35, 70, 59, 63, 64). |
| --- | --- |

—

saavutas parlamendiga kompromissi veel 8 muudatusettepaneku suhtes (nr 4, 32, 33, 35, 70, 59, 63, 64).

2.2.   Nõukogus tagasi lükatud Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud

Nõukogu lükkas tagasi 19 muudatusettepanekut (nr 14, 17 & 67, 18, 19, 24, 26, 36, 37, 40, 41, 68, 42, 44, 51, 53, 54, 58, 60 ja 74) põhjustel, mida komisjon selgitas oma muudetud ettepanekus.

Nõukogu ei saanud vastu võtta laste ombudsmanide Euroopa võrgustikku (ENOC) käsitlevaid muudatusettepanekuid 20, 69 ja 72, kuna eelistas võrdset kohtlemist kõikidele organisatsioonidele, kes soovivad kasutada tegevustoetust. Nõukogu jättis seetõttu välja komisjoni muudetud ettepaneku põhjenduse 13 ja artikli 4 punkti d ja artikli 9 lõike 6, milles märgiti ühte kindlat organisatsiooni.

3.   Muud nõukogus tehtud muudatused

Ühist seisukohta vastu võttes tegi nõukogu mitmeid teisi muudatusi komisjoni muudetud ettepanekusse, suurem osa nendest on täielikult tehnilised muudatused. Teised peamised muudatused on seotud järgnevaga:

| | Põhjendus 13: komisjoni muudetud ettepanekus esitatud põhjendus jäeti välja, sest nõukogu ei võtnud vastu muudatusettepanekut 20, kuid see asendati viitega rollile, mida võiks täita kohalikud ja piirkondlikud organisatsioonid vägivalla algpõhjustega ja tagajärgedega võitlemisel. |
| --- | --- |

Põhjendus 13: komisjoni muudetud ettepanekus esitatud põhjendus jäeti välja, sest nõukogu ei võtnud vastu muudatusettepanekut 20, kuid see asendati viitega rollile, mida võiks täita kohalikud ja piirkondlikud organisatsioonid vägivalla algpõhjustega ja tagajärgedega võitlemisel.

| | Artikkel 2 (Üldised eesmärgid): nõukogu eelistas keskenduda otse laste, noorte ja naiste kaitsmisele igasuguse vägivalla eest, selle asemel, et märkida vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomise laiemat eesmärki. |
| --- | --- |

Artikkel 2 (Üldised eesmärgid): nõukogu eelistas keskenduda otse laste, noorte ja naiste kaitsmisele igasuguse vägivalla eest, selle asemel, et märkida vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomise laiemat eesmärki.

| | Artikkel 3 (Konkreetne eesmärk): selguse huvides muutis nõukogu artikli struktuuri selliselt, et see sisaldab vaid ühte konkreetset eesmärki, millele järgneb loetelu mitmetest riikidevahelistest meetmetest. |
| --- | --- |

Artikkel 3 (Konkreetne eesmärk): selguse huvides muutis nõukogu artikli struktuuri selliselt, et see sisaldab vaid ühte konkreetset eesmärki, millele järgneb loetelu mitmetest riikidevahelistest meetmetest.

| | Artikli 4 punkt b (Meetmete liigid): nõukogu eelistas pöörduda tagasi Daphne II programmis esitatud olukorra juurde, mille puhul peavad ühenduse huvidele vastavad riikidevahelised projektid kaasama kolme liikmesriigi asemel vähemalt kaht, et saada programmi alusel abi. |
| --- | --- |

Artikli 4 punkt b (Meetmete liigid): nõukogu eelistas pöörduda tagasi Daphne II programmis esitatud olukorra juurde, mille puhul peavad ühenduse huvidele vastavad riikidevahelised projektid kaasama kolme liikmesriigi asemel vähemalt kaht, et saada programmi alusel abi.

| | Artikkel 5 (Kolmandate riikide osalemine): muudeti artikli ülesehitust, et kajastada otsuses 771/2006/EÜ (Euroopa aastale “Võrdsed võimalused kõigile — õiglase ühiskonna poole” (2007) aluse panemise kohta) (2) hiljuti kasutatud sõnastust. |
| --- | --- |

Artikkel 5 (Kolmandate riikide osalemine): muudeti artikli ülesehitust, et kajastada otsuses 771/2006/EÜ (Euroopa aastale “Võrdsed võimalused kõigile — õiglase ühiskonna poole” (2007) aluse panemise kohta) (2) hiljuti kasutatud sõnastust.

| | Artikkel 6 (Abi saavad ja sihtrühmad): Nõukogu muutis komisjoni ettepanekut, et teha vahet programmist kasusaajate (lapsed, noored ja naised, kes on vägivalla ohvrid või keda see ohustab) ja programmi peamiste sihtrühmade (näiteks perekonnad, õpetajad, sotsiaaltöötajad, valitsusvälised organisatsioonid jne) vahel. |
| --- | --- |

Artikkel 6 (Abi saavad ja sihtrühmad): Nõukogu muutis komisjoni ettepanekut, et teha vahet programmist kasusaajate (lapsed, noored ja naised, kes on vägivalla ohvrid või keda see ohustab) ja programmi peamiste sihtrühmade (näiteks perekonnad, õpetajad, sotsiaaltöötajad, valitsusvälised organisatsioonid jne) vahel.

| | Artikli 9 lõige 2 (Rakendusmeetmed): Selleks, et tagada piisava osa eelarve kasutamine riikidevaheliste projektide rahastamiseks, sätestatakse nüüd lõikes 2, et aastases töökavas kehtestatakse toetusteks kasutatavate aastaste kulude miinimummäär. |
| --- | --- |

Artikli 9 lõige 2 (Rakendusmeetmed): Selleks, et tagada piisava osa eelarve kasutamine riikidevaheliste projektide rahastamiseks, sätestatakse nüüd lõikes 2, et aastases töökavas kehtestatakse toetusteks kasutatavate aastaste kulude miinimummäär.

| | Artikli 9 lõiked 3 ja 3a (Rakendusmeetmed) ja artikkel 10 (Komitee): nõukogu eelistas tagasi pöörduda kahe komiteemenetluse kasutamise juurde, mida kasutati Daphne II programmis ning mille puhul võetakse aastane töökava vastu kooskõlas korralduskomitee menetlusega ning teised otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed võetakse vastu nõuandekomitee menetlust kasutades. |
| --- | --- |

Artikli 9 lõiked 3 ja 3a (Rakendusmeetmed) ja artikkel 10 (Komitee): nõukogu eelistas tagasi pöörduda kahe komiteemenetluse kasutamise juurde, mida kasutati Daphne II programmis ning mille puhul võetakse aastane töökava vastu kooskõlas korralduskomitee menetlusega ning teised otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed võetakse vastu nõuandekomitee menetlust kasutades.

| | Artikkel 11 (Vastastikune täiendavus): nõukogu leidis, et on kohane lisada viide hiljuti vastu võetud ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programmile Progress (3). |
| --- | --- |

Artikkel 11 (Vastastikune täiendavus): nõukogu leidis, et on kohane lisada viide hiljuti vastu võetud ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programmile Progress (3).

| | Artikli 13 lõige 3 (Järelevalve): kolmanda lõike pettusevastased sätted asendati standardpõhjendusega (17a), milles osutatakse mitmetele nõukogu määrustele, mis käsitlevad ühenduste finantshuvide kaitset ning kohapealseid kontrollimisi ja inspekteerimist, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele Euroopa Pettustevastase Ameti juurdluste kohta. |
| --- | --- |

Artikli 13 lõige 3 (Järelevalve): kolmanda lõike pettusevastased sätted asendati standardpõhjendusega (17a), milles osutatakse mitmetele nõukogu määrustele, mis käsitlevad ühenduste finantshuvide kaitset ning kohapealseid kontrollimisi ja inspekteerimist, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele Euroopa Pettustevastase Ameti juurdluste kohta.

Samuti tuleks märkida, et kahe institutsiooni vahelise tavapärase õiguskeelelise menetluse raames tehti lõppteksti mitmeid muid tehnilisi muudatusi.

IV.   JÄRELDUS

Nõukogu leiab, et ühine seisukoht on tervikuna kooskõlas komisjoni muudetud ettepaneku põhiliste eesmärkidega ning et Euroopa Parlamendiga on mitteametlike läbirääkimiste käigus saavutatud hea kompromisslahendus.

---

(1)  Dokument 15869/06.

(2)  ELT L 146, 31.5.2006, lk 1.

(3)  ELT L 315, 15.11.2006, lk 1.

---

| 8.5.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 103/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 103/11

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT (EÜ) nr 5/2007,

22. märts 2007,

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... otsus nr .../2007/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse teine tervisevaldkonna tegevusprogramm (2007–2013)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 103 E/02)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 152,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühendus saab aidata kaasa kodanike tervise ja turvalisuse kaitsmisele rahvatervise valdkonna meetmetega. Kõikide ühenduse poliitikate ja tegevuste kavandamisel ja rakendamisel tuleks tagada tervisekaitse kõrge tase. Asutamislepingu artikli 152 kohaselt peab ühendus etendama aktiivset rolli, võttes vastavalt subsidiaarsuspõhimõttele selliseid meetmeid, mida liikmesriigid eraldi võtta ei saa. Ühendus võtab täielikult arvesse liikmesriikide vastutust tervishoiuteenuste ja arstiabi korraldamisel ja kättesaadavaks muutmisel. |
| --- | --- |

(1)

Ühendus saab aidata kaasa kodanike tervise ja turvalisuse kaitsmisele rahvatervise valdkonna meetmetega. Kõikide ühenduse poliitikate ja tegevuste kavandamisel ja rakendamisel tuleks tagada tervisekaitse kõrge tase. Asutamislepingu artikli 152 kohaselt peab ühendus etendama aktiivset rolli, võttes vastavalt subsidiaarsuspõhimõttele selliseid meetmeid, mida liikmesriigid eraldi võtta ei saa. Ühendus võtab täielikult arvesse liikmesriikide vastutust tervishoiuteenuste ja arstiabi korraldamisel ja kättesaadavaks muutmisel.

| (2) | Tervisesektorile on ühelt poolt iseloomulik märkimisväärne kasvupotentsiaal, innovatsioon ja dünaamilisus ning teiselt poolt rahalise ja sotsiaalse jätkusuutlikkuse ning tervishoiusüsteemide tõhususega seotud väljakutsed, mida põhjustavad muu hulgas elanikkonna vananemine ja meditsiinialased edusammud. |
| --- | --- |

(2)

Tervisesektorile on ühelt poolt iseloomulik märkimisväärne kasvupotentsiaal, innovatsioon ja dünaamilisus ning teiselt poolt rahalise ja sotsiaalse jätkusuutlikkuse ning tervishoiusüsteemide tõhususega seotud väljakutsed, mida põhjustavad muu hulgas elanikkonna vananemine ja meditsiinialased edusammud.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1786/2002/EÜ vastu võetud ühenduse tegevusprogramm rahvatervise valdkonnas (aastateks 2003–2008) (4) oli esimene ühenduse integreeritud programm selles valdkonnas ning see on juba aidanud nimetatud sektorit oluliselt arendada ja täiustada. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1786/2002/EÜ vastu võetud ühenduse tegevusprogramm rahvatervise valdkonnas (aastateks 2003–2008) (4) oli esimene ühenduse integreeritud programm selles valdkonnas ning see on juba aidanud nimetatud sektorit oluliselt arendada ja täiustada.

| (4) | Tuleb teha jätkuvaid jõupingutusi ühenduse poolt rahvatervise valdkonnas juba püstitatud eesmärkide saavutamiseks. Seetõttu on asjakohane kehtestada ühenduse teine tervisevaldkonna tegevusprogramm (2007–2013) (edaspidi “programm”). |
| --- | --- |

(4)

Tuleb teha jätkuvaid jõupingutusi ühenduse poolt rahvatervise valdkonnas juba püstitatud eesmärkide saavutamiseks. Seetõttu on asjakohane kehtestada ühenduse teine tervisevaldkonna tegevusprogramm (2007–2013) (edaspidi “programm”).

| (5) | Juba praegu on olemas hulk tõsiseid piiriüleseid terviseohtusid, mis võivad muutuda ülemaailmseks, ja juurde tekib uusi ohte, mis nõuavad täiendavaid ühenduse meetmeid. Ühendus peaks eelisjärjekorras tegelema tõsiste piiriüleste terviseohtudega. Programmis tuleks rõhuda ühenduse üldise suutlikkuse tugevdamisele, arendades edasi liikmesriikide vahelist koostööd. Seire, varajane hoiatamine ja meetmed tõsiste terviseohtude vastu võitlemiseks on olulised valdkonnad, kus tuleks ühenduse tasandil edendada võimet tõhusalt ja kooskõlastatult reageerida. Meetmed, mille eesmärgiks on tagada laborite vahel kõrgetasemelise diagnostika alane koostöö, on äärmiselt olulised terviseohtudele reageerimiseks. Programmiga tuleks soodustada ühenduse referentlaborite süsteemi loomist. Selline süsteem peaks põhinema kindlal õiguslikul alusel. |
| --- | --- |

(5)

Juba praegu on olemas hulk tõsiseid piiriüleseid terviseohtusid, mis võivad muutuda ülemaailmseks, ja juurde tekib uusi ohte, mis nõuavad täiendavaid ühenduse meetmeid. Ühendus peaks eelisjärjekorras tegelema tõsiste piiriüleste terviseohtudega. Programmis tuleks rõhuda ühenduse üldise suutlikkuse tugevdamisele, arendades edasi liikmesriikide vahelist koostööd. Seire, varajane hoiatamine ja meetmed tõsiste terviseohtude vastu võitlemiseks on olulised valdkonnad, kus tuleks ühenduse tasandil edendada võimet tõhusalt ja kooskõlastatult reageerida. Meetmed, mille eesmärgiks on tagada laborite vahel kõrgetasemelise diagnostika alane koostöö, on äärmiselt olulised terviseohtudele reageerimiseks. Programmiga tuleks soodustada ühenduse referentlaborite süsteemi loomist. Selline süsteem peaks põhinema kindlal õiguslikul alusel.

| (6) | Maailma Terviseorganisatsiooni 2005. aasta Euroopa terviseraporti kohaselt on Maailma Terviseorganisatsiooni Euroopa regioonis kõige olulisemad haiguskoormuse põhjustajad mittenakkuslikud haigused (77 % kogu koormusest), välistest põhjustest tekkinud vigastused ja mürgistused (14 %) ning nakkushaigused (9 %) (aluseks tervisekaotus aastates). Seitse kõige levinumat terviseprobleemi — südame isheemiatõbi, unipolaarne depressioon, peaajuveresoonte haigused, alkoholi tarvitamisest tingitud tervisehäired, krooniline kopsuhaigus, kopsuvähk ja liiklusõnnetused — põhjustavad nimetatud regioonis 34 % tervisekaotusest aastates. Seitse kõige levinumat riskitegurit — tubakas, alkohol, kõrge vererõhk, kõrge kolesteroolitase, ülekaalulisus, vähene puu- ja köögiviljade tarbimine ning füüsiline passiivsus — põhjustavad 60 % tervisekaotusest aastates. Kõikide Euroopas elavate inimeste jaoks on muutunud terviseohuks ka sellised nakkushaigused nagu HIV/AIDS, gripp, tuberkuloos ja malaaria. Programmi oluline ülesanne peaks olema ühenduse haiguskoormuse peamiste põhjuste täpsem kindlaksmääramine, vastavalt vajadusele koostöös ühenduse statistikaprogrammiga. |
| --- | --- |

(6)

Maailma Terviseorganisatsiooni 2005. aasta Euroopa terviseraporti kohaselt on Maailma Terviseorganisatsiooni Euroopa regioonis kõige olulisemad haiguskoormuse põhjustajad mittenakkuslikud haigused (77 % kogu koormusest), välistest põhjustest tekkinud vigastused ja mürgistused (14 %) ning nakkushaigused (9 %) (aluseks tervisekaotus aastates). Seitse kõige levinumat terviseprobleemi — südame isheemiatõbi, unipolaarne depressioon, peaajuveresoonte haigused, alkoholi tarvitamisest tingitud tervisehäired, krooniline kopsuhaigus, kopsuvähk ja liiklusõnnetused — põhjustavad nimetatud regioonis 34 % tervisekaotusest aastates. Seitse kõige levinumat riskitegurit — tubakas, alkohol, kõrge vererõhk, kõrge kolesteroolitase, ülekaalulisus, vähene puu- ja köögiviljade tarbimine ning füüsiline passiivsus — põhjustavad 60 % tervisekaotusest aastates. Kõikide Euroopas elavate inimeste jaoks on muutunud terviseohuks ka sellised nakkushaigused nagu HIV/AIDS, gripp, tuberkuloos ja malaaria. Programmi oluline ülesanne peaks olema ühenduse haiguskoormuse peamiste põhjuste täpsem kindlaksmääramine, vastavalt vajadusele koostöös ühenduse statistikaprogrammiga.

| (7) | Maailma Terviseorganisatsiooni Euroopa regioonis on mittenakkuslike haiguste seas kaheksa kõige levinumat suremuse ja haigestumuse põhjustajat südame-veresoonkonna haigused, neuropsühhiaatrilised haigused, vähk, seedetrakti haigused, hingamisteede haigused, meeleelundite haigused, luu-lihaskonna haigused ja melliitdiabeet. |
| --- | --- |

(7)

Maailma Terviseorganisatsiooni Euroopa regioonis on mittenakkuslike haiguste seas kaheksa kõige levinumat suremuse ja haigestumuse põhjustajat südame-veresoonkonna haigused, neuropsühhiaatrilised haigused, vähk, seedetrakti haigused, hingamisteede haigused, meeleelundite haigused, luu-lihaskonna haigused ja melliitdiabeet.

| (8) | Ka mikroobide antibiootikumiresistentsus ja haiglanakkused on muutumas Euroopas terviseohuks. Tõsist muret tekitab asjaolu, et puuduvad uued tõhusad antibiootikumid ning vahendid olemasolevate antibiootikumide nõuetekohase kasutamise tagamiseks. Seetõttu on oluline asjakohaste andmete kogumine ja analüüs. |
| --- | --- |

(8)

Ka mikroobide antibiootikumiresistentsus ja haiglanakkused on muutumas Euroopas terviseohuks. Tõsist muret tekitab asjaolu, et puuduvad uued tõhusad antibiootikumid ning vahendid olemasolevate antibiootikumide nõuetekohase kasutamise tagamiseks. Seetõttu on oluline asjakohaste andmete kogumine ja analüüs.

| (9) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 851/2004 (5) asutatud Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse rolli tugevdamine on oluline nakkushaiguste vastu võitlemisel. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 851/2004 (5) asutatud Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse rolli tugevdamine on oluline nakkushaiguste vastu võitlemisel.

| (10) | Programm peaks põhinema ühenduse eelmise rahvatervise valdkonna tegevusprogrammi (2003–2008) tulemustel. Sellega tuleks aidata kaasa füüsilise ja vaimse tervise kõrge taseme saavutamisele ja tervisega seotud ebavõrdsuse vähendamisele kogu ühenduses, võttes meetmeid, mille eesmärk on rahvatervise parandamine, haiguste ja tervisehäirete ennetamine ning terviseohtude allikate kõrvaldamine, et võidelda haigestumise ja enneaegse suremuse vastu. |
| --- | --- |

(10)

Programm peaks põhinema ühenduse eelmise rahvatervise valdkonna tegevusprogrammi (2003–2008) tulemustel. Sellega tuleks aidata kaasa füüsilise ja vaimse tervise kõrge taseme saavutamisele ja tervisega seotud ebavõrdsuse vähendamisele kogu ühenduses, võttes meetmeid, mille eesmärk on rahvatervise parandamine, haiguste ja tervisehäirete ennetamine ning terviseohtude allikate kõrvaldamine, et võidelda haigestumise ja enneaegse suremuse vastu.

| (11) | Programmis tuleks rõhuda terviseseisundi parandamisele ning tervisliku eluviisi edendamisele ja terviseprobleemide ennetamisele laste ja noorte seas. |
| --- | --- |

(11)

Programmis tuleks rõhuda terviseseisundi parandamisele ning tervisliku eluviisi edendamisele ja terviseprobleemide ennetamisele laste ja noorte seas.

| (12) | Programmiga tuleks toetada tervisega seotud eesmärkide integreerimist kõikidesse ühenduse poliitikavaldkondadesse ja tegevustesse, ilma et seejuures dubleeritaks ühenduse muude poliitikavaldkondade raames tehtavat tööd. Kooskõlastamine muude ühenduse poliitikavaldkondade ja programmidega on tervisepoliitika teistesse poliitikavaldkondadesse integreerimise eesmärgi oluline osa. Koostoime edendamiseks ja dubleerimise vältimiseks võib kasutada ühiseid meetmeid teemaga seotud ühenduse programmide ja meetmetega ning asjakohasel viisil tuleks kasutada ka muid ühenduse rahalisi vahendeid ja programme, sealhulgas praeguseid ja tulevasi ühenduse teadusuuringute raamprogramme ja nende tulemusi, struktuurifonde, Euroopa Solidaarsusfondi, Euroopa töötervishoiu strateegiat, ühenduse tarbijapoliitika tegevusprogrammi (2007–2013) (6), uimastiennetuse ja teavitustegevuse programmi, vägivallavastase võitluse programmi (Daphne) ja ühenduse statistikaprogrammi nende vastavate tegevuste raames. |
| --- | --- |

(12)

Programmiga tuleks toetada tervisega seotud eesmärkide integreerimist kõikidesse ühenduse poliitikavaldkondadesse ja tegevustesse, ilma et seejuures dubleeritaks ühenduse muude poliitikavaldkondade raames tehtavat tööd. Kooskõlastamine muude ühenduse poliitikavaldkondade ja programmidega on tervisepoliitika teistesse poliitikavaldkondadesse integreerimise eesmärgi oluline osa. Koostoime edendamiseks ja dubleerimise vältimiseks võib kasutada ühiseid meetmeid teemaga seotud ühenduse programmide ja meetmetega ning asjakohasel viisil tuleks kasutada ka muid ühenduse rahalisi vahendeid ja programme, sealhulgas praeguseid ja tulevasi ühenduse teadusuuringute raamprogramme ja nende tulemusi, struktuurifonde, Euroopa Solidaarsusfondi, Euroopa töötervishoiu strateegiat, ühenduse tarbijapoliitika tegevusprogrammi (2007–2013) (6), uimastiennetuse ja teavitustegevuse programmi, vägivallavastase võitluse programmi (Daphne) ja ühenduse statistikaprogrammi nende vastavate tegevuste raames.

| (13) | Erilisi jõupingutusi tuleks teha sidususe ja koostoime tagamiseks programmi ja ühenduse välismeetmete vahel, eelkõige sellistes valdkondades nagu linnugripp, HIV/AIDS, tuberkuloos ja muud piiriülesed terviseohud. Rahvusvahelist koostööd tuleks teha ka üldise tervisereformi edendamiseks ning tervishoiuasutustega seotud üldiste küsimuste lahendamiseks kolmandates riikides. |
| --- | --- |

(13)

Erilisi jõupingutusi tuleks teha sidususe ja koostoime tagamiseks programmi ja ühenduse välismeetmete vahel, eelkõige sellistes valdkondades nagu linnugripp, HIV/AIDS, tuberkuloos ja muud piiriülesed terviseohud. Rahvusvahelist koostööd tuleks teha ka üldise tervisereformi edendamiseks ning tervishoiuasutustega seotud üldiste küsimuste lahendamiseks kolmandates riikides.

| (14) | Tervena elatud aastate (mida on nimetatud ka puudeta elatud eeldatava eluea näitajaks) kasv tänu haiguste ennetamisele ja tervislikumat eluviisi soodustavate poliitikate edendamisele on oluline ELi kodanike heaolu jaoks ning see aitab vastata Lissaboni protsessi väljakutsetele seoses teadmisteühiskonnaga ning riigi rahanduse jätkusuutlikkusega, millele avaldavad survet järjest kasvavad tervishoiu- ja sotsiaalkindlustuskulud. |
| --- | --- |

(14)

Tervena elatud aastate (mida on nimetatud ka puudeta elatud eeldatava eluea näitajaks) kasv tänu haiguste ennetamisele ja tervislikumat eluviisi soodustavate poliitikate edendamisele on oluline ELi kodanike heaolu jaoks ning see aitab vastata Lissaboni protsessi väljakutsetele seoses teadmisteühiskonnaga ning riigi rahanduse jätkusuutlikkusega, millele avaldavad survet järjest kasvavad tervishoiu- ja sotsiaalkindlustuskulud.

| (15) | Euroopa Liidu laienemine on suurendanud muret seoses ELis esineva ebavõrdsusega tervises, mida edasised laienemised tõenäoliselt veelgi süvendavad. Seetõttu peaks see teema olema üks programmi prioriteetidest. |
| --- | --- |

(15)

Euroopa Liidu laienemine on suurendanud muret seoses ELis esineva ebavõrdsusega tervises, mida edasised laienemised tõenäoliselt veelgi süvendavad. Seetõttu peaks see teema olema üks programmi prioriteetidest.

| (16) | Programm peaks aitama välja selgitada põhjused, mis tingivad ebavõrdsust tervises, ning muu hulgas toetama nende vastu võitlemise parimate tavade vahetamist. |
| --- | --- |

(16)

Programm peaks aitama välja selgitada põhjused, mis tingivad ebavõrdsust tervises, ning muu hulgas toetama nende vastu võitlemise parimate tavade vahetamist.

| (17) | Euroopa Liidu elanike terviseseisundi tõhusaks seireks on väga oluline süstemaatiline võrreldavate andmete kogumine, töötlemine ja analüüsimine siseriiklike piirangute raames. See võimaldaks komisjonil ja liikmesriikidel täiustada avalikkusele edastatavat teavet ja töötada välja inimtervise kaitse kõrge taseme saavutamiseks vajalikud strateegiad, tegevussuunad ja meetmed. Põhi- ja toetusmeetmete abil tuleks kaasa aidata rahvatervise arendamiseks vajalike teabe- ja andmevahetuse süsteemide ja võrgustike kooskõla ja koostalitlusvõime saavutamisele. Sugu, sotsiaal-majanduslik staatus ja vanus on tervise puhul olulised tegurid. Andmete kogumisel peaks võimalusel alati tuginema tehtud tööle ning uute andmekogumiste ettepanekutes tuleks arvestada kogumise maksumust ning kogumist tuleb põhjendada selge vajadusega. Andmete kogumine peaks vastama asjaomastele isikuandmete kaitset käsitlevatele õigusnormidele. |
| --- | --- |

(17)

Euroopa Liidu elanike terviseseisundi tõhusaks seireks on väga oluline süstemaatiline võrreldavate andmete kogumine, töötlemine ja analüüsimine siseriiklike piirangute raames. See võimaldaks komisjonil ja liikmesriikidel täiustada avalikkusele edastatavat teavet ja töötada välja inimtervise kaitse kõrge taseme saavutamiseks vajalikud strateegiad, tegevussuunad ja meetmed. Põhi- ja toetusmeetmete abil tuleks kaasa aidata rahvatervise arendamiseks vajalike teabe- ja andmevahetuse süsteemide ja võrgustike kooskõla ja koostalitlusvõime saavutamisele. Sugu, sotsiaal-majanduslik staatus ja vanus on tervise puhul olulised tegurid. Andmete kogumisel peaks võimalusel alati tuginema tehtud tööle ning uute andmekogumiste ettepanekutes tuleks arvestada kogumise maksumust ning kogumist tuleb põhjendada selge vajadusega. Andmete kogumine peaks vastama asjaomastele isikuandmete kaitset käsitlevatele õigusnormidele.

| (18) | Parimad tavad on olulised, kuna tervise edendamist ja ennetustööd tuleks mõõta ka tõhususe ja tulemuslikkuse, mitte üksnes majanduslike näitajate alusel. Parimaid tavasid ning haiguste ja vigastuste kõige kaasaegsemaid ravimeetodeid tuleks edendada tervise edasise halvenemise vältimiseks ning arendada tuleks Euroopa referentkeskuste võrgustike loomist konkreetsete haiguste jaoks. |
| --- | --- |

(18)

Parimad tavad on olulised, kuna tervise edendamist ja ennetustööd tuleks mõõta ka tõhususe ja tulemuslikkuse, mitte üksnes majanduslike näitajate alusel. Parimaid tavasid ning haiguste ja vigastuste kõige kaasaegsemaid ravimeetodeid tuleks edendada tervise edasise halvenemise vältimiseks ning arendada tuleks Euroopa referentkeskuste võrgustike loomist konkreetsete haiguste jaoks.

| (19) | Tuleks võtta meetmeid vigastuste ennetamiseks, kogudes andmeid, analüüsides vigastustegureid ja levitades asjakohast teavet. |
| --- | --- |

(19)

Tuleks võtta meetmeid vigastuste ennetamiseks, kogudes andmeid, analüüsides vigastustegureid ja levitades asjakohast teavet.

| (20) | Tervishoiuteenused on peamiselt liikmesriikide vastutusalas, kuid koostöö ühenduse tasandil võib kasu tuua nii patsientidele kui tervishoiusüsteemidele. Programmi raames rahastatavates tegevustes ning nende tulemusel väljatöötatud ettepanekutes tuleks asjakohaselt arvestada 2006. aasta juunis vastuvõetud nõukogu järeldustega ELi tervishoiusüsteemide ühiste väärtuste ja põhimõtete kohta (7), millega kiidetakse heaks avaldus ELi tervishoiusüsteemide ühiste väärtuste ja põhimõtete kohta ning kutsutakse Euroopa Liidu institutsioone üles neid oma töös austama. Programmis tuleks asjakohaselt arvesse võtta ühenduse tervishoiuteenuste valdkonna meetmete tulevast arengut ning tööd tervishoiuteenuste ja arstiabi kõrgetasemelises töörühmas, mis on oluliseks foorumiks liikmesriikide tervishoiusüsteemide vahelises koostöös ja parimate tavade vahetamisel. |
| --- | --- |

(20)

Tervishoiuteenused on peamiselt liikmesriikide vastutusalas, kuid koostöö ühenduse tasandil võib kasu tuua nii patsientidele kui tervishoiusüsteemidele. Programmi raames rahastatavates tegevustes ning nende tulemusel väljatöötatud ettepanekutes tuleks asjakohaselt arvestada 2006. aasta juunis vastuvõetud nõukogu järeldustega ELi tervishoiusüsteemide ühiste väärtuste ja põhimõtete kohta (7), millega kiidetakse heaks avaldus ELi tervishoiusüsteemide ühiste väärtuste ja põhimõtete kohta ning kutsutakse Euroopa Liidu institutsioone üles neid oma töös austama. Programmis tuleks asjakohaselt arvesse võtta ühenduse tervishoiuteenuste valdkonna meetmete tulevast arengut ning tööd tervishoiuteenuste ja arstiabi kõrgetasemelises töörühmas, mis on oluliseks foorumiks liikmesriikide tervishoiusüsteemide vahelises koostöös ja parimate tavade vahetamisel.

| (21) | Programm peaks aitama kaasa andmete kogumisele, meetodite ja vahendite arendamisele ja edendamisele, võrgustike ja eri koostööliikide loomisele ning patsientide ja tervishoiutöötajate liikuvusega seotud poliitika edendamisele. See peaks hõlbustama Euroopa e-tervise ala edasiarendamist muude ELi poliitikavaldkondadega, sealhulgas regionaalpoliitikaga seotud ühiste algatuste kaudu, toetades samas tööd tervisealaste veebisaitide kvaliteedikriteeriumite ja Euroopa tervisekindlustuskaardi arendamise osas. Arvestada tuleks telemeditsiiniga, kuna telemeditsiini rakenduste edendamine võib kaasa aidata piiriülesele tervishoiule, tagades samas ka koduse ravi. |
| --- | --- |

(21)

Programm peaks aitama kaasa andmete kogumisele, meetodite ja vahendite arendamisele ja edendamisele, võrgustike ja eri koostööliikide loomisele ning patsientide ja tervishoiutöötajate liikuvusega seotud poliitika edendamisele. See peaks hõlbustama Euroopa e-tervise ala edasiarendamist muude ELi poliitikavaldkondadega, sealhulgas regionaalpoliitikaga seotud ühiste algatuste kaudu, toetades samas tööd tervisealaste veebisaitide kvaliteedikriteeriumite ja Euroopa tervisekindlustuskaardi arendamise osas. Arvestada tuleks telemeditsiiniga, kuna telemeditsiini rakenduste edendamine võib kaasa aidata piiriülesele tervishoiule, tagades samas ka koduse ravi.

| (22) | Keskkonna saastumine on Euroopa kodanike jaoks tõsine terviserisk ja suur mureallikas. Laste ja muude ohtlikust keskkonnaseisundist eriti kergesti ohustatud rühmade jaoks tuleks ette näha erimeetmed. Programm peaks täiendama Euroopa keskkonna ja tervise tegevuskava (2004-2010) raames võetavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(22)

Keskkonna saastumine on Euroopa kodanike jaoks tõsine terviserisk ja suur mureallikas. Laste ja muude ohtlikust keskkonnaseisundist eriti kergesti ohustatud rühmade jaoks tuleks ette näha erimeetmed. Programm peaks täiendama Euroopa keskkonna ja tervise tegevuskava (2004-2010) raames võetavaid meetmeid.

| (23) | Programm peaks tegelema soo ning vananemisega seotud terviseküsimustega. |
| --- | --- |

(23)

Programm peaks tegelema soo ning vananemisega seotud terviseküsimustega.

| (24) | Ettevaatusprintsiip ja riskihindamine on inimtervise kaitse kesksed tegurid ning seetõttu tuleks jätkata nende integreerimist ühenduse muudesse poliitikavaldkondadesse ja tegevustesse. |
| --- | --- |

(24)

Ettevaatusprintsiip ja riskihindamine on inimtervise kaitse kesksed tegurid ning seetõttu tuleks jätkata nende integreerimist ühenduse muudesse poliitikavaldkondadesse ja tegevustesse.

| (25) | Käesoleva otsusega kehtestatakse kogu programmi kehtivusajaks rahastamispakett, mis on eelarvepädevatele institutsioonidele iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (8) punkti 37 tähenduses. |
| --- | --- |

(25)

Käesoleva otsusega kehtestatakse kogu programmi kehtivusajaks rahastamispakett, mis on eelarvepädevatele institutsioonidele iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (8) punkti 37 tähenduses.

| (26) | Ühenduse ja liikmesriikide poolt programmi rakendamisel võetud meetmete ja tehtud algatuste kõrgetasemelise koordineerituse tagamiseks on vaja edendada koostööd liikmesriikide vahel ning suurendada olemasolevate ja loodavate rahvatervise valdkonna võrgustike tõhusust. Programmi rakendamise puhul tuleks arvesse võtta riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste osalemist asjakohasel tasandil vastavalt riiklikele süsteemidele. |
| --- | --- |

(26)

Ühenduse ja liikmesriikide poolt programmi rakendamisel võetud meetmete ja tehtud algatuste kõrgetasemelise koordineerituse tagamiseks on vaja edendada koostööd liikmesriikide vahel ning suurendada olemasolevate ja loodavate rahvatervise valdkonna võrgustike tõhusust. Programmi rakendamise puhul tuleks arvesse võtta riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste osalemist asjakohasel tasandil vastavalt riiklikele süsteemidele.

| (27) | Vajalik on suurendada tervisesse ja tervisega seotud projektidesse tehtavaid ELi investeeringuid. Seoses sellega tuleks ergutada liikmesriike käsitlema tervise edendamist riiklikes kavades eelisvaldkonnana. Vaja on suurendada teadlikkust ELi poolse rahastamise võimaluste kohta tervise valdkonnas. Liikmesriike tuleks ergutada vahetama kogemusi, mis on omandatud tervise valdkonna rahastamisel struktuurifondide kaudu. |
| --- | --- |

(27)

Vajalik on suurendada tervisesse ja tervisega seotud projektidesse tehtavaid ELi investeeringuid. Seoses sellega tuleks ergutada liikmesriike käsitlema tervise edendamist riiklikes kavades eelisvaldkonnana. Vaja on suurendada teadlikkust ELi poolse rahastamise võimaluste kohta tervise valdkonnas. Liikmesriike tuleks ergutada vahetama kogemusi, mis on omandatud tervise valdkonna rahastamisel struktuurifondide kaudu.

| (28) | Valitsusvälistel asutustel ja erivõrgustikel võib olla samuti oluline roll programmi eesmärkide saavutamisel. Programmi ühe või mitme eesmärgi poole püüdlemisel võivad nad vajada ühenduse toetust, mis võimaldaks neil tegutseda. Seega tuleks kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (9), kehtestada ühenduse toetust taotlevate valitsusväliste asutuste ja erivõrgustike jaoks üksikasjalikud abikõlblikkuse kriteeriumid ning rahastamise läbipaistvust ja ühenduse toetuse kestust käsitlevad sätted. Sellised kriteeriumid peaksid hõlmama nimetatud asutuste ja võrgustike kohustusi selgesõnaliste eesmärkide, tegevuskavade, mõõdetavate ja tugevalt Euroopa mõõdet esindavate tulemuste ning programmi eesmärkide tegeliku lisaväärtuse kehtestamisel. Asjaomaste organisatsioonide olemust arvestades ning erilise kasulikkuse juhtudel peaks nende asutuste ja erivõrgustike tööks antava ühenduse toetuse pikendamisel olema võimalik loobuda toetuse järkjärgulise vähendamise põhimõttest. |
| --- | --- |

(28)

Valitsusvälistel asutustel ja erivõrgustikel võib olla samuti oluline roll programmi eesmärkide saavutamisel. Programmi ühe või mitme eesmärgi poole püüdlemisel võivad nad vajada ühenduse toetust, mis võimaldaks neil tegutseda. Seega tuleks kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (9), kehtestada ühenduse toetust taotlevate valitsusväliste asutuste ja erivõrgustike jaoks üksikasjalikud abikõlblikkuse kriteeriumid ning rahastamise läbipaistvust ja ühenduse toetuse kestust käsitlevad sätted. Sellised kriteeriumid peaksid hõlmama nimetatud asutuste ja võrgustike kohustusi selgesõnaliste eesmärkide, tegevuskavade, mõõdetavate ja tugevalt Euroopa mõõdet esindavate tulemuste ning programmi eesmärkide tegeliku lisaväärtuse kehtestamisel. Asjaomaste organisatsioonide olemust arvestades ning erilise kasulikkuse juhtudel peaks nende asutuste ja erivõrgustike tööks antava ühenduse toetuse pikendamisel olema võimalik loobuda toetuse järkjärgulise vähendamise põhimõttest.

| (29) | Programmi rakendamine peaks toimuma tihedas koostöös asjaomaste organisatsioonide ja ametitega, eriti Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusega. |
| --- | --- |

(29)

Programmi rakendamine peaks toimuma tihedas koostöös asjaomaste organisatsioonide ja ametitega, eriti Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusega.

| (30) | Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt otsusele 1999/468/EÜ, tagades läbipaistvuse ja mõistliku tasakaalu programmi erinevate eesmärkide vahel. |
| --- | --- |

(30)

Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt otsusele 1999/468/EÜ, tagades läbipaistvuse ja mõistliku tasakaalu programmi erinevate eesmärkide vahel.

| (31) | Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga (edaspidi “EMP leping”) nähakse ette koostöö tervise valdkonnas ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Euroopa Majanduspiirkonnas osalevate Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riikide (edaspidi “EFTA/EMP riigid”) vahel. Samuti tuleks ette näha programmis osalemise võimalus teistele riikidele, eelkõige ühenduse naaberriikidele, ühenduse liikmelisust taotlevatele riikidele, kandidaatriikidele ja ühinevatele riikidele, võttes arvesse võimalust, et muudes riikides eksisteerivad terviseohud võivad avaldada mõju ka ühenduse siseselt. |
| --- | --- |

(31)

Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga (edaspidi “EMP leping”) nähakse ette koostöö tervise valdkonnas ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Euroopa Majanduspiirkonnas osalevate Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riikide (edaspidi “EFTA/EMP riigid”) vahel. Samuti tuleks ette näha programmis osalemise võimalus teistele riikidele, eelkõige ühenduse naaberriikidele, ühenduse liikmelisust taotlevatele riikidele, kandidaatriikidele ja ühinevatele riikidele, võttes arvesse võimalust, et muudes riikides eksisteerivad terviseohud võivad avaldada mõju ka ühenduse siseselt.

| (32) | Programmi eesmärkide saavutamisele kaasaaitamiseks tuleks hõlbustada vajalike suhete loomist programmis mitteosalevate kolmandate riikidega, võttes arvesse kõnealuste riikide ja ühenduse vahel sõlmitud asjakohaseid lepinguid. See võib hõlmata kolmandate riikide poolt täideviidavaid tegevusi, mis täiendavad programmi raames rahastatavaid meetmeid ühist huvi pakkuvates valdkondades, kuid ei tohiks hõlmata rahalist toetust programmi raames. |
| --- | --- |

(32)

Programmi eesmärkide saavutamisele kaasaaitamiseks tuleks hõlbustada vajalike suhete loomist programmis mitteosalevate kolmandate riikidega, võttes arvesse kõnealuste riikide ja ühenduse vahel sõlmitud asjakohaseid lepinguid. See võib hõlmata kolmandate riikide poolt täideviidavaid tegevusi, mis täiendavad programmi raames rahastatavaid meetmeid ühist huvi pakkuvates valdkondades, kuid ei tohiks hõlmata rahalist toetust programmi raames.

| (33) | On asjakohane arendada koostööd asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, näiteks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja selle spetsialiseeritud asutustega, eelkõige Maailma Terviseorganisatsiooniga, samuti Euroopa Nõukogu ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooniga, pidades silmas programmi tervisemeetmete tõhususe ja tulemuslikkuse suurendamist ühenduse ja rahvusvahelisel tasandil ning võttes arvesse erinevate organisatsioonide suutlikkust ja ülesandeid. |
| --- | --- |

(33)

On asjakohane arendada koostööd asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, näiteks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja selle spetsialiseeritud asutustega, eelkõige Maailma Terviseorganisatsiooniga, samuti Euroopa Nõukogu ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooniga, pidades silmas programmi tervisemeetmete tõhususe ja tulemuslikkuse suurendamist ühenduse ja rahvusvahelisel tasandil ning võttes arvesse erinevate organisatsioonide suutlikkust ja ülesandeid.

| (34) | Programmi eesmärkide edukas rakendamine peaks tuginema iga-aastastes tööplaanides sisalduvate teemade heal kajastamisel, asjakohaste meetmete valimisel ja projektide rahastamisel, mille kõikide puhul on kehtestatud asjakohane seire- ja hindamiskord, ning korrapärasel seirel ja hindamisel, sealhulgas sõltumatud välishindamised, mis peaksid mõõtma meetmete mõju ja näitama nende panust programmi üldeesmärkide saavutamisel. Programmi hindamisel tuleks arvesse võtta asjaolu, et programmi eesmärkide saavutamine võib nõuda programmi kestusest pikemat ajavahemikku. |
| --- | --- |

(34)

Programmi eesmärkide edukas rakendamine peaks tuginema iga-aastastes tööplaanides sisalduvate teemade heal kajastamisel, asjakohaste meetmete valimisel ja projektide rahastamisel, mille kõikide puhul on kehtestatud asjakohane seire- ja hindamiskord, ning korrapärasel seirel ja hindamisel, sealhulgas sõltumatud välishindamised, mis peaksid mõõtma meetmete mõju ja näitama nende panust programmi üldeesmärkide saavutamisel. Programmi hindamisel tuleks arvesse võtta asjaolu, et programmi eesmärkide saavutamine võib nõuda programmi kestusest pikemat ajavahemikku.

| (35) | Iga-aastased tööplaanid peaksid hõlmama programmist kõigi erinevate rahastamismehhanismide, sh pakkumiskutsete kaudu rahastatavaid peamisi prognoositavaid tegevusi. |
| --- | --- |

(35)

Iga-aastased tööplaanid peaksid hõlmama programmist kõigi erinevate rahastamismehhanismide, sh pakkumiskutsete kaudu rahastatavaid peamisi prognoositavaid tegevusi.

| (36) | Kuna käesoleva otsuse eesmärke ei suuda liikmesriigid küsimuste riigiülese loomuse tõttu piisavalt saavutada ning seetõttu on neid põhjusel, et ühenduse tegevus on kodanike tervise ja turvalisuse kaitsmisel siseriiklikust tegevusest potentsiaalselt tõhusam ja tulemuslikum, parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(36)

Kuna käesoleva otsuse eesmärke ei suuda liikmesriigid küsimuste riigiülese loomuse tõttu piisavalt saavutada ning seetõttu on neid põhjusel, et ühenduse tegevus on kodanike tervise ja turvalisuse kaitsmisel siseriiklikust tegevusest potentsiaalselt tõhusam ja tulemuslikum, parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (37) | Vastavalt asutamislepingu artiklile 2, milles sätestatakse meeste ja naiste võrdsuse põhimõte ühenduses, ning kooskõlas artikli 3 lõikega 2, mille kohaselt on ühenduse eesmärk meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ja võrdõiguslikkuse edendamine kõikide ühenduse meetmete, sealhulgas tervisekaitse kõrge taseme saavutamiseks võetavate meetmete puhul, peaksid kõik programmi eesmärgid ja meetmed aitama parandada arusaamist meeste ja naiste vastavatest tervisega seotud vajadustest ja tervist käsitlevatest lähenemisviisidest ning aitama kaasa nende vajaduste ja tervist käsitlevate lähenemisviiside tunnustamisele. |
| --- | --- |

(37)

Vastavalt asutamislepingu artiklile 2, milles sätestatakse meeste ja naiste võrdsuse põhimõte ühenduses, ning kooskõlas artikli 3 lõikega 2, mille kohaselt on ühenduse eesmärk meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ja võrdõiguslikkuse edendamine kõikide ühenduse meetmete, sealhulgas tervisekaitse kõrge taseme saavutamiseks võetavate meetmete puhul, peaksid kõik programmi eesmärgid ja meetmed aitama parandada arusaamist meeste ja naiste vastavatest tervisega seotud vajadustest ja tervist käsitlevatest lähenemisviisidest ning aitama kaasa nende vajaduste ja tervist käsitlevate lähenemisviiside tunnustamisele.

| (38) | On asjakohane tagada üleminek käesoleva programmi ja eelmise programmi vahel, mida see asendab, eriti mitmeaastaste korralduslike meetmete, nagu tehnilise ja haldusabi rahastamise jätkumine. Alates 1. jaanuarist 2014 peaksid tehnilise ja haldusabi eraldised katma vajaduse korral kulud, mis on seotud 2013. aasta lõpuks lõpule viimata meetmete haldamisega. |
| --- | --- |

(38)

On asjakohane tagada üleminek käesoleva programmi ja eelmise programmi vahel, mida see asendab, eriti mitmeaastaste korralduslike meetmete, nagu tehnilise ja haldusabi rahastamise jätkumine. Alates 1. jaanuarist 2014 peaksid tehnilise ja haldusabi eraldised katma vajaduse korral kulud, mis on seotud 2013. aasta lõpuks lõpule viimata meetmete haldamisega.

| (39) | Käesolev otsus asendab otsuse nr 1786/2002/EÜ. Nimetatud otsus tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(39)

Käesolev otsus asendab otsuse nr 1786/2002/EÜ. Nimetatud otsus tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Programmi kehtestamine

Käesolevaga kehtestatakse ühenduse teine tervisevaldkonna tegevusprogramm (2007–2013), mis hõlmab ajavahemikku ... (10) kuni 31. detsembrini 2013 (edaspidi “programm”).

Artikkel 2

Ülesanne ja eesmärgid

1.   Programm täiendab ja toetab liikmesriikide poliitikat, annab sellele lisandväärtust ning aitab kaasa solidaarsuse ja heaolu suurendamisele Euroopa Liidus, kaitstes ja edendades inimeste tervist ja turvalisust ning parandades rahvatervist.

2.   Lisas esitatud meetmete abil püütakse saavutada järgmisi eesmärke:

| — | kodanike tervisekaitse parandamine, |
| --- | --- |

—

kodanike tervisekaitse parandamine,

| — | tervise edendamine, |
| --- | --- |

—

tervise edendamine,

| — | tervisealase teabe ja teadmiste loomine ja levitamine. |
| --- | --- |

—

tervisealase teabe ja teadmiste loomine ja levitamine.

Esimeses lõigus osutatud meetmed toetavad võimaluse korral peamiste haiguste ennetamist ja aitavad kaasa nende esinemissageduse ning nende põhjustatud haigestumiste ja surmajuhtumite vähendamisele.

Artikkel 3

Rahastamine

1.   Rahastamispakett programmi rakendamiseks artiklis 1 nimetatud ajavahemikul on 365 600 000 eurot.

2.   Iga-aastased eraldised määravad eelarvepädevad institutsioonid finantsraamistiku piires.

Artikkel 4

Rahaline toetus

1.   Ühenduse rahaline toetus ei ületa järgmisi tasemeid:

| a) | 60 % kuludest meetme puhul, mille eesmärk on aidata kaasa programmi mõne eesmärgi saavutamisele, välja arvatud erilise kasulikkuse juhud, mille puhul ühenduse toetus võib olla kuni 80 %; ning |
| --- | --- |

a)

60 % kuludest meetme puhul, mille eesmärk on aidata kaasa programmi mõne eesmärgi saavutamisele, välja arvatud erilise kasulikkuse juhud, mille puhul ühenduse toetus võib olla kuni 80 %; ning

| b) | 60 % sellise mittetulundusliku ning tööstus-, kaubandus- ja ärihuvidest või muudest vastandlikest huvidest sõltumatu valitsusvälise asutuse või erivõrgustiku tegevuskuludest, millel on liikmeid vähemalt pooltes liikmesriikides, mille geograafiline ulatus on tasakaalustatud ja mis püüab saavutada oma tegevuse peamise sihina üht või mitut programmi eesmärki, kui selline toetus on vajalik nende eesmärkide elluviimiseks. Erilise kasulikkuse juhtudel võib ühenduse toetus olla kuni 80 %. |
| --- | --- |

b)

60 % sellise mittetulundusliku ning tööstus-, kaubandus- ja ärihuvidest või muudest vastandlikest huvidest sõltumatu valitsusvälise asutuse või erivõrgustiku tegevuskuludest, millel on liikmeid vähemalt pooltes liikmesriikides, mille geograafiline ulatus on tasakaalustatud ja mis püüab saavutada oma tegevuse peamise sihina üht või mitut programmi eesmärki, kui selline toetus on vajalik nende eesmärkide elluviimiseks. Erilise kasulikkuse juhtudel võib ühenduse toetus olla kuni 80 %.

2.   Lõike 1 punktis b sätestatud valitsusvälistele asutustele ja erivõrgustikele antava rahalise toetuse pikendamisel võib loobuda järkjärgulise vähendamise põhimõttest.

3.   Kui see on taotletava eesmärgi olemuse tõttu vajalik, võib ühenduse rahaline toetus hõlmata ühenduse ja ühe või mitme liikmesriigi poolset ühist rahastamist või ühenduse ja muude osalevate riikide pädevate asutuste poolset ühist rahastamist. Sel juhul on ühenduse toetus kuni 50 %, välja arvatud erilise kasulikkuse juhud, mille puhul ühenduse toetus on kuni 70 %. Ühenduse toetust võib anda avaliku sektori asutusele või mittetulundusühingule, mille on läbipaistva menetluse abil määranud liikmesriik või asjaomane pädev asutus ja kinnitanud komisjon.

4.   Ühenduse rahalist toetust võib anda ka ühekordse maksena või kindlasummaliste maksetena, kui see sobib asjaomaste meetmete olemusega. Selliste rahaliste toetuste suhtes ei kohaldata lõigetes 1 ja 3 sätestatud maksimaalseid protsendimäärasid, kuid kaasrahastamine on siiski nõutav.

Artikkel 5

Tehniline ja haldusabi

1.   Programmi rahaeraldised võivad hõlmata ka ettevalmistuste, seire, kontrolli, auditeerimise ja hindamise kulusid, kui need tegevused on vajalikud otseselt programmi haldamiseks ja selle eesmärkide täitmiseks, eelkõige teadusuuringud, kohtumised, teavitamis- ja avaldamistegevus, samuti teabevahetusega tegelevate informaatikavõrgustike kulusid ning kõiki muid tehnilise ja haldusabi kulusid, mis komisjonil programmi haldamisel võivad tekkida.

2.   Rahaeraldised võivad hõlmata ka tehnilise ja haldusabi kulusid, mis on vajalikud programmi ja otsuse nr 1786/2002/EÜ kohaselt vastu võetud meetmete vahelise ülemineku tagamiseks. Vajaduse korral võib sarnaste kulude katteks tehtavaid eraldisi eelarvesse kirjendada ka pärast 2013. aastat, et oleks võimalik hallata meetmeid, mis 31. detsembriks 2013 ei ole veel lõpule viidud.

Artikkel 6

Rakendusmeetodid

Artiklis 2 sätestatud ülesande ja eesmärkide täitmiseks võetavate meetmete puhul kasutatakse täiel määral olemaolevaid rakendusmeetodeid, sealhulgas eelkõige:

| a) | otsest või kaudset tsentraliseeritud rakendamist komisjoni poolt; ning |
| --- | --- |

a)

otsest või kaudset tsentraliseeritud rakendamist komisjoni poolt; ning

| b) | vajaduse korral ühist haldamist koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega. |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral ühist haldamist koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega.

Artikkel 7

Programmi rakendamine

1.   Komisjon tagab tihedas koostöös liikmesriikidega programmis sätestatud meetmete rakendamise vastavalt artiklitele 3 ja 8.

2.   Komisjon ja liikmesriigid võtavad oma pädevuse piires asjakohaseid meetmeid, et tagada programmi tõhus rakendamine ning töötada ühenduse ja liikmesriikide tasandil välja mehhanismid, mis aitavad programmi eesmärke saavutada. Nad tagavad asjakohase teabe esitamise programmiga toetatavate meetmete kohta ja asjakohase osaluse.

3.   Programmi eesmärkide saavutamiseks teeb komisjon liikmesriikidega tihedat koostööd, et:

| a) | saavutada andmete ja teabe võrreldavus ning tervist käsitlevate andme- ja teabevahetussüsteemide ja -võrgustike kokkusobivus ning koostalitlusvõime; ning |
| --- | --- |

a)

saavutada andmete ja teabe võrreldavus ning tervist käsitlevate andme- ja teabevahetussüsteemide ja -võrgustike kokkusobivus ning koostalitlusvõime; ning

| b) | tagada vajalik koostöö ja teabevahetus Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusega ja muude asjaomaste ELi ametitega, et optimeerida ühenduse rahaliste vahendite kasutamist. |
| --- | --- |

b)

tagada vajalik koostöö ja teabevahetus Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusega ja muude asjaomaste ELi ametitega, et optimeerida ühenduse rahaliste vahendite kasutamist.

4.   Programmi rakendamisel tagab komisjon koos liikmesriikidega selle vastavuse kõikidele asjakohastele isikuandmete kaitse suhtes kehtivatele õigusnormidele ning võtab selliste andmete konfidentsiaalsuse ja kaitstuse tagamiseks vajaduse korral kasutusele vastavad mehhanismid.

Artikkel 8

Rakendusmeetmed

1.   Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed võetakse vastu vastavalt artikli 10 lõikes 2 osutatud menetlusele ja need on seotud järgmiste küsimustega:

| a) | programmi rakendamise iga-aastane tööplaan, milles määratakse kindlaks:






  i) | prioriteedid ja võetavad meetmed, samuti rahaliste vahendite jaotus; |
| --- | --- | --- |

a)

programmi rakendamise iga-aastane tööplaan, milles määratakse kindlaks:

i)

prioriteedid ja võetavad meetmed, samuti rahaliste vahendite jaotus;

| ii) | ühenduse rahalise toetuse osakaalu kriteeriumid, sealhulgas kriteeriumid hindamaks, kas tegemist on erilise kasulikkuse juhuga; |
| --- | --- |

ii)

ühenduse rahalise toetuse osakaalu kriteeriumid, sealhulgas kriteeriumid hindamaks, kas tegemist on erilise kasulikkuse juhuga;

| iii) | artiklis 9 nimetatud ühisstrateegiate ja -meetmete rakendamise kord; |
| --- | --- |

iii)

artiklis 9 nimetatud ühisstrateegiate ja -meetmete rakendamise kord;

| b) | artikliga 4 hõlmatud programmi meetmete rahalise toetusega seotud valiku-, rahastamis- ja muud kriteeriumid. |
| --- | --- |

b)

artikliga 4 hõlmatud programmi meetmete rahalise toetusega seotud valiku-, rahastamis- ja muud kriteeriumid.

2.   Kõik muud käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed võetakse vastu vastavalt artikli 10 lõikes 3 osutatud menetlusele.

Artikkel 9

Ühisstrateegiad ja -meetmed

1.   Inimtervise kaitse kõrge taseme tagamiseks kõikide ühenduse poliitikavaldkondade ja tegevuste kindlaksmääramisel ja rakendamisel ning terviseküsimuste teistesse poliitikavaldkondadesse integreerimise edendamiseks võib programmi eesmärke ellu viia ühisstrateegiate ja ühismeetmete abil, luues seoseid asjakohaste ühenduse programmide, meetmete ja rahaliste vahendite vahel.

2.   Komisjon tagab programmi optimaalse sünergia muude ühenduse programmide, meetmete ja rahaliste vahenditega.

Artikkel 10

Komitee

1.   Komisjoni abistab komitee (edaspidi “komitee”).

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kaks kuud.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

4.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 11

Kolmandate riikide osalemine

Programmis võivad osaleda:

| a) | EFTA/EMP riigid EMP lepingus sätestatud tingimustel; ja |
| --- | --- |

a)

EFTA/EMP riigid EMP lepingus sätestatud tingimustel; ja

| b) | kolmandad riigid, eelkõige riigid, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa naabruspoliitikat, Euroopa Liidu liikmelisust taotlevad riigid, kandidaatriigid, ühinevad riigid ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kaasatud Lääne-Balkani riigid vastavalt tingimustele, mis on sätestatud asjaomastes kahe- või mitmepoolsetes lepingutes, millega on kehtestatud nende ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtted. |
| --- | --- |

b)

kolmandad riigid, eelkõige riigid, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa naabruspoliitikat, Euroopa Liidu liikmelisust taotlevad riigid, kandidaatriigid, ühinevad riigid ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kaasatud Lääne-Balkani riigid vastavalt tingimustele, mis on sätestatud asjaomastes kahe- või mitmepoolsetes lepingutes, millega on kehtestatud nende ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtted.

Artikkel 12

Rahvusvaheline koostöö

Programmi rakendamisel soodustatakse suhteid ja koostööd kolmandate riikidega, kes programmis ei osale, ja asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, eriti Maailma Terviseorganisatsiooniga.

Artikkel 13

Seire, hindamine ja tulemuste levitamine

1.   Komisjon jälgib tihedas koostöös liikmesriikidega programmi meetmete rakendamist, pidades silmas programmi eesmärke. Komisjon annab igal aastal aru komiteele kõikide programmi kaudu rahastatud meetmete ja projektide kohta ning teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu.

2.   Liikmesriigid annavad komisjoni taotluse korral, mis väldib liikmesriikide halduskoormuse ebaproportsionaalset suurenemist, mis tahes kättesaadavat teavet programmi rakendamise ja mõju kohta.

3.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele:

| a) | hiljemalt ... (11) sõltumatute välisekspertide vahehindamise aruande, mis käsitleb programmi eesmärkide seisukohast saavutatud tulemusi, programmi rakendamise kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid aspekte ning samuti selle järjekindlust ja täiendavust seoses muude asjakohaste ühenduse programmide, meetmete ja rahaliste vahenditega. Aruanne võimaldab eelkõige hinnata meetmete mõju kõikidele riikidele. Aruanne sisaldab põhiliste järelduste kokkuvõtet ning sellele on lisatud komisjoni märkused; |
| --- | --- |

a)

hiljemalt ... (11) sõltumatute välisekspertide vahehindamise aruande, mis käsitleb programmi eesmärkide seisukohast saavutatud tulemusi, programmi rakendamise kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid aspekte ning samuti selle järjekindlust ja täiendavust seoses muude asjakohaste ühenduse programmide, meetmete ja rahaliste vahenditega. Aruanne võimaldab eelkõige hinnata meetmete mõju kõikidele riikidele. Aruanne sisaldab põhiliste järelduste kokkuvõtet ning sellele on lisatud komisjoni märkused;

| b) | hiljemalt ... (12) teatise programmi jätkamise kohta; |
| --- | --- |

b)

hiljemalt ... (12) teatise programmi jätkamise kohta;

| c) | hiljemalt 31. detsembril 2015 sõltumatute välisekspertide järelhindamise aruande, mis hõlmab programmi rakendamist ja tulemusi. |
| --- | --- |

c)

hiljemalt 31. detsembril 2015 sõltumatute välisekspertide järelhindamise aruande, mis hõlmab programmi rakendamist ja tulemusi.

4.   Komisjon avaldab käesoleva otsuse kohaselt võetud meetmete tulemused ja tagab nende levitamise.

Artikkel 14

Kehtetuks tunnistamine

Otsus nr 1786/2002/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 15

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 88, 11.4.2006, lk 1.

1

(2)  ELT C 192, 16.8.2006, lk 8.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 16. märtsi 2006. aasta arvamus (ELT C 291 E, 30.11.2006, lk 372), nõukogu 22. märtsi 2007. aasta ühine seisukoht ja Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  EÜT L 271, 9.10.2002, lk 1. Otsust on muudetud otsusega nr 786/2004/EÜ (ELT L 138, 30.4.2004, lk 7).

4

(5)  ELT L 142, 30.4.2004, lk 1.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1926/2006/EÜ (ELT L 404, 30.12.2006, lk 39).

6

(7)  ELT C 146, 22.6.2006, lk 1.

7

(8)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

8

(9)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

9

(10)  Käesoleva otsuse jõustumise kuupäev.

10

(11)  Kolm aastat pärast käesoleva otsuse jõustumist.

11

(12)  Neli aastat pärast käesoleva otsuse jõustumist.

12

---

LISA

ARTIKLI 2 LÕIKES 2 OSUTATUD MEETMED

| 1. | Kodanike tervisekaitse parandamine |
| --- | --- |

1.

Kodanike tervisekaitse parandamine

| 1.1. | Kodanike kaitsmine terviseohtude eest |
| --- | --- |

1.1.

Kodanike kaitsmine terviseohtude eest

| 1.1.1. | Töötada välja strateegiad ja mehhanismid nakkushaiguste ja mittenakkuslike haigustega seotud terviseohtude ning füüsikalistest, keemilistest või bioloogilistest allikatest tulenevate terviseohtude, sh nende tahtliku tekitamise ennetamiseks, nende kohta teabe vahetamiseks ning neile reageerimiseks; võtta meetmeid eesmärgiga tagada kõrgetasemelise diagnostika alane koostöö liikmesriikide laborite vahel; toetada nende olemasolevate laborite tegevust, kes teevad ühenduse jaoks olulist tööd; töötada ühenduse referentlaborite võrgustiku loomise suunas. |
| --- | --- |

1.1.1.

Töötada välja strateegiad ja mehhanismid nakkushaiguste ja mittenakkuslike haigustega seotud terviseohtude ning füüsikalistest, keemilistest või bioloogilistest allikatest tulenevate terviseohtude, sh nende tahtliku tekitamise ennetamiseks, nende kohta teabe vahetamiseks ning neile reageerimiseks; võtta meetmeid eesmärgiga tagada kõrgetasemelise diagnostika alane koostöö liikmesriikide laborite vahel; toetada nende olemasolevate laborite tegevust, kes teevad ühenduse jaoks olulist tööd; töötada ühenduse referentlaborite võrgustiku loomise suunas.

| 1.1.2. | Toetada ennetus-, vaktsineerimis- ja immuniseerimisstrateegiate arendamist; täiustada koostöövorme, võrgustikke, abivahendeid ja andmeedastussüsteeme, mis on seotud immuunsustausta ja kõrvaltoimete seirega. |
| --- | --- |

1.1.2.

Toetada ennetus-, vaktsineerimis- ja immuniseerimisstrateegiate arendamist; täiustada koostöövorme, võrgustikke, abivahendeid ja andmeedastussüsteeme, mis on seotud immuunsustausta ja kõrvaltoimete seirega.

| 1.1.3. | Arendada riskijuhtimise suutlikkust ja korda; parandada tegevuse planeerimist ja valmisolekut tervist ohustavateks hädaolukordadeks, kaasa arvatud valmisolek ELi ja rahvusvaheliste organisatsioonide kooskõlastatud sekkumiseks tervist ohustavates hädaolukordades; arendada riskist teavitamise ja vastumeetmete üle konsulteerimise menetlusi. |
| --- | --- |

1.1.3.

Arendada riskijuhtimise suutlikkust ja korda; parandada tegevuse planeerimist ja valmisolekut tervist ohustavateks hädaolukordadeks, kaasa arvatud valmisolek ELi ja rahvusvaheliste organisatsioonide kooskõlastatud sekkumiseks tervist ohustavates hädaolukordades; arendada riskist teavitamise ja vastumeetmete üle konsulteerimise menetlusi.

| 1.1.4. | Edendada koostööd ning olemasoleva reageerimissuutlikkuse ja olemasolevate reageerimisvahendite täiustamist, hõlmates ka kaitsevahendeid, isolatsiooniruume ja teisaldatavaid laboreid, mis on vajalikud hädaolukorras kiiresti tegutsemiseks. |
| --- | --- |

1.1.4.

Edendada koostööd ning olemasoleva reageerimissuutlikkuse ja olemasolevate reageerimisvahendite täiustamist, hõlmates ka kaitsevahendeid, isolatsiooniruume ja teisaldatavaid laboreid, mis on vajalikud hädaolukorras kiiresti tegutsemiseks.

| 1.1.5. | Töötada välja strateegiad ja menetlused üldiste situatsiooniplaanide ja konkreetsete tervist ohustavate hädaolukordade lahendamise plaanide ning nende liikmesriikidevahelise koostoimivuse väljatöötamiseks, tõhustamiseks, hindamiseks ja täiendamiseks ning harjutuste ja katsetuste korraldamiseks. |
| --- | --- |

1.1.5.

Töötada välja strateegiad ja menetlused üldiste situatsiooniplaanide ja konkreetsete tervist ohustavate hädaolukordade lahendamise plaanide ning nende liikmesriikidevahelise koostoimivuse väljatöötamiseks, tõhustamiseks, hindamiseks ja täiendamiseks ning harjutuste ja katsetuste korraldamiseks.

| 1.2. | Kodanike turvalisuse parandamine |
| --- | --- |

1.2.

Kodanike turvalisuse parandamine

| 1.2.1. | Toetada ja laiendada teaduslikku nõustamist ja riskihindamist, edendades riskide varast avastamist; analüüsida riskide võimalikku mõju; vahetada ohutegurite ja nendega kokkupuutumisega seotud teavet; edendada integreeritud ja ühtlustatud lähenemisviise. |
| --- | --- |

1.2.1.

Toetada ja laiendada teaduslikku nõustamist ja riskihindamist, edendades riskide varast avastamist; analüüsida riskide võimalikku mõju; vahetada ohutegurite ja nendega kokkupuutumisega seotud teavet; edendada integreeritud ja ühtlustatud lähenemisviise.

| 1.2.2. | Aidata parandada inimpäritoluga organite ja ainete, vere ja verepreparaatide ohutust ja kvaliteeti; edendada nende kättesaadavust, jälgitavust ja meditsiinis kasutatavust, austades samas asutamislepingu artikli 152 lõikes 5 sätestatud liikmesriikide vastutust. |
| --- | --- |

1.2.2.

Aidata parandada inimpäritoluga organite ja ainete, vere ja verepreparaatide ohutust ja kvaliteeti; edendada nende kättesaadavust, jälgitavust ja meditsiinis kasutatavust, austades samas asutamislepingu artikli 152 lõikes 5 sätestatud liikmesriikide vastutust.

| 1.2.3. | Edendada meetmeid, millega parandatakse patsiendi ohutust kvaliteetse ja turvalise arstiabi abil, kaasa arvatud seoses antibiootikumiresistentsuse ja haiglanakkustega. |
| --- | --- |

1.2.3.

Edendada meetmeid, millega parandatakse patsiendi ohutust kvaliteetse ja turvalise arstiabi abil, kaasa arvatud seoses antibiootikumiresistentsuse ja haiglanakkustega.

| 2. | Tervise edendamine |
| --- | --- |

2.

Tervise edendamine

| 2.1. | Tervislikuma eluviisi edendamine ning ebavõrdsuse vähendamine tervises |
| --- | --- |

2.1.

Tervislikuma eluviisi edendamine ning ebavõrdsuse vähendamine tervises

| 2.1.1. | Edendada tervena elatud aastate arvu suurendamise ja tervena vananemisega seotud algatusi; toetada meetmeid, mille abil edendatakse ja uuritakse tervise mõju tööviljakusele ja tööturul osalemisele panusena Lissaboni eesmärkide saavutamise suunas; toetada meetmeid, et uurida teiste poliitikate mõju tervisele. |
| --- | --- |

2.1.1.

Edendada tervena elatud aastate arvu suurendamise ja tervena vananemisega seotud algatusi; toetada meetmeid, mille abil edendatakse ja uuritakse tervise mõju tööviljakusele ja tööturul osalemisele panusena Lissaboni eesmärkide saavutamise suunas; toetada meetmeid, et uurida teiste poliitikate mõju tervisele.

| 2.1.2. | Toetada algatusi, mille abil saab teha kindlaks põhjused, mis tingivad liikmesriikides ja nende vahel ebavõrdsust tervises, sealhulgas soolistest erinevustest tingitud ebavõrdsust, ning algatusi, mis võimaldavad nimetatud ebavõrdsust käsitleda ja seda vähendada, et suurendada majanduslikku jõukust ja ühtekuuluvust; edendada investeerimist tervisesse koostöös ühenduse muude poliitikavaldkondade ja fondidega; suurendada riiklike tervishoiusüsteemide vahelist solidaarsust, toetades koostööd piiriülese tervishoiu valdkonnas. |
| --- | --- |

2.1.2.

Toetada algatusi, mille abil saab teha kindlaks põhjused, mis tingivad liikmesriikides ja nende vahel ebavõrdsust tervises, sealhulgas soolistest erinevustest tingitud ebavõrdsust, ning algatusi, mis võimaldavad nimetatud ebavõrdsust käsitleda ja seda vähendada, et suurendada majanduslikku jõukust ja ühtekuuluvust; edendada investeerimist tervisesse koostöös ühenduse muude poliitikavaldkondade ja fondidega; suurendada riiklike tervishoiusüsteemide vahelist solidaarsust, toetades koostööd piiriülese tervishoiu valdkonnas.

| 2.2. | Tervislikuma eluviisi edendamine ning peamiste haiguste ja vigastuste vähendamine tervise determinantidele suunatud tegevuse abil |
| --- | --- |

2.2.

Tervislikuma eluviisi edendamine ning peamiste haiguste ja vigastuste vähendamine tervise determinantidele suunatud tegevuse abil

| 2.2.1. | Mõjutada tervise determinante füüsilise ja vaimse tervise edendamise ja parandamise eesmärgil, luues keskkonna, mis toetab tervislikke eluviise ja haiguste ennetamist; võtta meetmeid selliste võtmetegurite mõjutamiseks nagu toitumine, füüsiline aktiivsus ja seksuaalne tervis, samuti sõltuvust tekitavate tegurite mõjutamiseks (tubakas, alkohol, narkootilised ained), keskendudes võtmetähtsusega taustateguritele nagu haridus ja töökoht, ning elutsükkel tervikuna. |
| --- | --- |

2.2.1.

Mõjutada tervise determinante füüsilise ja vaimse tervise edendamise ja parandamise eesmärgil, luues keskkonna, mis toetab tervislikke eluviise ja haiguste ennetamist; võtta meetmeid selliste võtmetegurite mõjutamiseks nagu toitumine, füüsiline aktiivsus ja seksuaalne tervis, samuti sõltuvust tekitavate tegurite mõjutamiseks (tubakas, alkohol, narkootilised ained), keskendudes võtmetähtsusega taustateguritele nagu haridus ja töökoht, ning elutsükkel tervikuna.

| 2.2.2. | Edendada meetmeid, mille eesmärgiks on ennetada peamisi haigusi, mis moodustavad märkimisväärse osa ühenduse üldisest haiguskoormusest, ja haruldasi haigusi, mille puhul ühenduse tegevus võib nende determinantide käsitlemisega pakkuda riiklike abinõudega võrreldes olulist lisaväärtust. |
| --- | --- |

2.2.2.

Edendada meetmeid, mille eesmärgiks on ennetada peamisi haigusi, mis moodustavad märkimisväärse osa ühenduse üldisest haiguskoormusest, ja haruldasi haigusi, mille puhul ühenduse tegevus võib nende determinantide käsitlemisega pakkuda riiklike abinõudega võrreldes olulist lisaväärtust.

| 2.2.3. | Toetada meetmeid, mis käsitlevad laiemaid keskkonna- ja sotsiaal-majanduslike determinantide tervisemõju. |
| --- | --- |

2.2.3.

Toetada meetmeid, mis käsitlevad laiemaid keskkonna- ja sotsiaal-majanduslike determinantide tervisemõju.

| 2.2.4. | Edendada meetmeid, et aidata vähendada õnnetuste ja vigastuste arvu. |
| --- | --- |

2.2.4.

Edendada meetmeid, et aidata vähendada õnnetuste ja vigastuste arvu.

| 3. | Tervisealase teabe ja teadmiste loomine ja levitamine |
| --- | --- |

3.

Tervisealase teabe ja teadmiste loomine ja levitamine

| 3.1. | Teadmiste ja parimate tavade vahetamine |
| --- | --- |

3.1.

Teadmiste ja parimate tavade vahetamine

| 3.1.1. | Vahetada teadmisi ja parimaid tavasid programmi reguleerimisalasse kuuluvate terviseküsimuste osas. |
| --- | --- |

3.1.1.

Vahetada teadmisi ja parimaid tavasid programmi reguleerimisalasse kuuluvate terviseküsimuste osas.

| 3.2. | Tervisealase teabe kogumine, analüüsimine ja levitamine |
| --- | --- |

3.2.

Tervisealase teabe kogumine, analüüsimine ja levitamine

| 3.2.1. | Jätkata jätkusuutliku terviseseiresüsteemi väljatöötamist, millel oleksid andmete ja teabe kogumise mehhanismid ja asjakohased näitajad; koguda andmeid terviseseisundi ja -poliitikate kohta; töötada ühenduse statistikaprogrammi abil välja selle süsteemi statistikat puudutav osa. |
| --- | --- |

3.2.1.

Jätkata jätkusuutliku terviseseiresüsteemi väljatöötamist, millel oleksid andmete ja teabe kogumise mehhanismid ja asjakohased näitajad; koguda andmeid terviseseisundi ja -poliitikate kohta; töötada ühenduse statistikaprogrammi abil välja selle süsteemi statistikat puudutav osa.

| 3.2.2. | Arendada analüüsi ja levitamise mehhanisme, mis hõlmavad muu hulgas ühenduse tervisearuandeid, terviseportaali ja konverentse; anda teavet kodanikele, sidusrühmadele ja poliitika kujundajatele; arendada konsultatsioonimehhanisme ja osalusprotsesse; koostada regulaarselt aruandeid terviseseisundi kohta Euroopa Liidus, mis põhinevad kõikidel andmetel ja näitajatel ning hõlmavad ka kvalitatiivset ja kvantitatiivset analüüsi. |
| --- | --- |

3.2.2.

Arendada analüüsi ja levitamise mehhanisme, mis hõlmavad muu hulgas ühenduse tervisearuandeid, terviseportaali ja konverentse; anda teavet kodanikele, sidusrühmadele ja poliitika kujundajatele; arendada konsultatsioonimehhanisme ja osalusprotsesse; koostada regulaarselt aruandeid terviseseisundi kohta Euroopa Liidus, mis põhinevad kõikidel andmetel ja näitajatel ning hõlmavad ka kvalitatiivset ja kvantitatiivset analüüsi.

| 3.2.3. | Pakkuda analüüse ja tehnilist abi programmi reguleerimisalaga seotud tegevussuundade või õigusaktide väljatöötamise või rakendamise toetamiseks. |
| --- | --- |

3.2.3.

Pakkuda analüüse ja tehnilist abi programmi reguleerimisalaga seotud tegevussuundade või õigusaktide väljatöötamise või rakendamise toetamiseks.

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | Komisjon edastas 15. aprillil 2005 nõukogule ja Euroopa Parlamendile ettepaneku (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse kohta, millega kehtestatakse ühenduse tervise ja tarbijakaitse tegevusprogramm aastateks 2007–2013. |
| --- | --- |

1.

Komisjon edastas 15. aprillil 2005 nõukogule ja Euroopa Parlamendile ettepaneku (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse kohta, millega kehtestatakse ühenduse tervise ja tarbijakaitse tegevusprogramm aastateks 2007–2013.

| 2. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee arvamused võeti vastu vastavalt 14.–15. veebruaril 2006 (2) ja 16. veebruaril 2006 (3); Euroopa Parlamendi arvamus võeti vastu esimesel lugemisel 16. märtsil 2006 (4). |
| --- | --- |

2.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee arvamused võeti vastu vastavalt 14.–15. veebruaril 2006 (2) ja 16. veebruaril 2006 (3); Euroopa Parlamendi arvamus võeti vastu esimesel lugemisel 16. märtsil 2006 (4).

| 3. | Pärast Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni institutsioonidevahelise kokkuleppe vastuvõtmist (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, hõlmates 2007.–2013. aasta mitmeaastast finantsraamistikku) 17. mail 2006, esitas komisjon 29. mail 2006 muudetud ettepaneku (5) (edaspidi “teine rahvatervise programm”), mis sisaldas mitmeid Euroopa Parlamendi muudatusettepanekuid, eelkõige ettepaneku jagamist kaheks eraldi programmiks (üks tervise ja teine tarbijakaitse valdkonnas), ning eelarveliste assigneeringute muutmist. |
| --- | --- |

3.

Pärast Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni institutsioonidevahelise kokkuleppe vastuvõtmist (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, hõlmates 2007.–2013. aasta mitmeaastast finantsraamistikku) 17. mail 2006, esitas komisjon 29. mail 2006 muudetud ettepaneku (5) (edaspidi “teine rahvatervise programm”), mis sisaldas mitmeid Euroopa Parlamendi muudatusettepanekuid, eelkõige ettepaneku jagamist kaheks eraldi programmiks (üks tervise ja teine tarbijakaitse valdkonnas), ning eelarveliste assigneeringute muutmist.

| 4. | Nõukogu võttis 22. märtsil 2007 vastu ühise seisukoha vastavalt asutamislepingu artikli 251 lõikele 2. |
| --- | --- |

4.

Nõukogu võttis 22. märtsil 2007 vastu ühise seisukoha vastavalt asutamislepingu artikli 251 lõikele 2.

II.   EESMÄRK

Teine rahvatervise programm aastateks 2007–2013 asendab otsusega nr 1786/2002/EÜ (6) loodud käimasoleva programmi.

Teise rahvatervise programmi põhieesmärgid on:

| — | kodanike tervisekaitse parandamine; |
| --- | --- |

—

kodanike tervisekaitse parandamine;

| — | tervise edendamine ja |
| --- | --- |

—

tervise edendamine ja

| — | tervisealase teabe ja teadmiste loomine ja levitamine. |
| --- | --- |

—

tervisealase teabe ja teadmiste loomine ja levitamine.

Kõnealuseid eesmärke püütakse saavutada käesoleva otsuse lisas loetletud meetmete abil, mis on jätkuks hetkel käimasolevale programmile, neid samal ajal kohandades uute strateegilise tähtsusega teemadega, näiteks tervena vananemise edendamine, tervisega seotud ebavõrdsuse jätkuv vähendamine ning tervist ohustavate hädaolukordade puhul valmisoleku ja tegutsemise kavandamise parandamine.

Iga-aastastes tööplaanides määratakse programmi korralduskomiteega konsulteerides kindlaks konkreetsed prioriteedid ja meetmed ning muud programmi rakendamise aspektid (nt rahaliste vahendite jaotamine, valiku ja rahalise toetuse andmise kriteeriumid ning ühisstrateegiate ja -meetmete rakendamise kord). Rahvatervise programmi üldeesmärgid jätavad ruumi, et vajaduse korral selle rakendusperioodil tegeleda uute esilekerkivate küsimustega.

Programmile eraldatud kogueelarve on 365,6 miljonit eurot praegustes hindades.

III.   ÜHISE SEISUKOHA ANALÜÜS

1.   Üldised märkused

Üldjoontes on nõukogu järginud Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel esitatud arvamust, mis suurel määral liideti komisjoni muudetud ettepanekusse. Eelkõige nõustus nõukogu komisjoni esialgse ettepaneku kaheks eraldi programmiks jagamisega (üks tervisevaldkonnas ja teine tarbijakaitsevaldkonnas). Nõukogu nõustus eespool II jaos nimetatud ja 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes esitatud eelarveliste assigneeringute muutmisega. Tuleb märkida, et Euroopa Parlament võttis arvamuse vastu esimesel lugemisel 16. märtsil 2006, st enne 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet.

2.   Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud

Euroopa Parlament võttis 16. märtsi 2006. aasta täiskogu istungil vastu 145 muudatusettepanekut komisjoni esialgse ettepaneku kohta. Enamus nendest muudatusettepanekutest lisati komisjoni muudetud ettepanekusse, mida nõukogu on oma ühises seisukohas täiendavalt muutnud.

Nõukogu:

| a) | Viis ühisesse seisukohta sisse järgmised 22 muudatusettepanekut, mis käsitlevad komisjoni esialgse ettepaneku jagamist kaheks eraldi programmiks:






  i) | täielikult heakskiidetud muudatusettepanekud: | muudatusettepanek 1 (pealkiri): uus pealkiri; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Viis ühisesse seisukohta sisse järgmised 22 muudatusettepanekut, mis käsitlevad komisjoni esialgse ettepaneku jagamist kaheks eraldi programmiks:

i)

täielikult heakskiidetud muudatusettepanekud:

muudatusettepanek 1 (pealkiri): uus pealkiri;

| | muudatusettepanek 2 (osundus 1); |
| --- | --- |

muudatusettepanek 2 (osundus 1);

| | muudatusettepanek 15 (põhjendus 2): täiendav osa, mis ei ole seotud ettepaneku jagamisega kaheks eraldi programmiks, on heaks kiidetud põhjenduses 4; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 15 (põhjendus 2): täiendav osa, mis ei ole seotud ettepaneku jagamisega kaheks eraldi programmiks, on heaks kiidetud põhjenduses 4;

| | muudatusettepanek 37 (põhjendus 4): välja jäetud; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 37 (põhjendus 4): välja jäetud;

| | muudatusettepanek 42 (põhjendus 9): see põhjendus on nüüd põhjendus 31; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 42 (põhjendus 9): see põhjendus on nüüd põhjendus 31;

| | muudatusettepanek 52 (artikkel 3): see artikkel on nüüd artikkel 4; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 52 (artikkel 3): see artikkel on nüüd artikkel 4;

| | muudatusettepanek 74 (artikkel 11): see artikkel on nüüd artikkel 14; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 74 (artikkel 11): see artikkel on nüüd artikkel 14;

| | muudatusettepanek 75 (artikkel 12): see artikkel on nüüd artikli 5 lõige 2; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 75 (artikkel 12): see artikkel on nüüd artikli 5 lõige 2;

| | muudatusettepanek 76 (1. lisa): 1. lisa on välja jäetud; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 76 (1. lisa): 1. lisa on välja jäetud;

| | muudatusettepanekud 77, 78, 84, 86, 101: (2. lisa): see 2. lisa on nüüd lisa; |
| --- | --- |

muudatusettepanekud 77, 78, 84, 86, 101: (2. lisa): see 2. lisa on nüüd lisa;

| | muudatusettepanek 140 (3. lisa): see lisa muutus ühenduse tarbijapoliitika valdkonna tegevusprogrammi (2007–2013) lisaks. |
| --- | --- |

muudatusettepanek 140 (3. lisa): see lisa muutus ühenduse tarbijapoliitika valdkonna tegevusprogrammi (2007–2013) lisaks.

| ii) | ümbersõnastatud või osaliselt heakskiidetud muudatusettepanekud: | muudatusettepanek 3 (põhjendus 1): heaks kiidetud ettepaneku kaheks jagamise osas; |
| --- | --- | --- |

ii)

ümbersõnastatud või osaliselt heakskiidetud muudatusettepanekud:

muudatusettepanek 3 (põhjendus 1): heaks kiidetud ettepaneku kaheks jagamise osas;

| | muudatusettepanek 18 (põhjendus 3): heaks kiidetud ettepaneku kaheks jagamise osas; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 18 (põhjendus 3): heaks kiidetud ettepaneku kaheks jagamise osas;

| | muudatusettepanek 38 (põhjendus 5): osaliselt ka põhjenduses 12 heaks kiidetud; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 38 (põhjendus 5): osaliselt ka põhjenduses 12 heaks kiidetud;

| | muudatusettepanek 41 (põhjendus 7): heaks kiidetud ettepaneku kaheks jagamise osas; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 41 (põhjendus 7): heaks kiidetud ettepaneku kaheks jagamise osas;

| | muudatusettepanek 43 (põhjendus 11): ümbersõnastatud põhjenduses 33; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 43 (põhjendus 11): ümbersõnastatud põhjenduses 33;

| | muudatusettepanek 48 (artikkel 1); |
| --- | --- |

muudatusettepanek 48 (artikkel 1);

| | muudatusettepanek 49 (artikkel 2): osaliselt ka artikli 2 lõikes 1 heaks kiidetud. |
| --- | --- |

muudatusettepanek 49 (artikkel 2): osaliselt ka artikli 2 lõikes 1 heaks kiidetud.

| b) | Ei võtnud vastu muudatusettepanekut 113 tingituna komisjoni muudetud ettepaneku meetmete vähendatud arvust. |
| --- | --- |

b)

Ei võtnud vastu muudatusettepanekut 113 tingituna komisjoni muudetud ettepaneku meetmete vähendatud arvust.

| c) | Viis ühisesse seisukohta sisse järgmised 91 muudatusettepanekut, mis ei olnud seotud ettepaneku kaheks programmiks jagamisega:






  i) | täielikult heakskiidetud muudatusettepanekud: | Põhjendused: | muudatusettepanek 7 (põhjendus 1 d (uus)): on nüüd põhjenduses 3; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c)

Viis ühisesse seisukohta sisse järgmised 91 muudatusettepanekut, mis ei olnud seotud ettepaneku kaheks programmiks jagamisega:

i)

täielikult heakskiidetud muudatusettepanekud:

Põhjendused:

muudatusettepanek 7 (põhjendus 1 d (uus)): on nüüd põhjenduses 3;

| | muudatusettepanek 9 (põhjendus 1 f (uus)): on nüüd põhjenduses 6; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 9 (põhjendus 1 f (uus)): on nüüd põhjenduses 6;

| | muudatusettepanek 19 (põhjendus 3 a (uus)): on nüüd põhjenduses 12; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 19 (põhjendus 3 a (uus)): on nüüd põhjenduses 12;

| | muudatusettepanek 20 (põhjendus 3 b (uus)): on nüüd põhjenduses 14; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 20 (põhjendus 3 b (uus)): on nüüd põhjenduses 14;

| | muudatusettepanek 21 (põhjendus 3 c (uus)): on nüüd põhjenduses 15; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 21 (põhjendus 3 c (uus)): on nüüd põhjenduses 15;

| | muudatusettepanek 22 (põhjendus 3 d (uus)): on nüüd põhjenduses 16; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 22 (põhjendus 3 d (uus)): on nüüd põhjenduses 16;

| | muudatusettepanek 24 (põhjendus 3 f (uus)): on nüüd põhjenduses 17; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 24 (põhjendus 3 f (uus)): on nüüd põhjenduses 17;

| | muudatusettepanek 30 (põhjendus 3 l (uus)): on nüüd põhjenduses 22; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 30 (põhjendus 3 l (uus)): on nüüd põhjenduses 22;

| | muudatusettepanek 34 (põhjendus 3 p (uus)): on nüüd põhjenduses 24; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 34 (põhjendus 3 p (uus)): on nüüd põhjenduses 24;

| | muudatusettepanek 35 (põhjendus 3 q (uus)): on nüüd põhjenduses 26; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 35 (põhjendus 3 q (uus)): on nüüd põhjenduses 26;

| | muudatusettepanek 36 (põhjendus 3 r (uus)): on nüüd põhjenduses 26; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 36 (põhjendus 3 r (uus)): on nüüd põhjenduses 26;

| | Artiklid: | muudatusettepanek 59 (artikli 4 lõige 1 d (uus)): on nüüd artikli 7 lõike 3 punktis a; |
| --- | --- | --- |

Artiklid:

muudatusettepanek 59 (artikli 4 lõige 1 d (uus)): on nüüd artikli 7 lõike 3 punktis a;

| | muudatusettepanek 60 (artikli 4 lõige 1 e (uus)): on nüüd artikli 7 lõike 3 punktis b; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 60 (artikli 4 lõige 1 e (uus)): on nüüd artikli 7 lõike 3 punktis b;

| | muudatusettepanek 61 (artikli 4 lõige 1 f (uus)): on nüüd artikli 7 lõikes 4; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 61 (artikli 4 lõige 1 f (uus)): on nüüd artikli 7 lõikes 4;

| | muudatusettepanek 66 (artikli 7 lõike 1 punkt a): on nüüd artikli 8 lõike 1 punkti a alapunktis i; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 66 (artikli 7 lõike 1 punkt a): on nüüd artikli 8 lõike 1 punkti a alapunktis i;

| | muudatusettepanek 69 (artikli 7 lõige 2): on nüüd artikli 8 lõikes 2; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 69 (artikli 7 lõige 2): on nüüd artikli 8 lõikes 2;

| | muudatusettepanek 70 (artikkel 9): on nüüd artiklis 12; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 70 (artikkel 9): on nüüd artiklis 12;

| | muudatusettepanek 72 (artikli 10 lõige 3): välja jäetud; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 72 (artikli 10 lõige 3): välja jäetud;

| ii) | ümbersõnastatud või osaliselt heakskiidetud muudatusettepanekud: | Põhjendused: | muudatusettepanek 4 (põhjendus 1): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 1; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

ümbersõnastatud või osaliselt heakskiidetud muudatusettepanekud:

Põhjendused:

muudatusettepanek 4 (põhjendus 1): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 1;

| | muudatusettepanek 6 (põhjendus 1 c (uus)): ümbersõnastatud põhjenduses 2; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 6 (põhjendus 1 c (uus)): ümbersõnastatud põhjenduses 2;

| | muudatusettepanek 8 (põhjendus 1 e (uus)): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 5; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 8 (põhjendus 1 e (uus)): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 5;

| | muudatusettepanek 10 (põhjendus 1 g (uus)): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 7; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 10 (põhjendus 1 g (uus)): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 7;

| | muudatusettepanek 13 (põhjendus 1 k (uus)): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 8; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 13 (põhjendus 1 k (uus)): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 8;

| | muudatusettepanek 14 (põhjendus 11 (uus)): ümbersõnastatud põhjenduses 9; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 14 (põhjendus 11 (uus)): ümbersõnastatud põhjenduses 9;

| | muudatusettepanek 16 (põhjendus 2 a (uus)): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 10; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 16 (põhjendus 2 a (uus)): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 10;

| | muudatusettepanek 17 (põhjendus 2 b (uus)): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 11; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 17 (põhjendus 2 b (uus)): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 11;

| | muudatusettepanek 23 (põhjendus 3 e (uus)): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 17; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 23 (põhjendus 3 e (uus)): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 17;

| | muudatusettepanek 25 (põhjendus 3 g (uus)): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 18; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 25 (põhjendus 3 g (uus)): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 18;

| | muudatusettepanek 26 (põhjendus 3 h (uus)): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 18; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 26 (põhjendus 3 h (uus)): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 18;

| | muudatusettepanek 27 (põhjendus 3 g (uus)): ümbersõnastatud põhjenduses 19; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 27 (põhjendus 3 g (uus)): ümbersõnastatud põhjenduses 19;

| | muudatusettepanek 28 (põhjendus 3 j (uus)): ümbersõnastatud põhjenduses 21; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 28 (põhjendus 3 j (uus)): ümbersõnastatud põhjenduses 21;

| | muudatusettepanek 29 (põhjendus 3 k (uus)): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 21; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 29 (põhjendus 3 k (uus)): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 21;

| | muudatusettepanek 31 (põhjendus 3 m (uus)): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 23; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 31 (põhjendus 3 m (uus)): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 23;

| | muudatusettepanek 39 (põhjendus 5 a (uus)): ümbersõnastatud põhjenduses 27; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 39 (põhjendus 5 a (uus)): ümbersõnastatud põhjenduses 27;

| | muudatusettepanek 40 (põhjendus 6): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 28; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 40 (põhjendus 6): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 28;

| | muudatusettepanek 44 (põhjendus 12): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 34; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 44 (põhjendus 12): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 34;

| | muudatusettepanek 45 (põhjendus 13): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 36; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 45 (põhjendus 13): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 36;

| | muudatusettepanek 46 (põhjendus 13 a (uus)): ümbersõnastatud põhjenduses 37; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 46 (põhjendus 13 a (uus)): ümbersõnastatud põhjenduses 37;

| | muudatusettepanek 47 (põhjendus 14): ümbersõnastatud põhjenduses 38 ja artikli 5 lõikes 2; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 47 (põhjendus 14): ümbersõnastatud põhjenduses 38 ja artikli 5 lõikes 2;

| | Artiklid: | muudatusettepanek 50 (artikli 2 lõike 2 punkt a (uus)): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 1 ja lisa 2.1 eesmärgi all; |
| --- | --- | --- |

Artiklid:

muudatusettepanek 50 (artikli 2 lõike 2 punkt a (uus)): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 1 ja lisa 2.1 eesmärgi all;

| | muudatusettepanek 53 (artikli 3 lõike 2 punkt b): osaliselt heaks kiidetud artikli 4 lõike 1 punktis b; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 53 (artikli 3 lõike 2 punkt b): osaliselt heaks kiidetud artikli 4 lõike 1 punktis b;

| | muudatusettepanek 55 (artikkel 4): osaliselt heaks kiidetud artikli 7 lõikes 1; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 55 (artikkel 4): osaliselt heaks kiidetud artikli 7 lõikes 1;

| | muudatusettepanek 56 (artikli 4 lõige 1 a (uus)): osaliselt heaks kiidetud artikli 7 lõike 3 punktis a; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 56 (artikli 4 lõige 1 a (uus)): osaliselt heaks kiidetud artikli 7 lõike 3 punktis a;

| | muudatusettepanek 57 (artikli 4 lõige 1 b (uus)): osaliselt heaks kiidetud artikli 7 lõikes 2; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 57 (artikli 4 lõige 1 b (uus)): osaliselt heaks kiidetud artikli 7 lõikes 2;

| | muudatusettepanek 62 (artikli 4 lõige 1 g (uus)): osaliselt heaks kiidetud artikli 5 lõikes 2; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 62 (artikli 4 lõige 1 g (uus)): osaliselt heaks kiidetud artikli 5 lõikes 2;

| | muudatusettepanek 63 (artikkel 4 a (uus)): osaliselt heaks kiidetud artiklis 9; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 63 (artikkel 4 a (uus)): osaliselt heaks kiidetud artiklis 9;

| | muudatusettepanek 67 (artikli 7 lõike 1 punkt a a (uus)): osaliselt heaks kiidetud artikli 8 lõike 1 punkti a alapunktis iii; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 67 (artikli 7 lõike 1 punkt a a (uus)): osaliselt heaks kiidetud artikli 8 lõike 1 punkti a alapunktis iii;

| | muudatusettepanek 71 (artikli 10 lõige 2): osaliselt heaks kiidetud artikli 13 lõikes 3; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 71 (artikli 10 lõige 2): osaliselt heaks kiidetud artikli 13 lõikes 3;

| | muudatusettepanek 73 (artikli 10 lõige 3 a (uus)): osaliselt heaks kiidetud artikli 13 lõike 3 punktis a; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 73 (artikli 10 lõige 3 a (uus)): osaliselt heaks kiidetud artikli 13 lõike 3 punktis a;

| | muudatusettepanek 146 (artikli 7 lõike 1 punkt a c (uus)): osaliselt heaks kiidetud artikli 8 lõikes 1; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 146 (artikli 7 lõike 1 punkt a c (uus)): osaliselt heaks kiidetud artikli 8 lõikes 1;

| | muudatusettepanek 147 (artikli 10 lõige 1): osaliselt heaks kiidetud artikli 13 lõike 3 punktis a; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 147 (artikli 10 lõige 1): osaliselt heaks kiidetud artikli 13 lõike 3 punktis a;

| | Lisa: | muudatusettepanekud 79 ja 80 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud artikli 7 lõike 3 punktis b; |
| --- | --- | --- |

Lisa:

muudatusettepanekud 79 ja 80 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud artikli 7 lõike 3 punktis b;

| | muudatusettepanek 81 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud lisa 1.2.3. eesmärgis; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 81 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud lisa 1.2.3. eesmärgis;

| | muudatusettepanek 85 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud lisa 1.1.3. eesmärgis; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 85 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud lisa 1.1.3. eesmärgis;

| | muudatusettepanek 88 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud põhjendustes 11 ja 22; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 88 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud põhjendustes 11 ja 22;

| | muudatusettepanek 89 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud lisa 2.2.1. eesmärgis; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 89 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud lisa 2.2.1. eesmärgis;

| | muudatusettepanek 90 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 19; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 90 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 19;

| | muudatusettepanek 91 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud lisa 2.1.2. eesmärgis; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 91 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud lisa 2.1.2. eesmärgis;

| | muudatusettepanek 92 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud põhjendustes 16 ja 37 ning lisa 2.1. eesmärgis; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 92 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud põhjendustes 16 ja 37 ning lisa 2.1. eesmärgis;

| | muudatusettepanek 93 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud lisa 1.1.1. eesmärgis; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 93 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud lisa 1.1.1. eesmärgis;

| | muudatusettepanek 98 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud põhjendustes 17 ja 23 ning lisa 2.1.1. eesmärgis; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 98 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud põhjendustes 17 ja 23 ning lisa 2.1.1. eesmärgis;

| | muudatusettepanek 99 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud põhjendustes 17 ja 23 ning lisa 2.1.2. eesmärgis; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 99 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud põhjendustes 17 ja 23 ning lisa 2.1.2. eesmärgis;

| | muudatusettepanek 100 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud artikli 2 lõikes 2 ja lisa 2.2. eesmärgis; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 100 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud artikli 2 lõikes 2 ja lisa 2.2. eesmärgis;

| | muudatusettepanek 104 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud lisa 2.1. eesmärgis; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 104 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud lisa 2.1. eesmärgis;

| | muudatusettepanek 106 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud lisa 1.1.2. eesmärgis; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 106 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud lisa 1.1.2. eesmärgis;

| | muudatusettepanek 107 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud põhjendustes 16 ja 37 ning lisa 2.1. eesmärgis; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 107 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud põhjendustes 16 ja 37 ning lisa 2.1. eesmärgis;

| | muudatusettepanek 108 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 18 ja lisa 3.1. eesmärgis; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 108 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 18 ja lisa 3.1. eesmärgis;

| | muudatusettepanek 109 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 21; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 109 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 21;

| | muudatusettepanek 110 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 19; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 110 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 19;

| | muudatusettepanek 111 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud põhjendustes 18 ja 19 ning lisa 2.2. eesmärgis; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 111 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud põhjendustes 18 ja 19 ning lisa 2.2. eesmärgis;

| | muudatusettepanek 112 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud artikli 2 lõikes 2 ja lisa 2.2. eesmärgis; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 112 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud artikli 2 lõikes 2 ja lisa 2.2. eesmärgis;

| | muudatusettepanek 115 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 21; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 115 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 21;

| | muudatusettepanek 116 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud lisa 3.1. eesmärgis; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 116 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud lisa 3.1. eesmärgis;

| | muudatusettepanek 117 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud põhjendustes 17 ja 23 ning lisa 2.1.2. eesmärgis; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 117 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud põhjendustes 17 ja 23 ning lisa 2.1.2. eesmärgis;

| | muudatusettepanek 118 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 21; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 118 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 21;

| | muudatusettepanek 119 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud lisa 2.1.1. eesmärgis; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 119 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud lisa 2.1.1. eesmärgis;

| | muudatusettepanek 120 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud lisa 1.2.2. eesmärgis; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 120 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud lisa 1.2.2. eesmärgis;

| | muudatusettepanek 121 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 12, artikli 2 lõikes 2 ja artiklis 9 ning lisa 3. eesmärgis; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 121 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 12, artikli 2 lõikes 2 ja artiklis 9 ning lisa 3. eesmärgis;

| | muudatusettepanek 123 (2. lisa): ümbersõnastatud lisa 3. eesmärgis; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 123 (2. lisa): ümbersõnastatud lisa 3. eesmärgis;

| | muudatusettepanek 124 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud lisa 3.2. eesmärgis; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 124 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud lisa 3.2. eesmärgis;

| | muudatusettepanek 125 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 17 ja lisa 3.2.1. eesmärgis; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 125 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud põhjenduses 17 ja lisa 3.2.1. eesmärgis;

| | muudatusettepanek 126 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud lisa 3.2.1. eesmärgis; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 126 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud lisa 3.2.1. eesmärgis;

| | muudatusettepanek 132 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud lisa 1.1.1. eesmärgis; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 132 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud lisa 1.1.1. eesmärgis;

| | muudatusettepanek 133 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud lisa 3.2.2. eesmärgis; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 133 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud lisa 3.2.2. eesmärgis;

| | muudatusettepanek 134 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud põhjendustes 12 ja 13, artikli 9 lõikes 1 ning lisa 2.1.1. eesmärgis; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 134 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud põhjendustes 12 ja 13, artikli 9 lõikes 1 ning lisa 2.1.1. eesmärgis;

| | muudatusettepanek 135 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud lisas; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 135 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud lisas;

| | muudatusettepanek 136 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud artiklis 12; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 136 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud artiklis 12;

| | muudatusettepanek 137 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud lisa 1.2.1. eesmärgis; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 137 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud lisa 1.2.1. eesmärgis;

| | muudatusettepanek 138 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud lisa 1.2.2. eesmärgis; |
| --- | --- |

muudatusettepanek 138 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud lisa 1.2.2. eesmärgis;

| | muudatusettepanek 139 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud lisa 3.2.3. eesmärgis. |
| --- | --- |

muudatusettepanek 139 (2. lisa): osaliselt heaks kiidetud lisa 3.2.3. eesmärgis.

| d) | Ei lisanud ühisesse seisukohta 26 muudatusettepanekut (5, 11, 12, 32, 33, 51, 54, 58, 65, 68, 82, 83, 87, 95, 96, 102, 103, 105, 122, 128, 130, 131, 145, 148, 152 ja 153).
  Nõukogu ei saa järgmist 5 muudatusettepanekut vastu võtta ressurssidega seotud piirangute tõttu pärast institutsioonidevahelise kokkuleppe vastuvõtmist 17. mail 2006: 64, 97, 114, 127 ja 129. |
| --- | --- |

d)

Ei lisanud ühisesse seisukohta 26 muudatusettepanekut (5, 11, 12, 32, 33, 51, 54, 58, 65, 68, 82, 83, 87, 95, 96, 102, 103, 105, 122, 128, 130, 131, 145, 148, 152 ja 153).

Nõukogu ei saa järgmist 5 muudatusettepanekut vastu võtta ressurssidega seotud piirangute tõttu pärast institutsioonidevahelise kokkuleppe vastuvõtmist 17. mail 2006: 64, 97, 114, 127 ja 129.

IV.   JÄRELDUS

Nõukogu on seisukohal, et käesolevas ühises seisukohas, mis sisaldab III jao punkti 2 alapunktides a ja c nimetatud muudatusettepanekuid, võetakse olulisel määral arvesse Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel esitatud arvamust.

Ühine seisukoht kujutab endast tasakaalu muretvalmistavate küsimuste ja huvide vahel, tagades, et programmi eesmärke saab ellu viia väiksema arvu meetmete ja vahendite ning täpsemate meetodite ja menetluste abil, mis on ümbersõnastatud vastavalt Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel esitatud arvamusele ja komisoni muudetud ettepanekule. Käesolev otsus parandab ühenduse tegevuse tõhusust rahvatervise valdkonnas ja tõstab Euroopa Liidus teadlikkust tervise seisundist, seega aidates kaasa Euroopa Liidu kodanike tervise parandamisele ja kaitsele.

---

(1)  ELT C 172, 12.7.2005, lk 25.

(2)  ELT C 88, 11.4.2006, lk 1.

(3)  ELT C 192, 16.8.2006, lk 8.

(4)  7537/06.

(5)  9905/06.

(6)  EÜT L 271, 9.10.2002, lk 1.

---

| 8.5.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 103/26 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 103/26

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT (EÜ) nr 6/2007,

22. märts 2007,

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrus (EÜ) nr .../2007, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas

(2007/C 103 E/03)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 156,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Barcelonas 15. ja 16. märtsil 2002 kokku tulnud Euroopa Ülemkogu rõhutas oma järeldustes, et tugevad ja integreeritud energia- ning transpordivõrgud on Euroopa siseturu nurgakiviks ning et olemasolevate võrkude tõhusam kasutamine ja puuduvate ühenduste lõpuleviimine võimaldab suurendada tõhusust ja konkurentsivõimet, tagada piisava kvaliteeditaseme ning vähendada ülekoormust, tagades seeläbi nende võrkude pikemaajalise elujõulisuse. Need vajadused koondati Lissabonis 23. ja 24. märtsil 2000 kokku tulnud Euroopa Ülemkogul riigi- ja valitsusjuhtide vastu võetud strateegia raamistikku, millele on seejärel järjepidevalt osutatud. |
| --- | --- |

(1)

Barcelonas 15. ja 16. märtsil 2002 kokku tulnud Euroopa Ülemkogu rõhutas oma järeldustes, et tugevad ja integreeritud energia- ning transpordivõrgud on Euroopa siseturu nurgakiviks ning et olemasolevate võrkude tõhusam kasutamine ja puuduvate ühenduste lõpuleviimine võimaldab suurendada tõhusust ja konkurentsivõimet, tagada piisava kvaliteeditaseme ning vähendada ülekoormust, tagades seeläbi nende võrkude pikemaajalise elujõulisuse. Need vajadused koondati Lissabonis 23. ja 24. märtsil 2000 kokku tulnud Euroopa Ülemkogul riigi- ja valitsusjuhtide vastu võetud strateegia raamistikku, millele on seejärel järjepidevalt osutatud.

| (2) | Brüsselis 12. ja 13. detsembril 2003 kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kiitis heaks Euroopa majanduskasvu algatuse, kutsudes komisjoni üles kulusid vajadusel ümber suunama füüsilisse kapitali, eelkõige üleeuroopaliste võrkude infrastruktuuri tehtud investeeringutesse, mille esmatähtsad projektid on siseturu sidususe tugevdamise olulisteks elementideks. |
| --- | --- |

(2)

Brüsselis 12. ja 13. detsembril 2003 kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kiitis heaks Euroopa majanduskasvu algatuse, kutsudes komisjoni üles kulusid vajadusel ümber suunama füüsilisse kapitali, eelkõige üleeuroopaliste võrkude infrastruktuuri tehtud investeeringutesse, mille esmatähtsad projektid on siseturu sidususe tugevdamise olulisteks elementideks.

| (3) | Tõhusate üleeuroopaliste ühenduste saavutamisel esinevad viivitused, eelkõige piiriülestes teelõikudes, võivad tõsiselt kahjustada liidu, liikmesriikide ja äärepoolsete piirkondade konkurentsivõimet, kes ei saaks või enam ei saaks täit kasu siseturu eelistest. |
| --- | --- |

(3)

Tõhusate üleeuroopaliste ühenduste saavutamisel esinevad viivitused, eelkõige piiriülestes teelõikudes, võivad tõsiselt kahjustada liidu, liikmesriikide ja äärepoolsete piirkondade konkurentsivõimet, kes ei saaks või enam ei saaks täit kasu siseturu eelistest.

| (4) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsuses nr 1692/96/EÜ (üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta) (3) hinnati üleeuroopalise transpordivõrgu lõpuleviimiseks aastatel 2007–2020 vajaminevate kulude suuruseks 600 miljardit eurot. Juba üksnes selle otsuse III lisa mõistes esmatähtsatele projektidele vajalikud investeeringud aastateks 2007–2013 moodustavad ligemale 160 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsuses nr 1692/96/EÜ (üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta) (3) hinnati üleeuroopalise transpordivõrgu lõpuleviimiseks aastatel 2007–2020 vajaminevate kulude suuruseks 600 miljardit eurot. Juba üksnes selle otsuse III lisa mõistes esmatähtsatele projektidele vajalikud investeeringud aastateks 2007–2013 moodustavad ligemale 160 miljardit eurot.

| (5) | Nende eesmärkide saavutamiseks on nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu rõhutanud olemasolevate rahastamisvahendite suurendamise ja kohandamise vajadust ühenduse kaasrahastamise määra tõstmise teel, pakkudes võimalust kohaldada kõrgemat ühenduse kaasrahastamise määra eelkõige just nende projektide puhul, mis paistavad silma piiriülese iseloomu, transiidifunktsiooni või looduslike takistuste ületamise poolest. |
| --- | --- |

(5)

Nende eesmärkide saavutamiseks on nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu rõhutanud olemasolevate rahastamisvahendite suurendamise ja kohandamise vajadust ühenduse kaasrahastamise määra tõstmise teel, pakkudes võimalust kohaldada kõrgemat ühenduse kaasrahastamise määra eelkõige just nende projektide puhul, mis paistavad silma piiriülese iseloomu, transiidifunktsiooni või looduslike takistuste ületamise poolest.

| (6) | Kooskõlas siseveetranspordi edendamist (“NAIADES”) käsitleva komisjoni teatisega Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning võttes arvesse siseveetranspordi jätkusuutlikkust, peaks siseveeteede projektidele erilist tähelepanu pöörama. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas siseveetranspordi edendamist (“NAIADES”) käsitleva komisjoni teatisega Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning võttes arvesse siseveetranspordi jätkusuutlikkust, peaks siseveeteede projektidele erilist tähelepanu pöörama.

| (7) | Euroopa Parlament rõhutas oma 8. juuni 2005. aasta resolutsioonis laienenud liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite kohta (2007–2013) (4) transpordivõrkude strateegilist tähtsust siseturu väljakujundamisel ja tihedamate sidemete arendamisel kandidaatriikide, tulevaste kandidaatriikide või nn sõprade ringi kuuluvate riikidega. Samuti väljendas Euroopa Parlament valmisolekut arutada selliste uuenduslike rahastamisvahendite kasutuselevõttu nagu laenutagatised, Euroopa kontsessioonid, Euroopa laenud ja intressitoetuse fond. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Parlament rõhutas oma 8. juuni 2005. aasta resolutsioonis laienenud liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite kohta (2007–2013) (4) transpordivõrkude strateegilist tähtsust siseturu väljakujundamisel ja tihedamate sidemete arendamisel kandidaatriikide, tulevaste kandidaatriikide või nn sõprade ringi kuuluvate riikidega. Samuti väljendas Euroopa Parlament valmisolekut arutada selliste uuenduslike rahastamisvahendite kasutuselevõttu nagu laenutagatised, Euroopa kontsessioonid, Euroopa laenud ja intressitoetuse fond.

| (8) | Võttes arvesse üleeuroopalistele transpordi- ja energiavõrkudele (edaspidi vastavalt “TEN-T” ja “TEN-E”) kooskõlas mitmeaastase finantsraamistikuga aastateks 2007–2013 eraldatud summasid, ei ole võimalik täita kõiki otsustes nr 1692/96/EÜ (TEN-T osas) ja nr 1364/2006/EÜ (5) (TEN-E osas) sätestatud prioriteetide rakendamisest tulenevaid vajadusi. Seepärast tuleks nii avaliku kui erasektori siseriiklike rahastamisallikate täiendamiseks koondada need ressursid teatud liiki projektidele, mis annavad suurimat lisandväärtust võrkudele tervikuna ning eelkõige piiriülestele osadele (sealhulgas merekiirteedele) ja projektidele, mille eesmärk on likvideerida nn pudelikaelad, näiteks looduslikud takistused, et tagada TEN-T ja TEN-E infrastruktuuride järjepidevus. Teatud projektide kooskõlastatud elluviimise hõlbustamiseks võib vastavalt otsuse nr 1692/96/EÜ artiklile 17a ametisse nimetada Euroopa koordinaatorid. |
| --- | --- |

(8)

Võttes arvesse üleeuroopalistele transpordi- ja energiavõrkudele (edaspidi vastavalt “TEN-T” ja “TEN-E”) kooskõlas mitmeaastase finantsraamistikuga aastateks 2007–2013 eraldatud summasid, ei ole võimalik täita kõiki otsustes nr 1692/96/EÜ (TEN-T osas) ja nr 1364/2006/EÜ (5) (TEN-E osas) sätestatud prioriteetide rakendamisest tulenevaid vajadusi. Seepärast tuleks nii avaliku kui erasektori siseriiklike rahastamisallikate täiendamiseks koondada need ressursid teatud liiki projektidele, mis annavad suurimat lisandväärtust võrkudele tervikuna ning eelkõige piiriülestele osadele (sealhulgas merekiirteedele) ja projektidele, mille eesmärk on likvideerida nn pudelikaelad, näiteks looduslikud takistused, et tagada TEN-T ja TEN-E infrastruktuuride järjepidevus. Teatud projektide kooskõlastatud elluviimise hõlbustamiseks võib vastavalt otsuse nr 1692/96/EÜ artiklile 17a ametisse nimetada Euroopa koordinaatorid.

| (9) | Arvestades, et allesjäänud TEN-T investeering esmatähtsatesse projektidesse on hinnanguliselt 250 miljardit eurot ning et ajavahemikuks 2007–2013 transpordile ette nähtud Euroopa lähtesumma 8 013 miljonit eurot on üksnes väike osa esmatähtsate projektide lõpuleviimiseks vajalikust eelarvest, peaks komisjon võtma (võimalike Euroopa koordinaatorite abiga) meetmeid, et toetada ja kooskõlastada liikmesriikide jõupingutusi kavandatud TEN-T rahastamisel ja lõpuleviimisel vastavalt ettenähtud ajakavale. Komisjoni palutakse rakendada otsuses nr 1962/96/EÜ osutatud Euroopa koordinaatoreid käsitlevaid sätteid. Samuti peaks komisjon koos liikmesriikidega uurima ja püüdma lahendada pikaajalist finantsprobleemi seoses kogu TEN-T võrgu ehitamise ja kasutamisega, arvestades, et ehitusperiood sisaldab vähemalt kahte seitsmeaastast eelarveperioodi ning uue infrastruktuuri kavandatav eluiga on vähemalt sada aastat. |
| --- | --- |

(9)

Arvestades, et allesjäänud TEN-T investeering esmatähtsatesse projektidesse on hinnanguliselt 250 miljardit eurot ning et ajavahemikuks 2007–2013 transpordile ette nähtud Euroopa lähtesumma 8 013 miljonit eurot on üksnes väike osa esmatähtsate projektide lõpuleviimiseks vajalikust eelarvest, peaks komisjon võtma (võimalike Euroopa koordinaatorite abiga) meetmeid, et toetada ja kooskõlastada liikmesriikide jõupingutusi kavandatud TEN-T rahastamisel ja lõpuleviimisel vastavalt ettenähtud ajakavale. Komisjoni palutakse rakendada otsuses nr 1962/96/EÜ osutatud Euroopa koordinaatoreid käsitlevaid sätteid. Samuti peaks komisjon koos liikmesriikidega uurima ja püüdma lahendada pikaajalist finantsprobleemi seoses kogu TEN-T võrgu ehitamise ja kasutamisega, arvestades, et ehitusperiood sisaldab vähemalt kahte seitsmeaastast eelarveperioodi ning uue infrastruktuuri kavandatav eluiga on vähemalt sada aastat.

| (10) | Otsuses nr 1364/2006/EÜ määratletakse eesmärgid, tegevusprioriteedid ning ühist huvi pakkuvad projektid TEN-E arendamiseks, sealhulgas esmatähtsad projektid, ning eelistatakse asjakohaselt projekte, mis on tunnistatud üleeuroopalist huvi pakkuvateks. Vajalike investeeringute ulatus, mis võimaldaks kõikide liikmesriikide täiel määral siseturul osalemist ning nende naaberriikide vaheliste ühenduste lõpuleviimist, on ainult esmatähtsate projektide jaoks aastatel 2007–2013 ligikaudu 28 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(10)

Otsuses nr 1364/2006/EÜ määratletakse eesmärgid, tegevusprioriteedid ning ühist huvi pakkuvad projektid TEN-E arendamiseks, sealhulgas esmatähtsad projektid, ning eelistatakse asjakohaselt projekte, mis on tunnistatud üleeuroopalist huvi pakkuvateks. Vajalike investeeringute ulatus, mis võimaldaks kõikide liikmesriikide täiel määral siseturul osalemist ning nende naaberriikide vaheliste ühenduste lõpuleviimist, on ainult esmatähtsate projektide jaoks aastatel 2007–2013 ligikaudu 28 miljardit eurot.

| (11) | 12. ja 13. detsembri 2003 Euroopa Ülemkogu kutsus komisjoni üles jätkuvalt uurima vajadust luua konkreetne ühenduse tagatisvahend, mille eesmärk on teatud ehitusfaasijärgsete riskide katmine TEN-T projektide raames. Energeetika valdkonnas kutsus Euroopa Ülemkogu komisjoni üles kulusid ümber suunama, vajadusel füüsilisse kapitali tehtavatesse investeeringutesse, et ergutada majanduskasvu. |
| --- | --- |

(11)

12. ja 13. detsembri 2003 Euroopa Ülemkogu kutsus komisjoni üles jätkuvalt uurima vajadust luua konkreetne ühenduse tagatisvahend, mille eesmärk on teatud ehitusfaasijärgsete riskide katmine TEN-T projektide raames. Energeetika valdkonnas kutsus Euroopa Ülemkogu komisjoni üles kulusid ümber suunama, vajadusel füüsilisse kapitali tehtavatesse investeeringutesse, et ergutada majanduskasvu.

| (12) | Nõukogu 18. septembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 2236/95 (millega kehtestati ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas) (6) on juba arvestatav edusamm, kuna lubab esmatähtsateks kuulutatud projektidele kõrgemat, 20protsendilist rahastamismäära. Siiski jääb see sõltuvaks rakenduseeskirjadest, mida tuleks lihtsustada, ja piiratud vahenditega kogueelarvest. Seetõttu tundub olevat vajalik suurendada lisaks siseriiklikult avalikult ja erasektorilt saadavale rahastamisele ühenduse abi nii summa suuruse kui ka abi määrade osas, et tugevdada ühenduse vahendite kasutamisest saadavat mõju ja võimaldada seega ellu viia väljavalitud esmatähtsad projektid. |
| --- | --- |

(12)

Nõukogu 18. septembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 2236/95 (millega kehtestati ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas) (6) on juba arvestatav edusamm, kuna lubab esmatähtsateks kuulutatud projektidele kõrgemat, 20protsendilist rahastamismäära. Siiski jääb see sõltuvaks rakenduseeskirjadest, mida tuleks lihtsustada, ja piiratud vahenditega kogueelarvest. Seetõttu tundub olevat vajalik suurendada lisaks siseriiklikult avalikult ja erasektorilt saadavale rahastamisele ühenduse abi nii summa suuruse kui ka abi määrade osas, et tugevdada ühenduse vahendite kasutamisest saadavat mõju ja võimaldada seega ellu viia väljavalitud esmatähtsad projektid.

| (13) | Käesoleva määrusega on asjakohane luua programm, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad TEN-T ja TEN-E valdkonnas. See programm, mille peab ellu viima kooskõlas ühenduse õigusega, eelkõige keskkonna osas, peaks aitama kaasa siseturu tugevdamisele ning mõjuma ergutavalt ühenduse konkurentsivõimele ja majanduskasvule. |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määrusega on asjakohane luua programm, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad TEN-T ja TEN-E valdkonnas. See programm, mille peab ellu viima kooskõlas ühenduse õigusega, eelkõige keskkonna osas, peaks aitama kaasa siseturu tugevdamisele ning mõjuma ergutavalt ühenduse konkurentsivõimele ja majanduskasvule.

| (14) | Ühenduse rahaline abi üleeuroopaliste transpordivõrkude eelarvest tuleks suunata projektidesse või nende osadesse, millel on suurim Euroopa lisandväärtus ning lisaks sellele peaks see julgustama projektide läbiviijaid kiirendama otsustes nr 1692/96/EÜ ning nr 1364/2006/EÜ määratletud esmatähtsate projektide elluviimist. See programm peaks ühtlasi võimaldama ka muude nimetatud otsustes määratletud ühist huvi pakkuvate Euroopa infrastruktuuriprojektide rahastamist. |
| --- | --- |

(14)

Ühenduse rahaline abi üleeuroopaliste transpordivõrkude eelarvest tuleks suunata projektidesse või nende osadesse, millel on suurim Euroopa lisandväärtus ning lisaks sellele peaks see julgustama projektide läbiviijaid kiirendama otsustes nr 1692/96/EÜ ning nr 1364/2006/EÜ määratletud esmatähtsate projektide elluviimist. See programm peaks ühtlasi võimaldama ka muude nimetatud otsustes määratletud ühist huvi pakkuvate Euroopa infrastruktuuriprojektide rahastamist.

| (15) | Ühenduse rahalist abi antakse eesmärgiga arendada TEN-T ja TEN-E investeerimisprojekte, sätestada kindlad finantskohustused, kaasata institutsionaalseid investoreid ning ergutada avaliku ja erasektori vaheliste finantspartnerluste loomist. Energeetikasektoris on rahalise abi peamiseks eesmärgiks aidata ületada rahalisi takistusi, mis võivad ilmneda projektide ettevalmistamise ja ehitustööde eelplaneeringu ajal, ning abi peaks keskenduma esmatähtsate projektide piiriülestele osadele ning ühendustele naaberriikidega. |
| --- | --- |

(15)

Ühenduse rahalist abi antakse eesmärgiga arendada TEN-T ja TEN-E investeerimisprojekte, sätestada kindlad finantskohustused, kaasata institutsionaalseid investoreid ning ergutada avaliku ja erasektori vaheliste finantspartnerluste loomist. Energeetikasektoris on rahalise abi peamiseks eesmärgiks aidata ületada rahalisi takistusi, mis võivad ilmneda projektide ettevalmistamise ja ehitustööde eelplaneeringu ajal, ning abi peaks keskenduma esmatähtsate projektide piiriülestele osadele ning ühendustele naaberriikidega.

| (16) | Komisjon rõhutas oma 4. juuli 2005. aasta teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule süsteemi ERTMS/ETCS kasutamise edendamise kohta sellele süsteemile kiire ja kooskõlastatud ülemineku tähtsust TEN-T koostalitusvõime tagamiseks. Selleks on vaja ühenduse sihtotstarbelist ja ajutist toetust nii maapealsetele kui ka pardaseadmetele. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon rõhutas oma 4. juuli 2005. aasta teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule süsteemi ERTMS/ETCS kasutamise edendamise kohta sellele süsteemile kiire ja kooskõlastatud ülemineku tähtsust TEN-T koostalitusvõime tagamiseks. Selleks on vaja ühenduse sihtotstarbelist ja ajutist toetust nii maapealsetele kui ka pardaseadmetele.

| (17) | Teatavate projektide puhul võivad asjaomaseid liikmesriike esindada rahvusvahelised organisatsioonid. Teatavate projektide elluviimise võib komisjon usaldada asutamislepingu artikli 171 kohastele ühisettevõtetele. Selliste eriolukordade tõttu on vaja avardada ühenduse rahalise abi saaja määratlust käesoleva määruse mõistes. |
| --- | --- |

(17)

Teatavate projektide puhul võivad asjaomaseid liikmesriike esindada rahvusvahelised organisatsioonid. Teatavate projektide elluviimise võib komisjon usaldada asutamislepingu artikli 171 kohastele ühisettevõtetele. Selliste eriolukordade tõttu on vaja avardada ühenduse rahalise abi saaja määratlust käesoleva määruse mõistes.

| (18) | Iga projekti erinõuetele vastamiseks ning ühenduse rahalise abi tõhususe ja väärtuse suurendamiseks võib kõnealune abi esineda erinevates vormides: toetused uuringuteks ja töödeks, toetused infrastruktuuri olemasolu makseteks (availability payments), intressitoetused, laenutagatised või osalus riskikapitalifondides. Mis tahes vormis ühenduse rahalist abi tuleks anda vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (7) ja selle rakenduseeskirjadele, välja arvatud juhul, kui käesoleva määrusega sätestatakse selgesõnaliselt nende eeskirjade suhtes erand. Laenutagatiste andmine ja osalus riskikapitalifondides peaks põhinema turupõhimõtetel ning selle eesmärgiks peaks pikemas perspektiivis olema isemajandamine. |
| --- | --- |

(18)

Iga projekti erinõuetele vastamiseks ning ühenduse rahalise abi tõhususe ja väärtuse suurendamiseks võib kõnealune abi esineda erinevates vormides: toetused uuringuteks ja töödeks, toetused infrastruktuuri olemasolu makseteks (availability payments), intressitoetused, laenutagatised või osalus riskikapitalifondides. Mis tahes vormis ühenduse rahalist abi tuleks anda vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (7) ja selle rakenduseeskirjadele, välja arvatud juhul, kui käesoleva määrusega sätestatakse selgesõnaliselt nende eeskirjade suhtes erand. Laenutagatiste andmine ja osalus riskikapitalifondides peaks põhinema turupõhimõtetel ning selle eesmärgiks peaks pikemas perspektiivis olema isemajandamine.

| (19) | Ühenduse rahalise abi rakendamisel suuremahulistes ja mitu aastat kestvates projektides peaks ühendusel olema võimalik võtta mitmeaastane kohustus, kusjuures tuleb teha vahet rahastatava projekti ja iga-aastaste kulukohustuste assigneeringute vahel. Vaid kindlad, atraktiivsed ja ühendust pikaajaliselt siduvad rahalised kohustused võimaldavad vähendada projektide lõpuleviimisega seotud ebakindlust ning kaasata nii avaliku kui erasektori investoreid. Mitmeaastases programmis sisalduvad projektid on TEN-T arendamise suurimad prioriteedid, nagu on osutatud otsuses nr 1692/96/EÜ ning nõuavad ühenduselt jätkuvaid meetmeid, et tagada nende sujuv ja tõhus lõpuleviimine. |
| --- | --- |

(19)

Ühenduse rahalise abi rakendamisel suuremahulistes ja mitu aastat kestvates projektides peaks ühendusel olema võimalik võtta mitmeaastane kohustus, kusjuures tuleb teha vahet rahastatava projekti ja iga-aastaste kulukohustuste assigneeringute vahel. Vaid kindlad, atraktiivsed ja ühendust pikaajaliselt siduvad rahalised kohustused võimaldavad vähendada projektide lõpuleviimisega seotud ebakindlust ning kaasata nii avaliku kui erasektori investoreid. Mitmeaastases programmis sisalduvad projektid on TEN-T arendamise suurimad prioriteedid, nagu on osutatud otsuses nr 1692/96/EÜ ning nõuavad ühenduselt jätkuvaid meetmeid, et tagada nende sujuv ja tõhus lõpuleviimine.

| (20) | On asjakohane ergutada tõhusaks osutunud avaliku ja erasektori ühise rahastamise institutsioonilisi või lepingulisi vorme õiguslike tagatiste abil, mis on ühildatavad konkurentsiõigusega ja siseturuga, ning levitada häid tavasid liikmesriikide seas. |
| --- | --- |

(20)

On asjakohane ergutada tõhusaks osutunud avaliku ja erasektori ühise rahastamise institutsioonilisi või lepingulisi vorme õiguslike tagatiste abil, mis on ühildatavad konkurentsiõigusega ja siseturuga, ning levitada häid tavasid liikmesriikide seas.

| (21) | Suurt tähelepanu tuleks pöörata üleeuroopalisi võrke mõjutavate ühenduse meetmete tõhusale koordineerimisele, eelkõige struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide rahastamise ja Euroopa Investeerimispanga (edaspidi “EIP”) tegevuse puhul. |
| --- | --- |

(21)

Suurt tähelepanu tuleks pöörata üleeuroopalisi võrke mõjutavate ühenduse meetmete tõhusale koordineerimisele, eelkõige struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide rahastamise ja Euroopa Investeerimispanga (edaspidi “EIP”) tegevuse puhul.

| (22) | Käesolev määrus kehtestab kogu oma rakendamise ajaks rahastamispaketi, mis on eelarvepädevale institutsioonile iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (8) punkti 37 tähenduses. |
| --- | --- |

(22)

Käesolev määrus kehtestab kogu oma rakendamise ajaks rahastamispaketi, mis on eelarvepädevale institutsioonile iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (8) punkti 37 tähenduses.

| (23) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (9). |
| --- | --- |

(23)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (9).

| (24) | TEN-T ja TEN-E iga osa arengut ja nende osade sisemisi tunnuseid silmas pidades ning tõhusama juhtimise eesmärgil on soovitav sätestada seni määrusega (EÜ) nr 2236/95 hõlmatud valdkondade jaoks mitu eraldi määrust. |
| --- | --- |

(24)

TEN-T ja TEN-E iga osa arengut ja nende osade sisemisi tunnuseid silmas pidades ning tõhusama juhtimise eesmärgil on soovitav sätestada seni määrusega (EÜ) nr 2236/95 hõlmatud valdkondade jaoks mitu eraldi määrust.

| (25) | Käesoleva määrusega tuleks kehtestada ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad TEN-T ja TEN-E valdkonnas kooskõlas ühenduse õigusega ning poliitikaga, eelkõige konkurentsi-, keskkonnakaitse-, tervishoiu-, säästva arengu ja riigihankelepingute sõlmimise poliitikaga, samuti ühenduse koostalitlusvõimet käsitleva poliitika tõhusa rakendamisega. |
| --- | --- |

(25)

Käesoleva määrusega tuleks kehtestada ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad TEN-T ja TEN-E valdkonnas kooskõlas ühenduse õigusega ning poliitikaga, eelkõige konkurentsi-, keskkonnakaitse-, tervishoiu-, säästva arengu ja riigihankelepingute sõlmimise poliitikaga, samuti ühenduse koostalitlusvõimet käsitleva poliitika tõhusa rakendamisega.

| (26) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt TEN-T ja TEN-E rakendamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning tulenevalt vajadusest koordineerida siseriiklikke meetmeid on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(26)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt TEN-T ja TEN-E rakendamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning tulenevalt vajadusest koordineerida siseriiklikke meetmeid on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Objekt

Käesoleva määrusega määratletakse tingimused, viisid ja kord, mille alusel antakse ühenduse rahalist abi asutamislepingu artikli 155 lõikes 1 nimetatud ühist huvi pakkuvate projektidele üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | ühist huvi pakkuv projekt — projekt või projektiosa, mis on määratletud ühendusele transpordivaldkonnas ühist huvi pakkuvana otsuse nr 1692/96/EÜ raames või energeetikavaldkonnas otsuse nr 1364/2006/EÜ raames; |
| --- | --- |

1)

ühist huvi pakkuv projekt — projekt või projektiosa, mis on määratletud ühendusele transpordivaldkonnas ühist huvi pakkuvana otsuse nr 1692/96/EÜ raames või energeetikavaldkonnas otsuse nr 1364/2006/EÜ raames;

| 2) | esmatähtis projekt — transpordivaldkonnas ühist huvi pakkuv esmatähtsatel telgedel asuv projekt või muu projekt, mis sisaldub otsuse nr 1692/96/EÜ III lisas esitatud projektide loetelus ning energeetikavaldkonnas ühist huvi pakkuv projekt, mida peetakse ühenduse jaoks esmatähtsaks otsuse 1364/2006/EÜ raames; |
| --- | --- |

2)

esmatähtis projekt — transpordivaldkonnas ühist huvi pakkuv esmatähtsatel telgedel asuv projekt või muu projekt, mis sisaldub otsuse nr 1692/96/EÜ III lisas esitatud projektide loetelus ning energeetikavaldkonnas ühist huvi pakkuv projekt, mida peetakse ühenduse jaoks esmatähtsaks otsuse 1364/2006/EÜ raames;

| 3) | üleeuroopalist huvi pakkuv projekt energeetikavaldkonnas — tõenäoline projekt, mis asub otsuses nr 1364/2006/EÜ osutatud esmatähtsal teljel ning mis on piiriülene või millel on märkimisväärne mõju piiriülesele ülekandevõimele; |
| --- | --- |

3)

üleeuroopalist huvi pakkuv projekt energeetikavaldkonnas — tõenäoline projekt, mis asub otsuses nr 1364/2006/EÜ osutatud esmatähtsal teljel ning mis on piiriülene või millel on märkimisväärne mõju piiriülesele ülekandevõimele;

| 4) | projektiosa — igasugune rahaliselt, tehniliselt või ajaliselt sõltumatu tegevus, mis aitab kaasa projekti elluviimisele; |
| --- | --- |

4)

projektiosa — igasugune rahaliselt, tehniliselt või ajaliselt sõltumatu tegevus, mis aitab kaasa projekti elluviimisele;

| 5) | piiriülene lõik — otsuse nr 1692/96/EÜ artiklis 19b osutatud piiriülesed lõigud ning piiriülesed lõigud, mis kolmandat riiki läbides tagavad kahe liikmesriigi vahelise esmatähtsa projekti jätkuvuse; |
| --- | --- |

5)

piiriülene lõik — otsuse nr 1692/96/EÜ artiklis 19b osutatud piiriülesed lõigud ning piiriülesed lõigud, mis kolmandat riiki läbides tagavad kahe liikmesriigi vahelise esmatähtsa projekti jätkuvuse;

| 6) | pudelikael transpordi valdkonnas -kiiruse ja/või võimsuse takistused, mille tõttu on võimatu tagada transpordivoo pidevust; |
| --- | --- |

6)

pudelikael transpordi valdkonnas -kiiruse ja/või võimsuse takistused, mille tõttu on võimatu tagada transpordivoo pidevust;

| 7) | abisaaja — liikmesriik või liikmesriigid, rahvusvahelised organisatsioonid, asutamislepingu artikli 171 kohased ühisettevõtted, avaliku või erasektori ettevõtjad või asutused, kes on projekti eest täielikult vastutavad ja soovivad projekti rakendamise eesmärgil investeerida omavahendeid või kolmandatelt isikutelt saadud kapitali; |
| --- | --- |

7)

abisaaja — liikmesriik või liikmesriigid, rahvusvahelised organisatsioonid, asutamislepingu artikli 171 kohased ühisettevõtted, avaliku või erasektori ettevõtjad või asutused, kes on projekti eest täielikult vastutavad ja soovivad projekti rakendamise eesmärgil investeerida omavahendeid või kolmandatelt isikutelt saadud kapitali;

| 8) | uuringud — projekti rakendamise ettevalmistamiseks vajalik tegevus, sealhulgas ettevalmistavad, teostatavus-, hindamis- ja kinnitavad uuringud, ning kõik muud tehnilised meetmed, sealhulgas eeltööd, et projekt täielikult määratleda ja välja arendada ning otsustada selle rahastamise üle, näiteks asjaomaste kohtade kinnitamine ning finantsraamistiku ettevalmistamine; |
| --- | --- |

8)

uuringud — projekti rakendamise ettevalmistamiseks vajalik tegevus, sealhulgas ettevalmistavad, teostatavus-, hindamis- ja kinnitavad uuringud, ning kõik muud tehnilised meetmed, sealhulgas eeltööd, et projekt täielikult määratleda ja välja arendada ning otsustada selle rahastamise üle, näiteks asjaomaste kohtade kinnitamine ning finantsraamistiku ettevalmistamine;

| 9) | tööd — koostisosade, süsteemide ja teenuste ostmine, osutamine ja käivitamine ning projektiga seonduvate ehitus- ja paigaldustööde teostamine, seadmestike vastuvõtmine ning projekti käivitamine; |
| --- | --- |

9)

tööd — koostisosade, süsteemide ja teenuste ostmine, osutamine ja käivitamine ning projektiga seonduvate ehitus- ja paigaldustööde teostamine, seadmestike vastuvõtmine ning projekti käivitamine;

| 10) | projekti maksumus — projekti elluviimisega otseselt seotud ja selleks vajalike uuringute või tööde kogumaksumus, mille abisaaja tasub; |
| --- | --- |

10)

projekti maksumus — projekti elluviimisega otseselt seotud ja selleks vajalike uuringute või tööde kogumaksumus, mille abisaaja tasub;

| 11) | abikõlblikud kulud — osa projekti maksumusest, mille komisjon võtab arvesse ühenduse rahalise abi arvutamisel; |
| --- | --- |

11)

abikõlblikud kulud — osa projekti maksumusest, mille komisjon võtab arvesse ühenduse rahalise abi arvutamisel;

| 12) | laenutagamisvahend — EIP poolt antud tagatis reservlikviidsuskrediidiks transpordivaldkonnas ühist huvi pakkuvatele projektidele. See katab projekti esmasel tööperioodil väiksemast nõudlusest tingitud laenuteenindamise riskid ning sellest tuleneva ettenägematu tulude vähenemise. Laenutagamisvahendit kasutatakse vaid nende projektide puhul, mille rahanduslik elujõulisus põhineb kas tervikuna või osaliselt kasutajate või kasusaajate poolt või nende nimel makstud tuludel, maksudel või muudele sissetulekutel; |
| --- | --- |

12)

laenutagamisvahend — EIP poolt antud tagatis reservlikviidsuskrediidiks transpordivaldkonnas ühist huvi pakkuvatele projektidele. See katab projekti esmasel tööperioodil väiksemast nõudlusest tingitud laenuteenindamise riskid ning sellest tuleneva ettenägematu tulude vähenemise. Laenutagamisvahendit kasutatakse vaid nende projektide puhul, mille rahanduslik elujõulisus põhineb kas tervikuna või osaliselt kasutajate või kasusaajate poolt või nende nimel makstud tuludel, maksudel või muudele sissetulekutel;

| 13) | infrastruktuuri olemasolu makseskeemid — rahastamisskeemid infrastruktuuri projektidele, mida teostab ja juhib erainvestor, kellele tehakse ehitusfaasijärgselt korrapäraseid makseid infrastruktuuri kättesaadavuse võimaldamise eest. Maksete tase sõltub lepinguliselt kokkulepitud tulemuslikkuse tasemete saavutamise astmest. Infrastruktuuri olemasolu makseid tehakse lepingu sõlminud ametiasutuse ja projekti elluviija vahelise lepingu kehtivuse vältel ning need katavad infrastruktuuri ehitus-, rahastamis-, hooldus- ja tegevuskulud. |
| --- | --- |

13)

infrastruktuuri olemasolu makseskeemid — rahastamisskeemid infrastruktuuri projektidele, mida teostab ja juhib erainvestor, kellele tehakse ehitusfaasijärgselt korrapäraseid makseid infrastruktuuri kättesaadavuse võimaldamise eest. Maksete tase sõltub lepinguliselt kokkulepitud tulemuslikkuse tasemete saavutamise astmest. Infrastruktuuri olemasolu makseid tehakse lepingu sõlminud ametiasutuse ja projekti elluviija vahelise lepingu kehtivuse vältel ning need katavad infrastruktuuri ehitus-, rahastamis-, hooldus- ja tegevuskulud.

II PEATÜKK

ABIKÕLBLIKUD PROJEKTID, RAHALISE ABI VORMID JA VIISID, KOMBINEERITUD RAHASTAMINE

Artikkel 3

Projektide abikõlblikkus ja ühenduse rahalise abi taotlused

1.   Käesoleva määruse alusel on õigus saada ühenduse rahalist abi ainult ühist huvi pakkuvate projektide elluviimiseks.

Sellisteks projektideks ühenduse rahalise abi taotluste abikõlblikkus sõltub vastavusest ühenduse õigusega.

2.   Ainult transpordivaldkonnas sõltub abikõlblikkus ka ühenduse rahalise abi taotleja ning vajadusel asjaomaste liikmesriikide finantsosalusest ühenduse rahalist abi taotlevas projektis, kaasates vajaduse korral ka erasektori vahendeid.

3.   Transpordivaldkonnas on õigus saada piiriüleseid lõike või nende lõikude osi hõlmavate projektide elluviimiseks ühenduse rahalist abi juhul, kui asjaomaste liikmesriikide või liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel on sõlmitud kirjalik leping piiriüleste lõikude lõpuleviimiseks. Erandkorras, kui projekt on vajalik ühenduse rajamiseks naaberliikmesriigi või kolmanda riigi võrguga, kuid piiri reaalselt ei ületata, ei ole eespool osutatud kirjaliku lepingu sõlmimine nõutav.

Artikkel 4

Ühenduse rahalise abi taotluste esitamine

Ühenduse rahalise abi taotlused esitavad komisjonile liikmesriigid või kokkuleppel asjaomaste liikmesriikidega rahvusvahelised organisatsioonid, ühisettevõtted, avaliku või erasektori ettevõtjad või asutused.

Rahalise abi taotluste esitamise kord kehtestatakse vastavalt artikli 9 lõikele 1.

Artikkel 5

Projektide valimine

1.   Ühist huvi pakkuvatele projektidele antakse ühenduse rahalist abi vastavalt nende osalusele otsustes nr 1692/96/EÜ ja nr 1364/2006/EÜ määratletud eesmärkide ja prioriteetide saavutamises.

2.   Transpordivaldkonnas pööratakse erilist tähelepanu järgmistele projektidele:

| a) | esmatähtsad projektid; |
| --- | --- |

a)

esmatähtsad projektid;

| b) | pudelikaelte likvideerimise projektid, eelkõige esmatähtsate projektide raames; |
| --- | --- |

b)

pudelikaelte likvideerimise projektid, eelkõige esmatähtsate projektide raames;

| c) | projektid, mille ühiselt esitavad või mida toetavad vähemalt kaks liikmesriiki, eriti piiriüleste lõikude puhul; |
| --- | --- |

c)

projektid, mille ühiselt esitavad või mida toetavad vähemalt kaks liikmesriiki, eriti piiriüleste lõikude puhul;

| d) | projektid, mis panustavad võrgu järjepidevusse ja aitavad kaasa selle läbilaskevõime optimeerimisele; |
| --- | --- |

d)

projektid, mis panustavad võrgu järjepidevusse ja aitavad kaasa selle läbilaskevõime optimeerimisele;

| e) | projektid, mis aitavad kaasa TEN-T pakutava teenuse kvaliteedi tõstmisele ning parandavad muuhulgas infrastruktuuriga seonduvate meetmete abil kasutajate turvalisust ja ohutust ning tagavad riiklike võrkude vahelise koostalitlusvõime; |
| --- | --- |

e)

projektid, mis aitavad kaasa TEN-T pakutava teenuse kvaliteedi tõstmisele ning parandavad muuhulgas infrastruktuuriga seonduvate meetmete abil kasutajate turvalisust ja ohutust ning tagavad riiklike võrkude vahelise koostalitlusvõime;

| f) | projektid, mis seonduvad riiklike võrkude vahelist koostalitlusvõimet tagavate raudtee-, maantee-, lennu-, mere-, sisevee- ja rannikulähedase transpordi liiklushaldussüsteemide arendamise ja kasutuselevõtuga; |
| --- | --- |

f)

projektid, mis seonduvad riiklike võrkude vahelist koostalitlusvõimet tagavate raudtee-, maantee-, lennu-, mere-, sisevee- ja rannikulähedase transpordi liiklushaldussüsteemide arendamise ja kasutuselevõtuga;

| g) | projektid, mis aitavad kaasa siseturu väljakujundamisele; ning |
| --- | --- |

g)

projektid, mis aitavad kaasa siseturu väljakujundamisele; ning

| h) | projektid, mis aitavad kaasa transpordiliikide omavahelise tasakaalu muutmisele kõige keskkonnasõbralikumatele liikidele, näiteks siseveetranspordile, üleminekuks. |
| --- | --- |

h)

projektid, mis aitavad kaasa transpordiliikide omavahelise tasakaalu muutmisele kõige keskkonnasõbralikumatele liikidele, näiteks siseveetranspordile, üleminekuks.

3.   Energeetikavaldkonnas pööratakse erilist tähelepanu üleeuroopaliselt huvi pakkuvatele projektidele, mille eesmärk on:

| a) | võrgu arendamine, et tugevdada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ühenduse ebasoodsamate piirkondade ja saarte isoleeritust vähendades; |
| --- | --- |

a)

võrgu arendamine, et tugevdada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ühenduse ebasoodsamate piirkondade ja saarte isoleeritust vähendades;

| b) | võrgu läbilaskevõime optimeerimine ja energia siseturu väljakujundamine, eelkõige projektid seoses piiriüleste lõikudega; |
| --- | --- |

b)

võrgu läbilaskevõime optimeerimine ja energia siseturu väljakujundamine, eelkõige projektid seoses piiriüleste lõikudega;

| c) | energiatarne turvalisus, energia tarneallikate mitmekesistamine ning eelkõige omavahelised ühendused kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

c)

energiatarne turvalisus, energia tarneallikate mitmekesistamine ning eelkõige omavahelised ühendused kolmandate riikidega;

| d) | taastuvate energiaallikate seostatus; ning |
| --- | --- |

d)

taastuvate energiaallikate seostatus; ning

| e) | omavahel seotud võrkude turvalisus, usaldusväärsus ning koostalitlusvõime. |
| --- | --- |

e)

omavahel seotud võrkude turvalisus, usaldusväärsus ning koostalitlusvõime.

4.   Ühenduse rahalise abi andmise suhtes otsuse vastuvõtmisel tuleb muu hulgas arvesse võtta järgmist:

| a) | projekti elluviimise tõenäosus; |
| --- | --- |

a)

projekti elluviimise tõenäosus;

| b) | ühenduse sekkumise ergutav mõju avalikult ja erasektorilt saadavale rahastamisele; |
| --- | --- |

b)

ühenduse sekkumise ergutav mõju avalikult ja erasektorilt saadavale rahastamisele;

| c) | rahastamispaketi usaldusväärsus; |
| --- | --- |

c)

rahastamispaketi usaldusväärsus;

| d) | sotsiaalmajanduslikud mõjud; |
| --- | --- |

d)

sotsiaalmajanduslikud mõjud;

| e) | keskkonnamõjud; |
| --- | --- |

e)

keskkonnamõjud;

| f) | rahalistest takistustest ülesaamise vajadus; ning |
| --- | --- |

f)

rahalistest takistustest ülesaamise vajadus; ning

| g) | projekti keerukus, mis on tingitud näiteks loodusliku takistuse ületamise vajadusest. |
| --- | --- |

g)

projekti keerukus, mis on tingitud näiteks loodusliku takistuse ületamise vajadusest.

Artikkel 6

Ühenduse rahalise abi vormid ja andmise viisid

1.   Ühenduse rahalist abi võib ühist huvi pakkuvatele projektidele anda ühes või enamas järgmises vormis:

| a) | toetused uuringuteks või töödeks; |
| --- | --- |

a)

toetused uuringuteks või töödeks;

| b) | transpordi valdkonnas toetused infrastruktuuri olemasolu makseskeemide raames tehtavateks töödeks; |
| --- | --- |

b)

transpordi valdkonnas toetused infrastruktuuri olemasolu makseskeemide raames tehtavateks töödeks;

| c) | EIP poolt või muudest avalik-õiguslikest või eraõiguslikest finantseerimisasutustest saadavate laenude intressitoetused; |
| --- | --- |

c)

EIP poolt või muudest avalik-õiguslikest või eraõiguslikest finantseerimisasutustest saadavate laenude intressitoetused;

| d) | rahaline toetus reservi loomiseks ja kapitali assigneeringuteks tagatistele, mida EIP annab omavahenditest laenutagamisvahendi alusel. Nende tagatiste kestus ei või olla pikem kui viis aastat alates projekti alguskuupäevast. Erandkorras võib nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel tagatise anda kuni seitsmeks aastaks. Euroopa Liidu eelarvest laenutagamisvahendile antav panus ei tohi ületada 500 miljonit eurot. EIP panustab sama suure summa. Ühenduse osalus laenutagamisvahendis, sealhulgas halduskuludes ja muudes abikõlblikes kuludes, piirdub ühenduse poolt laenutagamisvahendile antava panusega ning Euroopa Liidu eelarve suhtes ei jää kehtima edasisi kohustusi. EIP katab kõikide tehingutega kaasnevad jääkriskid. Laenutagamisvahendi peamised tingimused ja kord on esitatud lisas; |
| --- | --- |

d)

rahaline toetus reservi loomiseks ja kapitali assigneeringuteks tagatistele, mida EIP annab omavahenditest laenutagamisvahendi alusel. Nende tagatiste kestus ei või olla pikem kui viis aastat alates projekti alguskuupäevast. Erandkorras võib nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel tagatise anda kuni seitsmeks aastaks. Euroopa Liidu eelarvest laenutagamisvahendile antav panus ei tohi ületada 500 miljonit eurot. EIP panustab sama suure summa. Ühenduse osalus laenutagamisvahendis, sealhulgas halduskuludes ja muudes abikõlblikes kuludes, piirdub ühenduse poolt laenutagamisvahendile antava panusega ning Euroopa Liidu eelarve suhtes ei jää kehtima edasisi kohustusi. EIP katab kõikide tehingutega kaasnevad jääkriskid. Laenutagamisvahendi peamised tingimused ja kord on esitatud lisas;

| e) | investeerimisfondide või sarnaste finantsettevõtete riskikapitali osalus, mis esmajoones pakuvad riskikapitali üleeuroopaliste võrkude projektidele ja sisaldavad suurt erasektori investeeringut; selline riskikapitali osalus ei või ületada 1 % artikli 18 kohastest eelarvelistest vahenditest; |
| --- | --- |

e)

investeerimisfondide või sarnaste finantsettevõtete riskikapitali osalus, mis esmajoones pakuvad riskikapitali üleeuroopaliste võrkude projektidele ja sisaldavad suurt erasektori investeeringut; selline riskikapitali osalus ei või ületada 1 % artikli 18 kohastest eelarvelistest vahenditest;

| f) | rahaline toetus ühisettevõtete tegevusele projektiga seoses. |
| --- | --- |

f)

rahaline toetus ühisettevõtete tegevusele projektiga seoses.

2.   Lõike 1 punktides a, b, c ja f osutatud vormis antava ühenduse rahalise abi suuruse kindlaksmääramisel võetakse arvesse artiklis 5 sätestatud kriteeriume ning ei ületata järgmisi määrasid:

| a) | uuringud: 50 % abikõlblikest kuludest, sõltumata asjaomasest ühist huvi pakkuvast projektist; |
| --- | --- |

a)

uuringud: 50 % abikõlblikest kuludest, sõltumata asjaomasest ühist huvi pakkuvast projektist;

| b) | tööd:






  i) | transpordivaldkonna esmatähtsad projektid:






  — | maksimaalselt 20 % abikõlblikest kuludest; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

tööd:

i)

transpordivaldkonna esmatähtsad projektid:

—

maksimaalselt 20 % abikõlblikest kuludest;

| — | maksimaalselt 30 % abikõlblikest kuludest piiriüleste lõikude puhul, tingimusel et asjaomased liikmesriigid on komisjonile esitanud kõik vajalikud tagatised projekti rahandusliku elujõulisuse ja rakendamise ajakava kohta; |
| --- | --- |

—

maksimaalselt 30 % abikõlblikest kuludest piiriüleste lõikude puhul, tingimusel et asjaomased liikmesriigid on komisjonile esitanud kõik vajalikud tagatised projekti rahandusliku elujõulisuse ja rakendamise ajakava kohta;

| ii) | energeetikavaldkonna projektid: maksimaalselt 10 % abikõlblikest kuludest; |
| --- | --- |

ii)

energeetikavaldkonna projektid: maksimaalselt 10 % abikõlblikest kuludest;

| iii) | transpordivaldkonna muud kui esmatähtsad projektid: maksimaalselt 10 % abikõlblikest kuludest; |
| --- | --- |

iii)

transpordivaldkonna muud kui esmatähtsad projektid: maksimaalselt 10 % abikõlblikest kuludest;

| c) | Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteem (ERTMS):






  i) | maapealsed seadmed: maksimaalselt 50 % uuringute ja tööde abikõlblikest kuludest; |
| --- | --- | --- |

c)

Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteem (ERTMS):

i)

maapealsed seadmed: maksimaalselt 50 % uuringute ja tööde abikõlblikest kuludest;

| ii) | pardaseadmed:






  — | maksimaalselt 50 % olemasolevale veeremile Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi paigaldamise prototüüpide väljatöötamise ja valmistamise abikõlblikest kuludest, tingimusel et prototüüp on vähemalt kahes liikmesriigis sertifitseeritud; |
| --- | --- | --- |

ii)

pardaseadmed:

—

maksimaalselt 50 % olemasolevale veeremile Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi paigaldamise prototüüpide väljatöötamise ja valmistamise abikõlblikest kuludest, tingimusel et prototüüp on vähemalt kahes liikmesriigis sertifitseeritud;

| — | maksimaalselt 50 % veeremile Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi paigaldamise seeriavarustuse abikõlblikest kuludest; mitmeaastase programmi raames määrab komisjon kindlaks maksimaalse abisumma veduki kohta; |
| --- | --- |

—

maksimaalselt 50 % veeremile Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi paigaldamise seeriavarustuse abikõlblikest kuludest; mitmeaastase programmi raames määrab komisjon kindlaks maksimaalse abisumma veduki kohta;

| d) | maantee-, lennu-, sisevee- mere-, ja rannikulähedase transpordi liiklushaldussüsteemid: maksimaalselt 20 % tööde abikõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

d)

maantee-, lennu-, sisevee- mere-, ja rannikulähedase transpordi liiklushaldussüsteemid: maksimaalselt 20 % tööde abikõlblikest kuludest.

3.   Komisjon võtab artikli 15 lõikes 2 osutatud korras vastu käesoleva artikli lõike 1 punktides c ja e osutatud vahendite rakendusmeetmed.

Artikkel 7

Muu rahaline abi ja muud rahastamisvahendid

1.   EIP sekkumised on kooskõlas käesoleva määruse alusel antava rahalise abiga.

2.   Komisjon tagab käesoleva määruse raames kaasrahastatavate projektide kooskõlastatuse ja sidususe ühenduse muudest toetustest ja rahastamisvahenditest ning samuti EIP tegevusest kasu saavate seonduvate meetmetega.

III PEATÜKK

PROGRAMMITÖÖ, RAKENDAMINE JA KONTROLL

Artikkel 8

Mitmeaastane ja iga-aastane tööprogramm

1.   Tegutsedes artikli 15 lõikes 2 osutatud korras, kohaldab komisjon mitmeaastase ja iga-aastaste tööprogrammide koostamisel artikli 5 kriteeriume ning otsuste nr 1692/96/EÜ ja nr 1364/2006/EÜ raames määratletud eesmärke ja prioriteete.

2.   Transpordivaldkonna mitmeaastast tööprogrammi kohaldatakse esmatähtsate projektide ning maantee-, lennu-, raudtee-, sisevee-, mere- ja rannikulähedase transpordi liiklushaldussüsteemide suhtes. Rahastamispakett moodustab 80 %–85 % artiklis 18 osutatud transpordile eraldatud eelarvelistest vahenditest.

3.   Transpordivaldkonna iga-aastase tööprogrammiga kohaldatakse rahalise abi andmise kriteeriume nende ühist huvi pakkuvate projektide suhtes, mida mitmeaastane programm ei hõlma.

4.   Energeetikavaldkonna iga-aastase tööprogrammiga kohaldatakse rahalise abi andmise kriteeriume ühist huvi pakkuvate projektide suhtes.

5.   Mitmeaastane tööprogramm vaadatakse läbi vähemalt perioodi keskel ning vajadusel muudetakse seda artikli 15 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 9

Ühenduse rahalise abi andmine

1.   Pärast iga artikli 8 lõikes 1 osutatud mitmeaastasel või iga-aastastel tööprogrammidel põhinevat projektikonkurssi otsustab komisjon valitud projektidele või projektide osadele antava rahalise abi summa artikli 15 lõikes 2 osutatud korras. Komisjon täpsustab nende rakendamise tingimused ja meetodid.

2.   Komisjon teatab abisaajatele ja asjaomastele liikmesriikidele igast antavast rahalisest abist.

Artikkel 10

Finantssätted

1.   Eelarvelised kulukohustused võib jagada iga-aastasteks osamakseteks. Igal aastal teeb komisjon aastaseid osamakseid, võttes arvesse rahalist abi saavate projektide või projekti etappide arengut, prognoositavaid vajadusi ning olemasolevaid eelarvevahendeid.

Abisaajatele ja asjaomastele liikmesriikidele teatatakse üksikute aastaste osamaksete esialgne maksekava.

2.   Ühenduse abist võib rahastada üksnes projektiga seotud kulusid, mida kannavad abisaajad või projekti rakendamise eest vastutavad kolmandad isikud.

Kulud on abikõlblikud alates kuupäevast, mil abitaotlus esitati. Alates 1. jaanuarist 2007 võivad mitmeaastases programmis sisalduvate projektidega seotud kulud olla abikõlblikud alates jooksva aasta 1. jaanuarist.

Käibemaks, välja arvatud tagastamatu käibemaks, ei ole abikõlblik kulu.

3.   Maksed tehakse eelrahastamise, vaheosamaksete ja lõppmakse vormis.

Makseviisid määratletakse selliselt, et võtta eelkõige arvesse infrastruktuuriprojektide mitmeaastast rakendamist.

Eelrahastamise summa või vajadusel selle esimene osamakse makstakse välja siis, kui rahaline abi on määratud.

Kõik vahemaksed tehakse maksetaotluste alusel, tingimusel et peetakse kinni artikli 13 sätetest.

Lõppmakse tehakse pärast abisaaja esitatud ning asjaomaste liikmesriikide kinnitatud projekti või uuringu lõpparuande heakskiitmist. Lõpparuandes loetletakse üksikasjalikult eelkõige kõik tegelikud kulutused.

4.   Infrastruktuuri olemasolu maksete korral tehakse eelrahastamise esimene makse kuni kolme aasta jooksul pärast ühenduse rahalise abi määramist, kui liikmesriik tõendab, et projekt on alanud, ja esitab avaliku ja erasektori vahel sõlmitud vastava lepingu. Edasised eelrahastamise maksed tehakse, kui liikmesriigid on esitanud tõendeid projekti edenemise kohta.

Lõppmakse tehakse pärast projekti kasutusetapi algust pärast infrastruktuuri valmimise kontrollimist, kui liikmesriigid on tõendanud, et kulud, mille hüvitamist taotleti, on tegelikult kantud, ning on esitanud tõendeid infrastruktuuri olemasolu maksete kogusumma kohta ühenduse rahalise abi ulatuses.

Kui abisaajal puudub kohustus teha infrastruktuuri olemasolu makseid, sest infrastruktuuri valmimist ei suudetud tagada, nõuab komisjon makstud eelrahastamise summad tagasi.

Artikkel 11

Liikmesriikide vastutus

1.   Liikmesriigid teevad oma vastutusvaldkonnas kõik endast sõltuva käesoleva määruse alusel ühenduse rahalist abi saavate ühist huvi pakkuvate projektide rakendamiseks.

2.   Liikmesriigid teostavad projektide tehnilist jälgimist ja finantskontrolli tihedas koostöös komisjoniga ning tõendavad projektide või projektide osadega seoses tehtud kulutuste tegelikkust ning nõuetele vastavust. Liikmesriigid võivad taotleda komisjoni osalemist kohapealsetes kontrollides.

3.   Liikmesriigid teatavad komisjonile lõike 2 kohaselt võetud meetmetest ning esitavad eelkõige projektide eduka lõpuleviimise tagamiseks kehtestatud kontrolli-, juhtimis- ja järelvalvesüsteemide kirjelduse.

Artikkel 12

Kooskõla ühenduse õiguse ja poliitikavaldkondadega

Käesoleva määruse kohaselt rahastatavaid projekte viiakse läbi kooskõlas ühenduse õigusega ja nende puhul tuleb arvesse võtta ühenduse mis tahes asjakohaseid poliitikaid, eelkõige neid, mis käsitlevad konkurentsi, keskkonnakaitset, tervist, säästvat arengut, riigihankeid ning koostalitlusvõimet.

Artikkel 13

Abi andmise tühistamine, vähendamine, peatamine ja lõpetamine

1.   Pärast asjakohast kontrolli ning abisaajate ja asjaomaste liikmesriikide teavitamist et nad saaksid kindlaksmääratud tähtajaks esitada oma tähelepanekud, komisjon:

| a) | tühistab, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, ühenduse rahalise abi andmise projektidele või projektide osadele, mida ei ole alustatud kahe aasta jooksul pärast abi andmise tingimustes kindlaksmääratud projekti alguskuupäeva; |
| --- | --- |

a)

tühistab, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, ühenduse rahalise abi andmise projektidele või projektide osadele, mida ei ole alustatud kahe aasta jooksul pärast abi andmise tingimustes kindlaksmääratud projekti alguskuupäeva;

| b) | võib peatada, vähendada või lõpetada rahalise abi, kui:






  i) | projekti või projektiosa rakendamise käigus ei peeta kinni ühenduse õiguse sätetest; ning |
| --- | --- | --- |

b)

võib peatada, vähendada või lõpetada rahalise abi, kui:

i)

projekti või projektiosa rakendamise käigus ei peeta kinni ühenduse õiguse sätetest; ning

| ii) | ei suudeta täita rahalise abi andmise aluseks olevaid tingimusi, eelkõige juhul kui komisjonilt selleks nõusolekut saamata tehakse olulisi muudatusi, mis mõjutavad projekti laadi või projekti elluviimise korda; |
| --- | --- |

ii)

ei suudeta täita rahalise abi andmise aluseks olevaid tingimusi, eelkõige juhul kui komisjonilt selleks nõusolekut saamata tehakse olulisi muudatusi, mis mõjutavad projekti laadi või projekti elluviimise korda;

| c) | võib kõiki asjakohaseid tegureid arvesse võttes nõuda antud rahalise abi tagasimaksmist, kui nelja aasta jooksul pärast rahalise abi andmise tingimustes kindlaksmääratud lõpukuupäeva ei ole rahalist abi saava projekti või projektiosa rakendamine lõpule viidud. |
| --- | --- |

c)

võib kõiki asjakohaseid tegureid arvesse võttes nõuda antud rahalise abi tagasimaksmist, kui nelja aasta jooksul pärast rahalise abi andmise tingimustes kindlaksmääratud lõpukuupäeva ei ole rahalist abi saava projekti või projektiosa rakendamine lõpule viidud.

2.   Komisjon võib juba makstud summad tagasi nõuda täies ulatuses või osaliselt:

| a) | kui see on vajalik eelkõige rahalise abi andmise tühistamise, peatamise või vähendamise või abisumma tagasimaksmise taotluse tulemusena; või |
| --- | --- |

a)

kui see on vajalik eelkõige rahalise abi andmise tühistamise, peatamise või vähendamise või abisumma tagasimaksmise taotluse tulemusena; või

| b) | ühenduse abi kumuleerumise korral projektiosale. |
| --- | --- |

b)

ühenduse abi kumuleerumise korral projektiosale.

Artikkel 14

Ühenduse finantshuvide kaitse

1.   Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib teostada kohapealseid kontrolle vastavalt nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (10).

2.   Ühenduse rahalise abi andmise aluseks olevate tingimustega võib eelkõige ette näha komisjoni või tema volitatud esindaja teostatava järelvalve ja finantskontrolli ning kontrollikoja poolt vajadusel kohapeal läbiviidavad auditid.

3.   Asjaomane liikmesriik ja komisjon vahetavad koheselt läbiviidud kontrollide tulemusi käsitlevat kogu teavet.

IV PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 15

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

3.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

4.   EIP määrab komiteesse oma esindaja, kes ei osale hääletamisel.

Artikkel 16

Hindamine

1.   Komisjon ja liikmesriigid, keda abistavad abisaajad, võivad projektide elluviimise meetodeid ning samuti nende rakendamise mõju hinnata, et teha kindlaks, kas eesmärgid, sealhulgas keskkonnakaitse valdkonnas, on saavutatud.

2.   Komisjon võib toetust saavalt liikmesriigilt nõuda erihinnangu esitamist käesoleva määruse raames rahastatavate projektide kohta või vajaduse korral nõuda liikmesriigilt nimetatud projektide hindamiseks vajaliku teabe ning abi andmist.

Artikkel 17

Teavitamine ja avalikustamine

1.   Komisjon esitab iga kahe aasta tagant Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele aruande käesoleva määruse kohaselt läbi viidud tegevuste kohta. See aruanne sisaldab ühenduse rahalise abi tulemusena erinevates kohaldamisalades saavutatud tulemuste hindamist esialgsete eesmärkidega võrreldes ning samuti peatükki käimasoleva mitmeaastase programmitöö sisu ja rakendamise kohta. Aruanne sisaldab samuti teavet iga projekti rahastamise allikate kohta.

2.   Asjaomased liikmesriigid ning vajaduse korral ka toetuse saajad tagavad käesoleva määruse kohase rahalise abi andmise asjakohase avalikustamise, et teavitada avalikkust ühenduse rollist projektide elluviimisel.

Artikkel 18

Eelarvelised vahendid

1.   Käesoleva määruse rakendamise rahastamispaketiks on ajavahemikuks 2007-2013 ette nähtud 8 168 000 000 eurot, millest 8 013 000 000 eurot on eraldatud TEN-T-le ja 155 000 000 eurot TEN-E-le.

2.   Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud mitmeaastase finantsraamistiku piires.

Artikkel 19

Läbivaatamisklausel

Enne 2010. aasta lõppu esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule üldaruande käesolevas määruses ühenduse rahalise abi andmiseks sätestatud mehhanismidega seoses saadud kogemuste kohta.

Euroopa Parlament ja nõukogu otsustavad asutamislepingu artikli 156 esimeses lõigus sätestatud korras, kas ja millistel tingimustel tuleb käesolevas määruses sätestatud mehhanisme säilitada või muuta pärast käesoleva määruse artiklis 18 nimetatud ajavahemiku lõppu.

Artikkel 20

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.

Transpordi- ja energeetikavaldkonnas käesoleva määruse jõustumise kuupäeval käimasolevate meetmete suhtes jääb kehtima määrus (EÜ) nr 2236/95 selle 31. detsembril 2006. aastal jõus olevas versioonis.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 234, 22.9.2005, lk 69.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2005. aasta arvamus (ELT C 272 E, 9.11.2006, lk 405), nõukogu 22. märtsi 2007. aasta ühine seisukoht ja Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 228, 9.9.1996. Otsust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

3

(4)  ELT C 124 E, 25.5.2006, lk 373.

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta otsus nr 1364/2006/EÜ üleeuroopaliste energiavõrkude suuniste kehtestamise kohta (ELT L 262, 22.9.2006, lk 1).

5

(6)  EÜT L 228, 23.9.1995, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1159/2005 (EÜT L 191, 22.7.2005, lk 16).

6

(7)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).

7

(8)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

8

(9)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

9

(10)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

10

---

LISA

ARTIKLI 6 LÕIKE 1 PUNKTIS D OSUTATUD LAENUTAGAMISVAHENDI PEAMISED TINGIMUSED JA KORD

EIP on riskijagamispartneriks ning haldab ühenduse nimel ühenduse panust laenutagamisvahendisse. Laenutagamisvahendi rakendamise üksikasjalikumad tingimused, sealhulgas selle järelevalve ja kontroll, sätestatakse komisjoni ja EIP vahelises koostöölepingus, võttes arvesse käesoleva lisa sätteid.

| TEN-T PROJEKTIDE LAENUTAGAMISVAHEND |
| --- |
| Ühenduse panus | 1. | Ilma et see piiraks punktis 2 sätestatud kohandamismenetluse rakendamist pärast 2010. aastat, tehakse ELi eelarvest laenutagamisvahendisse antav panus EIP-le kättesaadavaks vastavalt järgmisele ajakavale:






  2007 | 10 miljonit eurot |
| 2008 | 35 miljonit eurot |
| 2009 | 60 miljonit eurot |
| 2010 | 80 miljonit eurot |
| 2011 | 105 miljonit eurot |
| 2012 | 110 miljonit eurot |
| 2013 | 100 miljonit eurot |

TEN-T PROJEKTIDE LAENUTAGAMISVAHEND

Ühenduse panus

1.

Ilma et see piiraks punktis 2 sätestatud kohandamismenetluse rakendamist pärast 2010. aastat, tehakse ELi eelarvest laenutagamisvahendisse antav panus EIP-le kättesaadavaks vastavalt järgmisele ajakavale:

2007

10 miljonit eurot

2008

35 miljonit eurot

2009

60 miljonit eurot

2010

80 miljonit eurot

2011

105 miljonit eurot

2012

110 miljonit eurot

2013

100 miljonit eurot

| 2. | Aastatel 2007–2009 maksab komisjon EIP-le iga-aastased summad eespool toodud ajakava alusel. Alates 2010. aastast taotleb EIP summade ülekandmist usalduskontole ajakavas toodud kumuleerunud summa ulatuses. Taotlus esitatakse eelneva aasta 31. detsembriks ning sellega koos esitatakse kavandatud ühenduse toetuse vajaduse prognoos. Nimetatud prognoos on aluseks eespool nimetatud iga-aastaste maksete kohandamiseks tulenevalt nõudmisest; kohandamise üle otsustatakse artikli 15 lõikes 2 osutatud korras. |
| --- | --- |

2.

Aastatel 2007–2009 maksab komisjon EIP-le iga-aastased summad eespool toodud ajakava alusel. Alates 2010. aastast taotleb EIP summade ülekandmist usalduskontole ajakavas toodud kumuleerunud summa ulatuses. Taotlus esitatakse eelneva aasta 31. detsembriks ning sellega koos esitatakse kavandatud ühenduse toetuse vajaduse prognoos. Nimetatud prognoos on aluseks eespool nimetatud iga-aastaste maksete kohandamiseks tulenevalt nõudmisest; kohandamise üle otsustatakse artikli 15 lõikes 2 osutatud korras.

Usalduskonto

| 1. | EIP seab sisse usalduskonto, kus hoitakse ühenduse makstavat panust ja sellest saadud tulu. |
| --- | --- |

1.

EIP seab sisse usalduskonto, kus hoitakse ühenduse makstavat panust ja sellest saadud tulu.

| 2. | Usalduskonto teenitud intress ja muud ühenduse panusest saadud tulud (nt EIP poolt väljamakstud summadelt arvutatud garantiipreemiad, intress ja riskimarginaal) lisatakse usalduskonto vahenditele, välja arvatud juhul, kui komisjon otsustab artikli 15 lõikes 2 osutatud korras, et need tuleb TEN-T eelarvereale tagasi kanda. |
| --- | --- |

2.

Usalduskonto teenitud intress ja muud ühenduse panusest saadud tulud (nt EIP poolt väljamakstud summadelt arvutatud garantiipreemiad, intress ja riskimarginaal) lisatakse usalduskonto vahenditele, välja arvatud juhul, kui komisjon otsustab artikli 15 lõikes 2 osutatud korras, et need tuleb TEN-T eelarvereale tagasi kanda.

| 3. | Kapitali assigneeringuteks kasutatud summad makstakse usalduskontole tagasi pärast seda, kui EIP poolt laenutagamisvahendi raames väljamakstud summad on täies ulatuses hüvitatud. |
| --- | --- |

3.

Kapitali assigneeringuteks kasutatud summad makstakse usalduskontole tagasi pärast seda, kui EIP poolt laenutagamisvahendi raames väljamakstud summad on täies ulatuses hüvitatud.

Ühenduse panuse kasutamine

EIP kasutab ühenduse panust, et:

| — | teha iga abikõlbliku projekti puhul prognoositud kahjueraldised ja kapitali assigneeringud, kooskõlas EIP asjakohaste eeskirjadega ning EIP poolt kohaldatava struktureeritud rahastamisvahendite poliitika alusel koostatud riskihindamisega; |
| --- | --- |

—

teha iga abikõlbliku projekti puhul prognoositud kahjueraldised ja kapitali assigneeringud, kooskõlas EIP asjakohaste eeskirjadega ning EIP poolt kohaldatava struktureeritud rahastamisvahendite poliitika alusel koostatud riskihindamisega;

| — | katta kõik laenutagamisvahendi kehtestamise ja haldamisega seonduvad projektivälised abikõlblikud kulud. Need kulud määratakse kindlaks komisjoni ja EIP vahelises halduslepingus. |
| --- | --- |

—

katta kõik laenutagamisvahendi kehtestamise ja haldamisega seonduvad projektivälised abikõlblikud kulud. Need kulud määratakse kindlaks komisjoni ja EIP vahelises halduslepingus.

Riskide jagamine

| 1. | EIP kasutab ühenduse panust iga abikõlbliku projekti puhul prognoositud kahjueraldiste ja kapitali assigneeringute tegemiseks. |
| --- | --- |

1.

EIP kasutab ühenduse panust iga abikõlbliku projekti puhul prognoositud kahjueraldiste ja kapitali assigneeringute tegemiseks.

| 2. | Prognoositud kahjueraldised peaksid katma projekti prognoositava kahjumi. Iga abikõlbliku tehingu puhul statistiliselt prognoositavaid kahjueraldisi kattev ühenduse panuse osa makstakse usalduskontolt EIPle, kattes seega riskiprotsendi. See protsent on muutuv ning sõltub nii tehingu riskiastmest kui ka selle lõpptähtajast. |
| --- | --- |

2.

Prognoositud kahjueraldised peaksid katma projekti prognoositava kahjumi. Iga abikõlbliku tehingu puhul statistiliselt prognoositavaid kahjueraldisi kattev ühenduse panuse osa makstakse usalduskontolt EIPle, kattes seega riskiprotsendi. See protsent on muutuv ning sõltub nii tehingu riskiastmest kui ka selle lõpptähtajast.

| 3. | Kapitali assigneering katab projekti ettenägematu kahjumi. Kapitali assigneeringule vastav ühenduse panuse osa eraldatakse usalduskontolt iga selle aluseks oleva tehingu kohta. EIP võib seda summat nõuda enda poolt laenutagamisvahendi alusel antud tagatise kasutamise puhul, kattes seega täiendava protsendi oma riskist. |
| --- | --- |

3.

Kapitali assigneering katab projekti ettenägematu kahjumi. Kapitali assigneeringule vastav ühenduse panuse osa eraldatakse usalduskontolt iga selle aluseks oleva tehingu kohta. EIP võib seda summat nõuda enda poolt laenutagamisvahendi alusel antud tagatise kasutamise puhul, kattes seega täiendava protsendi oma riskist.

| 4. | Eespool kirjeldatud mehhanismist tulenev riskide jagamise mudel kajastub riskimarginaali (mille tasumist EIP oma vastaspoolelt aluseks oleva laenutagamisvahendi raames tehtud tehingu kohaselt nõuab) asjakohases jagamises usalduskonto ja EIP vahel. |
| --- | --- |

4.

Eespool kirjeldatud mehhanismist tulenev riskide jagamise mudel kajastub riskimarginaali (mille tasumist EIP oma vastaspoolelt aluseks oleva laenutagamisvahendi raames tehtud tehingu kohaselt nõuab) asjakohases jagamises usalduskonto ja EIP vahel.

EIP tagatis

| 1. | Laenutagamisvahend sisaldab EIP tagatist reserv-likviidsuskrediidiks, mida abikõlblikule projektile antakse laenutagamisvahendiga kooskõlas olevatel tingimustel. |
| --- | --- |

1.

Laenutagamisvahend sisaldab EIP tagatist reserv-likviidsuskrediidiks, mida abikõlblikule projektile antakse laenutagamisvahendiga kooskõlas olevatel tingimustel.

| 2. | Kui reserv-likviidsuskrediidi andjatel on õigus EIP tagatisele laenutagamisvahendi tingimustel, maksab EIP välja kõik reserv- likviidsuskrediidi andjatele maksmisele kuuluvad summad ning saab projekti kreeditoriks. |
| --- | --- |

2.

Kui reserv-likviidsuskrediidi andjatel on õigus EIP tagatisele laenutagamisvahendi tingimustel, maksab EIP välja kõik reserv- likviidsuskrediidi andjatele maksmisele kuuluvad summad ning saab projekti kreeditoriks.

| 3. | Kui EIP on saanud projekti kreeditoriks, kaetakse EIP-le laenutagamisvahendi raames võetud kohustused pärast kohustuste katmist eeliskreeditori ees ja enne muudest rahastamisvormidest tulenevate kohustuste katmist. |
| --- | --- |

3.

Kui EIP on saanud projekti kreeditoriks, kaetakse EIP-le laenutagamisvahendi raames võetud kohustused pärast kohustuste katmist eeliskreeditori ees ja enne muudest rahastamisvormidest tulenevate kohustuste katmist.

| 4. | Reserv-likviidsuskrediit ei tohiks ületada 20 % finantsasjade lõppemise ajaks eraldatud eeliskrediidi kogusummast. |
| --- | --- |

4.

Reserv-likviidsuskrediit ei tohiks ületada 20 % finantsasjade lõppemise ajaks eraldatud eeliskrediidi kogusummast.

Hinnakujundus

Riskimarginaalil ja laenutagamisvahendi projektiga seonduvate kõigi halduskulude katmisel põhinev laenutagamisvahendi kohaste tagatiste hind määratakse kindlaks vastavalt EIP asjakohastele tavaeeskirjadele ja -kriteeriumitele.

Taotluste esitamise kord

Taotlused riskide katmiseks laenutagamisvahendi alusel tuleb EIP-le saata vastavalt EIP tavapärasele taotluste esitamise korrale.

Heakskiitmise kord

EIP teostab riski- ja finantskontrolli ning hindab tehnilist ja juriidilist nõuetele vastavust ja võtab vastu otsuse tagatise andmise kohta laenutagamisvahendi raames vastavalt oma tavaeeskirjadele ja -kriteeriumitele, hinnates sealhulgas üksikute ettepanekute kvaliteeti, laenusaajate krediidivõimet, vastuvõetavaid tingimusi ja turunõudlust.

Laenutagamisvahendi tähtaeg

| 1. | Ühenduse panus laenutagamisvahendile antakse hiljemalt 31. detsembriks 2013. Tagatiste tegelik heakskiitmine tuleb lõpule viia 31. detsembriks 2014. |
| --- | --- |

1.

Ühenduse panus laenutagamisvahendile antakse hiljemalt 31. detsembriks 2013. Tagatiste tegelik heakskiitmine tuleb lõpule viia 31. detsembriks 2014.

| 2. | Kui laenutagamisvahend lõpetatakse käesoleva finantsraamistiku ajal, kantakse kogu usalduskonto jääk peale eraldatud vahendite ning muude abikõlblike kulude katmiseks vajaminevate vahendite tagasi TEN-T eelarvereale. Kui laenutagamisvahendi kehtivust ei pikendata järgmisesse finantsraamistikku, kantakse kõik allesjäänud vahendid ELi eelarve tulude poolele. |
| --- | --- |

2.

Kui laenutagamisvahend lõpetatakse käesoleva finantsraamistiku ajal, kantakse kogu usalduskonto jääk peale eraldatud vahendite ning muude abikõlblike kulude katmiseks vajaminevate vahendite tagasi TEN-T eelarvereale. Kui laenutagamisvahendi kehtivust ei pikendata järgmisesse finantsraamistikku, kantakse kõik allesjäänud vahendid ELi eelarve tulude poolele.

| 3. | Laenutagamisvahendile eraldatud vahendeid võib kasutada kuni viimase tagatise kehtivuse lõpuni või kuni viimane allutatud laen on tagasi makstud, olenevalt sellest, milline tähtaeg on varasem. |
| --- | --- |

3.

Laenutagamisvahendile eraldatud vahendeid võib kasutada kuni viimase tagatise kehtivuse lõpuni või kuni viimane allutatud laen on tagasi makstud, olenevalt sellest, milline tähtaeg on varasem.

Aruandlus

Komisjon ja EIP lepivad kokku laenutagamisvahendi rakendamist käsitleva iga-aastase aruandluse korras.

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

Komisjon edastas 20. juulil 2004. aastal ettepaneku Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas ning muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2236/95.

Euroopa Parlament võttis oma esimese lugemise arvamuse vastu 26. oktoobril 2005.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee esitas oma arvamuse 22. septembril 2005.

Kuna komisjoni esialgses ettepanekus sätestatud eelarvelised vahendid ületasid aastateks 2007–2013 kehtestatud finantsraamistikus üleeuroopaliste võrkude jaoks kokkulepitud summat, esitas komisjon 24. mail 2006 muudetud ettepaneku (KOM(2006) 245 lõplik). Muudetud ettepanek kajastas peamisi Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel tehtud muudatusettepanekuid.

Eesistujariik pidas mitteametlikke läbirääkimisi Euroopa Parlamendi raportööriga, et saavutada ühise seisukoha suhtes kokkulepe, mille parlament saaks muudatusettepanekuid tegemata heaks kiita.

Euroopa Parlamendi eelarvekomisjoni esimees Janusz LEWANDOWSKI saatis 6. detsembril 2006 COREPERi eesistujale kirja (16218/06), milles teatas dokumendis 12777/2/06 REV 2 esitatud eesistujariigi kompromissettepaneku osas kokkuleppe saavutamisest eelarvekomisjonis. Janusz LEWANDOWSKI teatas oma kavatsusest soovitada parlamendi täiskogul ühine seisukoht muudatusettepanekuid tegemata heaks kiita juhul, kui ühise seisukoha tekst kokkuleppe kohaselt vastu võetakse.

Nõukogu saavutas 11. detsembril 2006 poliitilise kokkuleppe dokumendis 12777/2/06 REV 2 esitatud eesistujariigi kompromissteksti suhtes. Komisjon tegi avalduse, mis tuleks kanda nõukogu selle istungi protokolli, kus ühine seisukoht vastu võetakse.

II.   EESMÄRK

Kõnealuse määrusega tugevdatakse ja kohandatakse olemasolevaid finantsvahendeid ühenduse kaasrahastamise määra tõstmise teel, nähes ette võimaluse kohaldada kõrgemat ühenduse kaasrahastamise määra eelkõige just nende projektide puhul, mis on piiriülesed, seotud transiidifunktsiooni või looduslike takistuste ületamisega. Määrus peaks võimaldama olemasolevaid võrke tõhusamalt kasutada, kõrvaldada kitsaskohad ja viia lõpule puuduvate ühenduste rajamise, mis võimaldab omakorda suurendada tõhusust ja konkurentsivõimet, tagada piisava kvaliteeditaseme ning vähendada ülekoormust, tagades seeläbi nende võrkude pikemaajalise elujõulisuse.

III.   ÜHISE SEISUKOHA ANALÜÜS

1.   Üldised märkused

Ühine seisukoht lepiti kokku mitteametlike kolmepoolsete läbirääkimiste põhjal, millele eelnes rida kohtumisi ametis oleva eesistujariigi, raportööri ja komisjoni esindajate vahel.

IV.   JÄRELDUSED

Nõukogu leiab, et ühine seisukoht on tervikuna kooskõlas komisjoni muudetud ettepaneku põhiliste eesmärkidega ning et Euroopa Parlamendiga on mitteametlike läbirääkimiste käigus saavutatud hea kompromisslahendus.

---