# Uradni list C 178/2007

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 178 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5031. julij 2007 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 178

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5031. julij 2007

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Računsko sodišče |
| 2007/C 178/01 | Posebno poročilo št. 3/2007 o vodenju Evropskega sklada za begunce (2000–2004) z odgovori Komisije | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Računsko sodišče

2007/C 178/01

Posebno poročilo št. 3/2007 o vodenju Evropskega sklada za begunce (2000–2004) z odgovori Komisije

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Računsko sodišče

| 31.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 178/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 178/1

---

POSEBNO POROČILO št. 3/2007

o vodenju Evropskega sklada za begunce (2000–2004) z odgovori Komisije

(v skladu z drugim pododstavkom člena 248(4) ES)

(2007/C 178/01)

KAZALO

| I–VIII | POVZETEK |
| --- | --- |

I–VIII

| 1–16 | UVOD |
| --- | --- |

1–16

| 1 | Ozadje |
| --- | --- |

1

| 2–9 | Evropski sklad za begunce |
| --- | --- |

2–9

| 10–13 | Sinteza glavnih sprememb med ESB I in ESB II |
| --- | --- |

10–13

| 14–16 | Revizijski obseg, cilji in pristop |
| --- | --- |

14–16

| 17–25 | JE BILO RAZDELJEVANJE SREDSTEV DRŽAVAM ČLANICAM USTREZNO? |
| --- | --- |

17–25

| 17–19 | Osnova za razdeljevanje zneskov |
| --- | --- |

17–19

| 20–22 | Statistični podatki, uporabljeni kot osnova za dodeljevanje sredstev, so bili nepopolni in nezanesljivi |
| --- | --- |

20–22

| 23 | Razlike pri razlagi držav članic izkrivljajo osnovo |
| --- | --- |

23

| 24–25 | Spremembe predhodno potrjenih podatkov niso bile v celoti upoštevane pri prihodnjih razdeljevanjih ali niso bile ustrezno dokumentirane |
| --- | --- |

24–25

| 26–39 | SO KOMISIJA IN DRŽAVE ČLANICE DOBRO VODILE SKLAD? |
| --- | --- |

26–39

| 26 | Izvajalska pravila za ESB so bila objavljena pozno |
| --- | --- |

26

| 27–33 | Nizka učinkovitost postopka dodeljevanja sredstev |
| --- | --- |

27–33

| 34–36 | Različne razlage držav članic glede pravil ESB |
| --- | --- |

34–36

| 37 | Pozitivni primeri vodenja ESB |
| --- | --- |

37

| 38–39 | Rezultati spremljanja in popravnih ukrepov Komisije niso bili zadostni |
| --- | --- |

38–39

| 40–44 | KAKŠEN JE BIL VPLIV ESB NA NACIONALNA PRIZADEVANJA NA PODROČJU AZILA? |
| --- | --- |

40–44

| 45–50 | ZAKLJUČEK |
| --- | --- |

45–50

| 51–54 | PRIPOROČILA |
| --- | --- |

51–54

Priloga I–Primerjava predpisov Skupnosti glede Evropskega sklada za begunce za obdobje 2000–2004 (ESB I) in za obdobje 2005–2010 (ESB II)

Priloga II–Razdelitev sredstev po državah članicah (2000–2004)

Priloga III–Postopek ESB za dodeljevanje začasnih zneskov državam članicam

Odgovori Komisije

POVZETEK

| I. | Evropski sklad za begunce (v nadaljnjem besedilu ESB ali Sklad) je bil ustanovljen septembra 2000 za začetno petletno obdobje do leta 2004 z referenčnim finančnim zneskom v višini 216 milijonov EUR. Sklad je bil ustanovljen v obdobju okrepljene dejavnosti EU na hitro razvijajočem se področju azila in priseljevanja. |
| --- | --- |

I.

Evropski sklad za begunce (v nadaljnjem besedilu ESB ali Sklad) je bil ustanovljen septembra 2000 za začetno petletno obdobje do leta 2004 z referenčnim finančnim zneskom v višini 216 milijonov EUR. Sklad je bil ustanovljen v obdobju okrepljene dejavnosti EU na hitro razvijajočem se področju azila in priseljevanja.

| II. | Cilj ESB je bil podpirati in spodbujati prizadevanja držav članic pri sprejemanju beguncev in razseljenih oseb ter prevzemanju posledic v zvezi s tem. Vodenje Sklada so si delile Komisija in države članice. Komisija je bila splošno odgovorna za pravilno izvajanje sklada, države članice pa so bile pristojne za izvajanje dejanskih ukrepov. Ukrepi, ki jih je mogoče podpreti, so bili razdeljeni v tri skupine: sprejem, vključevanje ter vračanje beguncev in razseljenih oseb v izvorno državo. |
| --- | --- |

II.

Cilj ESB je bil podpirati in spodbujati prizadevanja držav članic pri sprejemanju beguncev in razseljenih oseb ter prevzemanju posledic v zvezi s tem. Vodenje Sklada so si delile Komisija in države članice. Komisija je bila splošno odgovorna za pravilno izvajanje sklada, države članice pa so bile pristojne za izvajanje dejanskih ukrepov. Ukrepi, ki jih je mogoče podpreti, so bili razdeljeni v tri skupine: sprejem, vključevanje ter vračanje beguncev in razseljenih oseb v izvorno državo.

| III. | Sodišče je opravilo revizijo vodenja prve faze Evropskega sklada za begunce (od leta 2000 do 2004), pri čemer se je osredotočilo na naslednje:






  — | Je bilo razdeljevanje sredstev državam članicam ustrezno? |
| --- | --- | --- |

III.

Sodišče je opravilo revizijo vodenja prve faze Evropskega sklada za begunce (od leta 2000 do 2004), pri čemer se je osredotočilo na naslednje:

—

Je bilo razdeljevanje sredstev državam članicam ustrezno?

| — | So Komisija in države članice dobro vodile Sklad? |
| --- | --- |

—

So Komisija in države članice dobro vodile Sklad?

| — | Kakšen je bil vpliv ESB na nacionalna prizadevanja na področju azila? |
| --- | --- |

—

Kakšen je bil vpliv ESB na nacionalna prizadevanja na področju azila?

| IV. | Sredstva so se večinoma razdeljevala na podlagi števila državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva, kot jih opredeljuje ESB, ki so vstopili v države članice. Statistični urad Evropskih skupnosti (Eurostat) je bil odgovoren za zbiranje statističnih podatkov o azilu od držav članic. Ni bilo usklajenih opredelitev ciljnih skupin, kot so določene v pravilih ESB, in države članice so uporabljale različne razlage. Zato osnova za dodeljevanje sredstev ESB ni bila dosledna, primerljiva in zanesljiva. Ugotovljena so bila huda neskladja v s tem povezanih statističnih podatkih. V nekaterih primerih so bili podatki spremenjeni zaradi razvoja zakonodaje držav članic v smeri večje usklajenosti. |
| --- | --- |

IV.

Sredstva so se večinoma razdeljevala na podlagi števila državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva, kot jih opredeljuje ESB, ki so vstopili v države članice. Statistični urad Evropskih skupnosti (Eurostat) je bil odgovoren za zbiranje statističnih podatkov o azilu od držav članic. Ni bilo usklajenih opredelitev ciljnih skupin, kot so določene v pravilih ESB, in države članice so uporabljale različne razlage. Zato osnova za dodeljevanje sredstev ESB ni bila dosledna, primerljiva in zanesljiva. Ugotovljena so bila huda neskladja v s tem povezanih statističnih podatkih. V nekaterih primerih so bili podatki spremenjeni zaradi razvoja zakonodaje držav članic v smeri večje usklajenosti.

| V. | Celoten postopek letnega dodeljevanja sredstev je bil okoren, njegova učinkovitost pa vprašljiva. |
| --- | --- |

V.

Celoten postopek letnega dodeljevanja sredstev je bil okoren, njegova učinkovitost pa vprašljiva.

| VI. | Države članice so nosile izključno odgovornost za vodenje in upravljanje projektov, Komisija pa je morala zagotoviti, da imajo države članice sisteme vodenja in kontroliranja, ki nemoteno delujejo. Čeprav so bile ugotovljene pomanjkljivosti in je Komisija sprejela nekatere popravne ukrepe, pa še niso rešene vse težave, ugotovljene v državah članicah. |
| --- | --- |

VI.

Države članice so nosile izključno odgovornost za vodenje in upravljanje projektov, Komisija pa je morala zagotoviti, da imajo države članice sisteme vodenja in kontroliranja, ki nemoteno delujejo. Čeprav so bile ugotovljene pomanjkljivosti in je Komisija sprejela nekatere popravne ukrepe, pa še niso rešene vse težave, ugotovljene v državah članicah.

| VII. | Revizija Sodišča je pokazala, da je bilo nekatere določbe ESB I, zlasti pravila o upravičenosti do sredstev, mogoče razlagati precej različno. Sodišče priporoča, da se ob upoštevanju njegovih ugotovitev in že opravljenih sprememb v ESB II sprejmejo primerni ukrepi, da se v prihodnosti zagotovi jasnejša in natančnejša ciljna usmerjenost ESB. |
| --- | --- |

VII.

Revizija Sodišča je pokazala, da je bilo nekatere določbe ESB I, zlasti pravila o upravičenosti do sredstev, mogoče razlagati precej različno. Sodišče priporoča, da se ob upoštevanju njegovih ugotovitev in že opravljenih sprememb v ESB II sprejmejo primerni ukrepi, da se v prihodnosti zagotovi jasnejša in natančnejša ciljna usmerjenost ESB.

| VIII. | Glede vpliva ESB na nacionalno financiranje so bile informacije omejene tako v državah članicah kot v Komisiji. Glede na obiskane projekte so bile opažene nekatere pozitivne spremembe pri nacionalnih prizadevanjih, zlasti glede preizkušanja inovacijskih projektov in integriranja njihovih rezultatov v nacionalne strategije. |
| --- | --- |

VIII.

Glede vpliva ESB na nacionalno financiranje so bile informacije omejene tako v državah članicah kot v Komisiji. Glede na obiskane projekte so bile opažene nekatere pozitivne spremembe pri nacionalnih prizadevanjih, zlasti glede preizkušanja inovacijskih projektov in integriranja njihovih rezultatov v nacionalne strategije.

UVOD

Ozadje

| 1. | Amsterdamska pogodba predvideva postopno vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice (1). Na podlagi tega se je Evropski svet oktobra 1999 v Tampereju (Finska) dogovoril o celovitem programu ter določil politične smernice in operativne cilje, vključno z vzpostavitvijo skupnega evropskega azilnega sistema. |
| --- | --- |

1.

Amsterdamska pogodba predvideva postopno vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice (1). Na podlagi tega se je Evropski svet oktobra 1999 v Tampereju (Finska) dogovoril o celovitem programu ter določil politične smernice in operativne cilje, vključno z vzpostavitvijo skupnega evropskega azilnega sistema.

Evropski sklad za begunce

| 2. | Evropski sklad za begunce (v nadaljnjem besedilu ESB ali Sklad) je bil ustanovljen septembra 2000 za začetno petletno obdobje do leta 2004 (2). |
| --- | --- |

2.

Evropski sklad za begunce (v nadaljnjem besedilu ESB ali Sklad) je bil ustanovljen septembra 2000 za začetno petletno obdobje do leta 2004 (2).

| 3. | ESB je bil ustanovljen za „spodbujanje uravnoteženih prizadevanj držav članic pri sprejemu beguncev ter razseljenih oseb in prevzemanju posledic za to“ (3). Temeljil naj bi na načelu solidarnosti med državami članicami in zagotavljal pravično porazdelitev bremena med njimi. |
| --- | --- |

3.

ESB je bil ustanovljen za „spodbujanje uravnoteženih prizadevanj držav članic pri sprejemu beguncev ter razseljenih oseb in prevzemanju posledic za to“ (3). Temeljil naj bi na načelu solidarnosti med državami članicami in zagotavljal pravično porazdelitev bremena med njimi.

| 4. | Sklad naj bi podpiral ukrepe, katerih namen je doseči ustrezne pogoje za sprejem, prav tako pa vključevanje beguncev in razseljenih oseb v družbo posamezne države članice. Poleg tega naj bi ESB dodeljeval sredstva za pomoč beguncem in razseljenim osebam pri vračanju v izvorno državo, vključno s pomočjo pri tem, da na podlagi prejetih informacij sprejmejo odločitev o vrnitvi v izvorno državo. |
| --- | --- |

4.

Sklad naj bi podpiral ukrepe, katerih namen je doseči ustrezne pogoje za sprejem, prav tako pa vključevanje beguncev in razseljenih oseb v družbo posamezne države članice. Poleg tega naj bi ESB dodeljeval sredstva za pomoč beguncem in razseljenim osebam pri vračanju v izvorno državo, vključno s pomočjo pri tem, da na podlagi prejetih informacij sprejmejo odločitev o vrnitvi v izvorno državo.

| 5. | Skladu je bil dodeljen referenčni finančni znesek v višini 216 milijonov EUR. Končna odobrena proračunska sredstva so znašala 243 milijonov EUR, vključno z 49 milijoni EUR, zagotovljenimi za izredne ukrepe, ki pa niso bili porabljeni. Po ocenah Komisije je bilo do konca decembra 2006 plačanih 141 milijonov EUR. Naslednja preglednica prikazuje odobrena proračunska sredstva in obveznosti za obdobje 2000–2004. |
| --- | --- |

5.

Skladu je bil dodeljen referenčni finančni znesek v višini 216 milijonov EUR. Končna odobrena proračunska sredstva so znašala 243 milijonov EUR, vključno z 49 milijoni EUR, zagotovljenimi za izredne ukrepe, ki pa niso bili porabljeni. Po ocenah Komisije je bilo do konca decembra 2006 plačanih 141 milijonov EUR. Naslednja preglednica prikazuje odobrena proračunska sredstva in obveznosti za obdobje 2000–2004.

Odobrena proračunska sredstva in obveznosti 2000–2004

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2000–2004 | 2004 | 2003 | 2002 | 2001 | 2000 |
| Odobrena proračunska sredstva | Obveznosti | Odobrena proračunska sredstva | Obveznosti | Odobrena proračunska sredstva | Obveznosti | Odobrena proračunska sredstva | Obveznosti | Odobrena proračunska sredstva | Obveznosti | Odobrena proračunska sredstva | Obveznosti |
| Upravni odhodki ESB | 3,64 | 2,19 | 0,66 | 0,12 | 0,73 | 0,65 | 0,73 | 0,53 | 0,81 | 0,21 | 0,72 | 0,67 |
| Operativni odhodki ESB | 189,02 | 189,00 | 42,27 | 42,27 | 42,27 | 42,27 | 45,08 | 44,99 | 34,19 | 34,19 | 25,28 | 25,28 |
| Upravni odhodki izredni ukrepi ESB | 0,96 | (4) | 0,16 | (4) | 0,18 | (4) | 0,18 | (4) | 0,20 | (4) | 0,23 | (4) |
| Operativni odhodki izredni ukrepi ESB | 49,03 | (4) | 9,82 | (4) | 9,82 | (4) | 9,82 | (4) | 9,80 | (4) | 9,78 | (4) |
| Skupaj | 242,65 | 191,19 | 52,91 | 42,39 | 53,00 | 42,92 | 55,81 | 45,52 | 45,00 | 34,40 | 36,01 | 25,95 |
| Vir: Računovodski sistem Evropske komisije. |

(v milijonih EUR)

2000–2004

2004

2003

2002

2001

2000

Odobrena proračunska sredstva

Obveznosti

Odobrena proračunska sredstva

Obveznosti

Odobrena proračunska sredstva

Obveznosti

Odobrena proračunska sredstva

Obveznosti

Odobrena proračunska sredstva

Obveznosti

Odobrena proračunska sredstva

Obveznosti

Upravni odhodki ESB

3,64

2,19

0,66

0,12

0,73

0,65

0,73

0,53

0,81

0,21

0,72

0,67

Operativni odhodki ESB

189,02

189,00

42,27

42,27

42,27

42,27

45,08

44,99

34,19

34,19

25,28

25,28

Upravni odhodki izredni ukrepi ESB

0,96

(4)

0,16

(4)

0,18

(4)

0,18

(4)

0,20

(4)

0,23

(4)

Operativni odhodki izredni ukrepi ESB

49,03

(4)

9,82

(4)

9,82

(4)

9,82

(4)

9,80

(4)

9,78

(4)

Skupaj

242,65

191,19

52,91

42,39

53,00

42,92

55,81

45,52

45,00

34,40

36,01

25,95

Vir: Računovodski sistem Evropske komisije.

| 6. | Vodenje ESB so si delile (5) Komisija (Generalni direktorat za pravosodje, svobodo in varnost – GD JLS) in države članice. Komisija je bila splošno odgovorna za pravilno izvajanje sklada, države članice pa so bile pristojne za vodenje dejanskih ukrepov. Vsaka država članica je določila nacionalni organ, ki je bil odgovoren za vse stike s Komisijo in za izbor posameznih projektov ter za njihovo finančno poslovodenje in upravljanje. |
| --- | --- |

6.

Vodenje ESB so si delile (5) Komisija (Generalni direktorat za pravosodje, svobodo in varnost – GD JLS) in države članice. Komisija je bila splošno odgovorna za pravilno izvajanje sklada, države članice pa so bile pristojne za vodenje dejanskih ukrepov. Vsaka država članica je določila nacionalni organ, ki je bil odgovoren za vse stike s Komisijo in za izbor posameznih projektov ter za njihovo finančno poslovodenje in upravljanje.

| 7. | ESB je bil namenjen državljanom tretjih držav ali osebam brez državljanstva s statusom begunca, kot je opredeljeno z Ženevsko konvencijo (6), in osebam, upravičenim do mednarodne ali začasne zaščite. Upravičeni so bili tudi prosilci za azil, ki so zaprosili za status begunca, in osebe, katerih pravica do začasne zaščite je bila v teku preučevanja v posamezni državi članici. |
| --- | --- |

7.

ESB je bil namenjen državljanom tretjih držav ali osebam brez državljanstva s statusom begunca, kot je opredeljeno z Ženevsko konvencijo (6), in osebam, upravičenim do mednarodne ali začasne zaščite. Upravičeni so bili tudi prosilci za azil, ki so zaprosili za status begunca, in osebe, katerih pravica do začasne zaščite je bila v teku preučevanja v posamezni državi članici.

| 8. | Po podatkih GD JLS je bilo leta 1996 število prosilcev za azil, beguncev in zaščitenih oseb približno 303 000, leta 1999 je število naraslo na 475 000, leta 2003 pa se je znižalo na 374 000. |
| --- | --- |

8.

Po podatkih GD JLS je bilo leta 1996 število prosilcev za azil, beguncev in zaščitenih oseb približno 303 000, leta 1999 je število naraslo na 475 000, leta 2003 pa se je znižalo na 374 000.

| 9. | Evropski sklad za begunce je podeljeval pomoč Skupnosti s sofinanciranjem dejavnosti. Sofinanciranje je znašalo največ 50 % celotnih stroškov ukrepa. Ta delež se je povečal na največ 75 % za države, ki jih zajema Kohezijski sklad. Komisijina plačila državam članicam so bila opravljena v obliki predplačil, vmesnih in končnih plačil. |
| --- | --- |

9.

Evropski sklad za begunce je podeljeval pomoč Skupnosti s sofinanciranjem dejavnosti. Sofinanciranje je znašalo največ 50 % celotnih stroškov ukrepa. Ta delež se je povečal na največ 75 % za države, ki jih zajema Kohezijski sklad. Komisijina plačila državam članicam so bila opravljena v obliki predplačil, vmesnih in končnih plačil.

Sinteza glavnih sprememb med ESB I in ESB II

| 10. | Medtem se je začela druga faza programa (ESB II), ki zajema obdobje od leta 2005 do 2010 (7). |
| --- | --- |

10.

Medtem se je začela druga faza programa (ESB II), ki zajema obdobje od leta 2005 do 2010 (7).

| 11. | V naslednji primerjavi so izpostavljene samo glavne razlike med ESB I in ESB II. Ne gre za analizo ali vrednotenje teh sprememb. V Prilogi I je podrobna primerjava med ESB I in ESB II.
  Cilji in naloge:






  — | Cilji ostajajo enaki. |
| --- | --- | --- |

11.

V naslednji primerjavi so izpostavljene samo glavne razlike med ESB I in ESB II. Ne gre za analizo ali vrednotenje teh sprememb. V Prilogi I je podrobna primerjava med ESB I in ESB II.

Cilji in naloge:

—

Cilji ostajajo enaki.

| — | ESB II bo trajal šest let (ESB I je trajal pet let). |
| --- | --- |

—

ESB II bo trajal šest let (ESB I je trajal pet let).

| — | Opredelitev ciljnih skupin se ni bistveno spremenila. |
| --- | --- |

—

Opredelitev ciljnih skupin se ni bistveno spremenila.

| — | ESB II uvaja večletna programska obdobja, ki trajajo tri leta. |
| --- | --- |

—

ESB II uvaja večletna programska obdobja, ki trajajo tri leta.

| — | ESB II podrobneje opiše dejavnosti (sprejem, vključevanje, prostovoljna vrnitev) in omogoča združevanje vseh treh. |
| --- | --- |

—

ESB II podrobneje opiše dejavnosti (sprejem, vključevanje, prostovoljna vrnitev) in omogoča združevanje vseh treh.

| — | Dejavnosti Skupnosti pri ESB II poudarjajo nadnacionalne dejavnosti ali dejavnosti, ki so v interesu celotne Skupnosti. |
| --- | --- |

—

Dejavnosti Skupnosti pri ESB II poudarjajo nadnacionalne dejavnosti ali dejavnosti, ki so v interesu celotne Skupnosti.

Določbe o izvajanju in vodenju:

| — | Vodenje ESB ostaja deljeno. Odgovornosti Komisije in držav članic so za ESB II opisane podrobneje. |
| --- | --- |

—

Vodenje ESB ostaja deljeno. Odgovornosti Komisije in držav članic so za ESB II opisane podrobneje.

| — | Izbirna merila se niso spremenila. |
| --- | --- |

—

Izbirna merila se niso spremenila.

| — | Roki za predložitev ustrezne dokumentacije so se podaljšali. |
| --- | --- |

—

Roki za predložitev ustrezne dokumentacije so se podaljšali.

| — | Razdeljevanje sredstev še vedno večinoma temelji na statističnih podatkih o beguncih in prosilcih za azil. |
| --- | --- |

—

Razdeljevanje sredstev še vedno večinoma temelji na statističnih podatkih o beguncih in prosilcih za azil.

Finančno poslovodenje in nadzor:

| — | Sofinanciranje pri ESB II še vedno znaša 50 % (75 % za države članice, ki jih zajema Kohezijski sklad). Vendar se prispevek v višini 50 % lahko poveča na 60 % za posebno inovativne dejavnosti. |
| --- | --- |

—

Sofinanciranje pri ESB II še vedno znaša 50 % (75 % za države članice, ki jih zajema Kohezijski sklad). Vendar se prispevek v višini 50 % lahko poveča na 60 % za posebno inovativne dejavnosti.

| — | Roki in zahteve za plačila so za ESB II natančneje opredeljeni. |
| --- | --- |

—

Roki in zahteve za plačila so za ESB II natančneje opredeljeni.

| — | Prvo predplačilo še vedno znaša 50 % sofinanciranja ESB, drugo predplačilo pa lahko znaša največ 50 % (namesto 30 % pri ESB I). |
| --- | --- |

—

Prvo predplačilo še vedno znaša 50 % sofinanciranja ESB, drugo predplačilo pa lahko znaša največ 50 % (namesto 30 % pri ESB I).

| — | Pri ESB II je treba preveriti vsaj 10 % vseh upravičenih odhodkov, pri ESB I pa jih je bilo treba preveriti 20 %. |
| --- | --- |

—

Pri ESB II je treba preveriti vsaj 10 % vseh upravičenih odhodkov, pri ESB I pa jih je bilo treba preveriti 20 %.

Spremljanje, vrednotenje in poročila:

| — | Pri ESB II Komisija opravlja redno spremljanje v sodelovanju z državami članicami. |
| --- | --- |

—

Pri ESB II Komisija opravlja redno spremljanje v sodelovanju z državami članicami.

| — | Pri ESB II so bile obveznosti glede vrednotenja okrepljene, Komisija bo v sodelovanju z državami članicami redno vrednotila Sklad, da oceni ustreznost, uspešnost in vpliv dejavnosti. |
| --- | --- |

—

Pri ESB II so bile obveznosti glede vrednotenja okrepljene, Komisija bo v sodelovanju z državami članicami redno vrednotila Sklad, da oceni ustreznost, uspešnost in vpliv dejavnosti.

| 12. | Pregled pravil ESB II je pokazal, da se pri ESB II ni ukrepalo po priporočilih, predstavljenih v tem poročilu. |
| --- | --- |

12.

Pregled pravil ESB II je pokazal, da se pri ESB II ni ukrepalo po priporočilih, predstavljenih v tem poročilu.

| 13. | Komisija je predlagala tudi okvirni program za obdobje od leta 2007 do 2013, ki bi vključeval ESB. |
| --- | --- |

13.

Komisija je predlagala tudi okvirni program za obdobje od leta 2007 do 2013, ki bi vključeval ESB.

Revizijski obseg, cilji in pristop

| 14. | Sodišče je opravilo revizijo vodenja prve faze Evropskega sklada za begunce (od leta 2000 do 2004). Cilj revizije je bil odgovoriti na naslednja vprašanja:






  — | Je bilo razdeljevanje sredstev državam članicam ustrezno? |
| --- | --- | --- |

14.

Sodišče je opravilo revizijo vodenja prve faze Evropskega sklada za begunce (od leta 2000 do 2004). Cilj revizije je bil odgovoriti na naslednja vprašanja:

—

Je bilo razdeljevanje sredstev državam članicam ustrezno?

| — | So Komisija in države članice dobro vodile Sklad? |
| --- | --- |

—

So Komisija in države članice dobro vodile Sklad?

| — | Kakšen je bil vpliv ESB na nacionalna prizadevanja na področju azila? |
| --- | --- |

—

Kakšen je bil vpliv ESB na nacionalna prizadevanja na področju azila?

| 15. | V okviru te revizije in letnih izjav o zanesljivosti za leti 2003 in 2004 (8) so bile revidirane ustrezne službe Komisije (GD JLS in Eurostat) v Bruslju in Luxembourgu. Poleg tega so bili obiskani pristojni nacionalni organi in končni upravičenci v naslednjih državah članicah: Avstriji, Franciji, Nemčiji, Grčiji, Italiji, Španiji, na Švedskem in v Združenem kraljestvu. |
| --- | --- |

15.

V okviru te revizije in letnih izjav o zanesljivosti za leti 2003 in 2004 (8) so bile revidirane ustrezne službe Komisije (GD JLS in Eurostat) v Bruslju in Luxembourgu. Poleg tega so bili obiskani pristojni nacionalni organi in končni upravičenci v naslednjih državah članicah: Avstriji, Franciji, Nemčiji, Grčiji, Italiji, Španiji, na Švedskem in v Združenem kraljestvu.

| 16. | V skladu s pravili ESB (9) je morala Komisija predložiti končno poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu do 1. septembra 2005. Sodišče ni moglo upoštevati rezultatov končnega poročila, saj je postalo dokončno šele po dokončanju revizije Sodišča. |
| --- | --- |

16.

V skladu s pravili ESB (9) je morala Komisija predložiti končno poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu do 1. septembra 2005. Sodišče ni moglo upoštevati rezultatov končnega poročila, saj je postalo dokončno šele po dokončanju revizije Sodišča.

JE BILO RAZDELJEVANJE SREDSTEV DRŽAVAM ČLANICAM USTREZNO?

Osnova za razdeljevanje zneskov

| 17. | Sredstva ESB so se razdeljevala letno, sestavljena pa so bila iz nižjega stalnega zneska in višjega spremenljivega zneska. Stalni znesek se je znižal s 500 000 EUR na državo članico v letu 2000 na 100 000 EUR v letu 2004. |
| --- | --- |

17.

Sredstva ESB so se razdeljevala letno, sestavljena pa so bila iz nižjega stalnega zneska in višjega spremenljivega zneska. Stalni znesek se je znižal s 500 000 EUR na državo članico v letu 2000 na 100 000 EUR v letu 2004.

| 18. | Spremenljivi del letnih dodeljenih sredstev je bil državam članicam razdeljen sorazmerno s številom sprejetih državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva (10) v treh letih pred programskim letom. 65 % teh dodeljenih sredstev je temeljilo na številu prosilcev za azil, 35 % dodeljenih sredstev pa na številu beguncev (11). Razdelitev sredstev med letoma 2000 in 2004 je prikazana v Prilogi II. Postopek dodeljevanja sredstev je opisan v Prilogi III. |
| --- | --- |

18.

Spremenljivi del letnih dodeljenih sredstev je bil državam članicam razdeljen sorazmerno s številom sprejetih državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva (10) v treh letih pred programskim letom. 65 % teh dodeljenih sredstev je temeljilo na številu prosilcev za azil, 35 % dodeljenih sredstev pa na številu beguncev (11). Razdelitev sredstev med letoma 2000 in 2004 je prikazana v Prilogi II. Postopek dodeljevanja sredstev je opisan v Prilogi III.

| 19. | Osnova za spremenljivi del letnih dodeljenih sredstev so morali biti najnovejši podatki, ki jih je zbral Statistični urad Evropskih skupnosti (Eurostat) (12), predložile pa so jih države članice. |
| --- | --- |

19.

Osnova za spremenljivi del letnih dodeljenih sredstev so morali biti najnovejši podatki, ki jih je zbral Statistični urad Evropskih skupnosti (Eurostat) (12), predložile pa so jih države članice.

Statistični podatki, uporabljeni kot osnova za dodeljevanje sredstev, so bili nepopolni in nezanesljivi

| 20. | V Odločbi Sveta je predvideno prehodno obdobje, v katerem se lahko uporabljajo podatki, ki jih predložijo države članice, če so statistični podatki Eurostata nepopolni. Prehodno obdobje bi moralo biti omejeno na ESB 2000 in 2001, vendar je bilo podaljšano na ESB 2002 in 2003. |
| --- | --- |

20.

V Odločbi Sveta je predvideno prehodno obdobje, v katerem se lahko uporabljajo podatki, ki jih predložijo države članice, če so statistični podatki Eurostata nepopolni. Prehodno obdobje bi moralo biti omejeno na ESB 2000 in 2001, vendar je bilo podaljšano na ESB 2002 in 2003.

| 21. | Komisija je šele leta 2005, po več letih pripravljalnih dejavnosti, pripravila predlog o uskladitvi statističnih podatkov Skupnosti o selitvah in mednarodni zaščiti (13). V predlogu je Komisija poudarila, da so posebno „zaskrbljujoče velike količine podatkov, ki manjkajo v podatkovnih zbirkah. Resne težave so tudi povezane s pomanjkanjem usklajevanja – tako glede uporabljenih podatkovnih virov kot glede opredelitev, ki se uporabljajo za statistične podatke“ (14). |
| --- | --- |

21.

Komisija je šele leta 2005, po več letih pripravljalnih dejavnosti, pripravila predlog o uskladitvi statističnih podatkov Skupnosti o selitvah in mednarodni zaščiti (13). V predlogu je Komisija poudarila, da so posebno „zaskrbljujoče velike količine podatkov, ki manjkajo v podatkovnih zbirkah. Resne težave so tudi povezane s pomanjkanjem usklajevanja – tako glede uporabljenih podatkovnih virov kot glede opredelitev, ki se uporabljajo za statistične podatke“ (14).

| 22. | Poleg tega je vprašljiva zanesljivost podatkov, dokler jih niti Komisija niti država članica ne preverita na ravni države članice. |
| --- | --- |

22.

Poleg tega je vprašljiva zanesljivost podatkov, dokler jih niti Komisija niti država članica ne preverita na ravni države članice.

Razlike pri razlagi držav članic izkrivljajo osnovo

| 23. | Države članice so različno razlagale opredelitev ciljnih skupin in v nekaterih državah članicah se je z leti spreminjala. V nekaterih primerih so bili podatki spremenjeni zaradi razvoja zakonodaje držav članic v smeri večje usklajenosti.








  — | V večini držav je število prošenj za azil označevalo število posameznikov; nasprotno pa je v nekaterih državah, npr. v Združenem kraljestvu in Franciji, označevalo število primerov (en „primer“ lahko vključuje družinske člane poleg glavnega prosilca) (15). |
| --- | --- | --- |

23.

Države članice so različno razlagale opredelitev ciljnih skupin in v nekaterih državah članicah se je z leti spreminjala. V nekaterih primerih so bili podatki spremenjeni zaradi razvoja zakonodaje držav članic v smeri večje usklajenosti.

—

V večini držav je število prošenj za azil označevalo število posameznikov; nasprotno pa je v nekaterih državah, npr. v Združenem kraljestvu in Franciji, označevalo število primerov (en „primer“ lahko vključuje družinske člane poleg glavnega prosilca) (15).

| — | Nekatere države članice (Švedska, Irska, Finska in Avstrija) niso razlikovale med prvimi prošnjami in ponovnimi prošnjami. |
| --- | --- |

—

Nekatere države članice (Švedska, Irska, Finska in Avstrija) niso razlikovale med prvimi prošnjami in ponovnimi prošnjami.

| — | V Nemčiji je število prošenj za azil v letu 1999 označevalo število primerov, podatki za avgust 2002 pa so označevali število posameznikov (16). |
| --- | --- |

—

V Nemčiji je število prošenj za azil v letu 1999 označevalo število primerov, podatki za avgust 2002 pa so označevali število posameznikov (16).

| — | V Franciji so bila zabeležena večja odstopanja med podatki, predloženimi v letih 2002 in 2003. Podatki ESB za leto 2003 o številu prošenj za azil so vključevali osebe, upravičene do „teritorialnega azila“, nove kategorije, ki v letu 2002 ni bila vključena. |
| --- | --- |

—

V Franciji so bila zabeležena večja odstopanja med podatki, predloženimi v letih 2002 in 2003. Podatki ESB za leto 2003 o številu prošenj za azil so vključevali osebe, upravičene do „teritorialnega azila“, nove kategorije, ki v letu 2002 ni bila vključena.

Spremembe predhodno potrjenih podatkov niso bile v celoti upoštevane pri prihodnjih razdeljevanjih ali niso bile ustrezno dokumentirane

| 24. | V celotnem obdobju ESB I so se nekateri podatki o številu, ki so bili v potrjeni v določenem letu, v naslednjih letih spremenili.

  Do spremembe je na primer prišlo med letoma 2002 in 2003 v Franciji, kjer se je število prijavljenih oseb povečalo za 17 606 (skupno število prijavljenih oseb za Francijo za ESB 2003; skupno v letih od 1999 do 2001: 238 947).

  Spreminjanje uradnih statističnih podatkov je običajna praksa in sama po sebi ni predmet kritike. Vendar pa bi morala Komisija, kadar naknadno spreminja statistične podatke, upoštevati spremenjene informacije ne le pri tekočem razdeljevanju sredstev, temveč tudi pri razdeljevanju sredstev prejšnjega leta.

  Komisija je za Italijo bistveno zmanjšala dodeljena sredstva za leto 2004 (0,7 milijona EUR) v primerjavi z letom 2003 (2,4 milijona EUR), predvsem zato, ker Komisija ni mogla potrditi statističnih podatkov iz prejšnjega leta o številu oseb, ki jih je prijavila Italija za referenčno obdobje 2001.

  V številnih primerih, kjer je dodelitev sredstev temeljila na spremenjenih statističnih podatkih, ne pri GD JLS ne pri Eurostatu ni bilo na voljo dokumentacije o razlogih za spremembe. |
| --- | --- |

24.

V celotnem obdobju ESB I so se nekateri podatki o številu, ki so bili v potrjeni v določenem letu, v naslednjih letih spremenili.

Do spremembe je na primer prišlo med letoma 2002 in 2003 v Franciji, kjer se je število prijavljenih oseb povečalo za 17 606 (skupno število prijavljenih oseb za Francijo za ESB 2003; skupno v letih od 1999 do 2001: 238 947).

Spreminjanje uradnih statističnih podatkov je običajna praksa in sama po sebi ni predmet kritike. Vendar pa bi morala Komisija, kadar naknadno spreminja statistične podatke, upoštevati spremenjene informacije ne le pri tekočem razdeljevanju sredstev, temveč tudi pri razdeljevanju sredstev prejšnjega leta.

Komisija je za Italijo bistveno zmanjšala dodeljena sredstva za leto 2004 (0,7 milijona EUR) v primerjavi z letom 2003 (2,4 milijona EUR), predvsem zato, ker Komisija ni mogla potrditi statističnih podatkov iz prejšnjega leta o številu oseb, ki jih je prijavila Italija za referenčno obdobje 2001.

V številnih primerih, kjer je dodelitev sredstev temeljila na spremenjenih statističnih podatkih, ne pri GD JLS ne pri Eurostatu ni bilo na voljo dokumentacije o razlogih za spremembe.

| 25. | Težavam bi se lahko izognili, če bi ESB že od začetka temeljil na zanesljivih in usklajenih podatkih. Pri ESB II se opredelitev ciljnih skupin ni bistveno spremenila (17) in dodeljevanje sredstev še vedno temelji na statističnih podatkih Eurostata (18), ti statistični podatki pa še vedno niso usklajeni. |
| --- | --- |

25.

Težavam bi se lahko izognili, če bi ESB že od začetka temeljil na zanesljivih in usklajenih podatkih. Pri ESB II se opredelitev ciljnih skupin ni bistveno spremenila (17) in dodeljevanje sredstev še vedno temelji na statističnih podatkih Eurostata (18), ti statistični podatki pa še vedno niso usklajeni.

SO KOMISIJA IN DRŽAVE ČLANICE DOBRO VODILE SKLAD?

Izvajalska pravila za ESB so bila objavljena pozno

| 26. | Ker je bil ESB nov program, bi bilo treba državam članicam že od začetka programa dati jasne smernice za vodenje. Komisija je objavila pravila za urejanje upravičenosti odhodkov (19) aprila 2001, šest mesecev po začetku ESB. Vendar je podrobna pravila za sisteme vodenja in kontroliranja Komisija objavila več kot 18 mesecev po vzpostavitvi ESB. |
| --- | --- |

26.

Ker je bil ESB nov program, bi bilo treba državam članicam že od začetka programa dati jasne smernice za vodenje. Komisija je objavila pravila za urejanje upravičenosti odhodkov (19) aprila 2001, šest mesecev po začetku ESB. Vendar je podrobna pravila za sisteme vodenja in kontroliranja Komisija objavila več kot 18 mesecev po vzpostavitvi ESB.

Nizka učinkovitost postopka dodeljevanja sredstev

| 27. | Postopek dodeljevanja sredstev je bil okorno zasnovan, v praksi pa je pri njem prihajalo do zamud in neučinkovitosti. Postopek dodeljevanja sredstev za ESB I, določen v zakonodaji EU, je bil naslednji:






  — | Komisija je morala do 1. junija obvestiti države članice o zanje predvidenih dodeljenih sredstvih za naslednje leto, |
| --- | --- | --- |

27.

Postopek dodeljevanja sredstev je bil okorno zasnovan, v praksi pa je pri njem prihajalo do zamud in neučinkovitosti. Postopek dodeljevanja sredstev za ESB I, določen v zakonodaji EU, je bil naslednji:

—

Komisija je morala do 1. junija obvestiti države članice o zanje predvidenih dodeljenih sredstvih za naslednje leto,

| — | države članice so morale predložiti prošnjo za sofinanciranje do 1. oktobra, |
| --- | --- |

—

države članice so morale predložiti prošnjo za sofinanciranje do 1. oktobra,

| — | Komisija je morala odobriti prošnje za sofinanciranje v roku treh mesecev (torej najpozneje do konca decembra), odločba Komisije o sofinanciranju pa je morala biti odobrena, |
| --- | --- |

—

Komisija je morala odobriti prošnje za sofinanciranje v roku treh mesecev (torej najpozneje do konca decembra), odločba Komisije o sofinanciranju pa je morala biti odobrena,

| — | Komisija je morala izvršiti prvo predplačilo (in sicer 50 % dogovorjenega zneska) takoj po sprejetju odločbe o sofinanciranju (z nadaljnjimi vmesnimi in končnimi plačili). |
| --- | --- |

—

Komisija je morala izvršiti prvo predplačilo (in sicer 50 % dogovorjenega zneska) takoj po sprejetju odločbe o sofinanciranju (z nadaljnjimi vmesnimi in končnimi plačili).

| 28. | Ni jasno, kakšno vlogo naj bi imela prošnja za sofinanciranje v kontekstu razdelitve sredstev vsaki državi članici. Kot je pojasnjeno v odstavku 18, je dodeljevanje sredstev temeljilo izključno na podatkih o azilu in beguncih. |
| --- | --- |

28.

Ni jasno, kakšno vlogo naj bi imela prošnja za sofinanciranje v kontekstu razdelitve sredstev vsaki državi članici. Kot je pojasnjeno v odstavku 18, je dodeljevanje sredstev temeljilo izključno na podatkih o azilu in beguncih.

| 29. | V praksi so se pri časovnem razporedu za dodeljevanje sredstev in plačil dogajale znatne zamude. Vsako leto sta bili odločbi Komisije o sofinanciranju dve namesto ene: prva odločba je temeljila na predlogu proračuna za naslednje leto, spremenjena odločba pa je temeljila na sprejetem proračunu. Te odločbe so bile ponavadi sprejete več tednov po ustreznih fazah proračunskega postopka. Primer spodaj prikazuje časovni razpored ESB 2003 v praksi za vse države članice.








  — | Aprila 2002 je Komisija sprejela predhodni predlog proračuna za leto 2003. |
| --- | --- | --- |

29.

V praksi so se pri časovnem razporedu za dodeljevanje sredstev in plačil dogajale znatne zamude. Vsako leto sta bili odločbi Komisije o sofinanciranju dve namesto ene: prva odločba je temeljila na predlogu proračuna za naslednje leto, spremenjena odločba pa je temeljila na sprejetem proračunu. Te odločbe so bile ponavadi sprejete več tednov po ustreznih fazah proračunskega postopka. Primer spodaj prikazuje časovni razpored ESB 2003 v praksi za vse države članice.

—

Aprila 2002 je Komisija sprejela predhodni predlog proračuna za leto 2003.

| — | 22. julija 2002 je Svet pripravil predlog proračuna za leto 2003. |
| --- | --- |

—

22. julija 2002 je Svet pripravil predlog proračuna za leto 2003.

| — | 19. septembra 2002 je Komisija sprejela odločbo o predhodni dodelitvi sredstev državam članicam. |
| --- | --- |

—

19. septembra 2002 je Komisija sprejela odločbo o predhodni dodelitvi sredstev državam članicam.

| — | Po predhodni dodelitvi sredstev so morale države članice predložiti svoje prošnje za sofinanciranje. |
| --- | --- |

—

Po predhodni dodelitvi sredstev so morale države članice predložiti svoje prošnje za sofinanciranje.

| — | 19. decembra 2002 je bil sprejet končni proračun za leto 2003. |
| --- | --- |

—

19. decembra 2002 je bil sprejet končni proračun za leto 2003.

| — | 20. decembra 2002 je Komisija odobrila odločbo o sofinanciranju, ki je temeljila na predhodnih dodelitvah, posredovanih državam članicam septembra 2002. |
| --- | --- |

—

20. decembra 2002 je Komisija odobrila odločbo o sofinanciranju, ki je temeljila na predhodnih dodelitvah, posredovanih državam članicam septembra 2002.

| — | 12. februarja 2003 je Komisija sprejela odločbo o končni dodelitvi sredstev državam članicam. |
| --- | --- |

—

12. februarja 2003 je Komisija sprejela odločbo o končni dodelitvi sredstev državam članicam.

| — | Februarja in marca 2003 predložitev in analiziranje spremenjenih prošenj za sofinanciranje. |
| --- | --- |

—

Februarja in marca 2003 predložitev in analiziranje spremenjenih prošenj za sofinanciranje.

| — | 20. marca 2003 je Komisija sprejela spremenjeno odločbo o sofinanciranju, ki je temeljila na sprejetem končnem proračunu, in povišala sredstva, dodeljena državam članicam, za približno 3 milijone EUR. |
| --- | --- |

—

20. marca 2003 je Komisija sprejela spremenjeno odločbo o sofinanciranju, ki je temeljila na sprejetem končnem proračunu, in povišala sredstva, dodeljena državam članicam, za približno 3 milijone EUR.

| 30. | Komisija je državam članicam izplačala sredstva šele po odobritvi druge, spremenjene odločbe Komisije o sofinanciranju. |
| --- | --- |

30.

Komisija je državam članicam izplačala sredstva šele po odobritvi druge, spremenjene odločbe Komisije o sofinanciranju.

| 31. | Te zamude pri plačilih Komisije so povzročile zamude pri plačilih držav članic končnim upravičencem, saj jih je večina držav članic lahko izvršila šele, ko so prejele svoj delež od Sklada. Zaradi tega so se države članice srečevale s težavami pri upoštevanju rokov pri projektih, financiranih iz ESB. |
| --- | --- |

31.

Te zamude pri plačilih Komisije so povzročile zamude pri plačilih držav članic končnim upravičencem, saj jih je večina držav članic lahko izvršila šele, ko so prejele svoj delež od Sklada. Zaradi tega so se države članice srečevale s težavami pri upoštevanju rokov pri projektih, financiranih iz ESB.

| 32. | Projekti so se na splošno začeli pred prejetjem prvih plačil držav članic. V teh primerih so morali končni upravičenci predhodno financirati svoje odhodke: odhodki, prevzeti pred odobritvijo prošnje držav članic za sofinanciranje, niso bili upravičeni do financiranja v okviru ESB I. Ta omejitev je dajala prednost finančno močnejšim organizacijam, manjše organizacije pa je odvračala od nadaljnjih vlog. |
| --- | --- |

32.

Projekti so se na splošno začeli pred prejetjem prvih plačil držav članic. V teh primerih so morali končni upravičenci predhodno financirati svoje odhodke: odhodki, prevzeti pred odobritvijo prošnje držav članic za sofinanciranje, niso bili upravičeni do financiranja v okviru ESB I. Ta omejitev je dajala prednost finančno močnejšim organizacijam, manjše organizacije pa je odvračala od nadaljnjih vlog.

| 33. | V okviru ESB II je bilo nekaj sprememb pri teh predpisih:






  — | vsi roki iz odstavka 27 so bili podaljšani, da bi se problem v ESB I razrešil, |
| --- | --- | --- |

33.

V okviru ESB II je bilo nekaj sprememb pri teh predpisih:

—

vsi roki iz odstavka 27 so bili podaljšani, da bi se problem v ESB I razrešil,

| — | vsote, izplačane po 1. januarju v zadevnem letu, so lahko upravičene do podpore iz Sklada, ne glede na to, kdaj je odobrena prošnja za sofinanciranje (glej odstavek 32), |
| --- | --- |

—

vsote, izplačane po 1. januarju v zadevnem letu, so lahko upravičene do podpore iz Sklada, ne glede na to, kdaj je odobrena prošnja za sofinanciranje (glej odstavek 32),

| — | poleg prvega predplačila v višini 50 % se lahko opravi tudi vmesno plačilo do največ 50 %, v primerjavi s 30 % pri ESB I. |
| --- | --- |

—

poleg prvega predplačila v višini 50 % se lahko opravi tudi vmesno plačilo do največ 50 %, v primerjavi s 30 % pri ESB I.

Različne razlage držav članic glede pravil ESB

| 34. | Pri reviziji so bile odkrite razlike pri razlagi ukrepa vračanja v izvorno državo, ki je indikativno opisan kot „informacije in svetovanje v zvezi s programi za prostovoljno vračanje ter razmerami v izvorni državi“. Vključuje lahko tudi „splošno ali poklicno usposabljanje in pomoč pri preselitvi“ (20). Svet je ugotovil: „Praktična podpora je potrebna za ustvarjanje ali izboljševanje pogojev, ki beguncem in razseljenim osebam omogočajo sprejetje odločitve na podlagi prejetih informacij, da zapustijo ozemlje držav članic in se vrnejo v domovino, če si to želijo“ (21). V nekaterih državah članicah se je ukrep vračanja v izvorno državo v veliki meri uporabljal za plačevanje letalskih vozovnic za povratek prosilcem za azil. |
| --- | --- |

34.

Pri reviziji so bile odkrite razlike pri razlagi ukrepa vračanja v izvorno državo, ki je indikativno opisan kot „informacije in svetovanje v zvezi s programi za prostovoljno vračanje ter razmerami v izvorni državi“. Vključuje lahko tudi „splošno ali poklicno usposabljanje in pomoč pri preselitvi“ (20). Svet je ugotovil: „Praktična podpora je potrebna za ustvarjanje ali izboljševanje pogojev, ki beguncem in razseljenim osebam omogočajo sprejetje odločitve na podlagi prejetih informacij, da zapustijo ozemlje držav članic in se vrnejo v domovino, če si to želijo“ (21). V nekaterih državah članicah se je ukrep vračanja v izvorno državo v veliki meri uporabljal za plačevanje letalskih vozovnic za povratek prosilcem za azil.

| 35. | Med državami članicami so bile velike razlike pri razlagi v zvezi s tem, kdo lahko zaprosi za pomoč za vrnitev v izvorno državo.

  Nemčija in Švedska sta uporabljali strožjo razlago upravičenih skupin in sta financirali samo priznane begunce, ki so imeli dovoljenje za prebivanje v eni od držav članic, vendar so se odločili, da se vrnejo v domačo državo. Nasprotno pa sta Združeno kraljestvo in Italija uporabljala ukrep vračanja v izvorno državo za financiranje neuspešnih in zavrnjenih prosilcev za azil, izključila pa tiste, ki jim je bilo odobreno neomejeno dovoljenje za nadaljnje bivanje ali status begunca.

  Financiranje neuspešnih prosilcev za azil je sofinanciral Sklad, celo kadar odločitev o vrnitvi domov ni bila prostovoljna (22). Ta prostovoljni element (20) je poudarjen v pravilih ESB in je bil okrepljen v ESB II (23). |
| --- | --- |

35.

Med državami članicami so bile velike razlike pri razlagi v zvezi s tem, kdo lahko zaprosi za pomoč za vrnitev v izvorno državo.

Nemčija in Švedska sta uporabljali strožjo razlago upravičenih skupin in sta financirali samo priznane begunce, ki so imeli dovoljenje za prebivanje v eni od držav članic, vendar so se odločili, da se vrnejo v domačo državo. Nasprotno pa sta Združeno kraljestvo in Italija uporabljala ukrep vračanja v izvorno državo za financiranje neuspešnih in zavrnjenih prosilcev za azil, izključila pa tiste, ki jim je bilo odobreno neomejeno dovoljenje za nadaljnje bivanje ali status begunca.

Financiranje neuspešnih prosilcev za azil je sofinanciral Sklad, celo kadar odločitev o vrnitvi domov ni bila prostovoljna (22). Ta prostovoljni element (20) je poudarjen v pravilih ESB in je bil okrepljen v ESB II (23).

| 36. | Prav tako ni ustrezna, kot je prikazano spodaj, opredelitev oseb, ki so lahko upravičene do financiranja vrnitve v izvorno državo.

  V Združenem kraljestvu je bila večina oseb, ki jim je ESB v letu 2003 financiral letalske vozovnice za povratek, neuspešnih prosilcev za azil iz srednjeevropskih držav, kot sta Češka in Poljska, ki so zaprosili za azil pred pristopom k EU (in sicer 332 čeških in 125 poljskih državljanov).

  Posamezne države članice lahko uporabijo politike glede na vsebino posameznih prošenj za azil, torej ne na podlagi izvorne države. |
| --- | --- |

36.

Prav tako ni ustrezna, kot je prikazano spodaj, opredelitev oseb, ki so lahko upravičene do financiranja vrnitve v izvorno državo.

V Združenem kraljestvu je bila večina oseb, ki jim je ESB v letu 2003 financiral letalske vozovnice za povratek, neuspešnih prosilcev za azil iz srednjeevropskih držav, kot sta Češka in Poljska, ki so zaprosili za azil pred pristopom k EU (in sicer 332 čeških in 125 poljskih državljanov).

Posamezne države članice lahko uporabijo politike glede na vsebino posameznih prošenj za azil, torej ne na podlagi izvorne države.

Pozitivni primeri vodenja ESB

| 37. | Kljub težavam pri vzpostavitvi in vodenju ESB je bilo veliko pozitivnih primerov dobrih sistemov vodenja.

  Nemčija in Švedska sta uvedli dobro zamišljen sistem vodenja, vključno s postopki, obrazci in poročili, kar je državnim organom omogočilo, da so obdelali številne projekte. Poleg tega je natančno spremljanje projektov zagotovilo pravočasno podporo končnim upravičencem. |
| --- | --- |

37.

Kljub težavam pri vzpostavitvi in vodenju ESB je bilo veliko pozitivnih primerov dobrih sistemov vodenja.

Nemčija in Švedska sta uvedli dobro zamišljen sistem vodenja, vključno s postopki, obrazci in poročili, kar je državnim organom omogočilo, da so obdelali številne projekte. Poleg tega je natančno spremljanje projektov zagotovilo pravočasno podporo končnim upravičencem.

Rezultati spremljanja in popravnih ukrepov Komisije niso bili zadostni

| 38. | Države članice so odgovorne za izbor, finančno poslovodenje in upravljanje projektov. Namen Odločbe Sveta je zagotoviti državam članicam svobodo, ki jo potrebujejo, da lahko program izvajajo v skladu s svojimi potrebami. Države članice so v prvi vrsti odgovorne za finančno kontrolo dejavnosti. Zlasti morajo zagotoviti, da je poraba sredstev skladna z načelom dobrega finančnega poslovodenja. Vseeno pa je Komisija dolžna zagotoviti, da imajo države članice sisteme vodenja in kontroliranja, ki nemoteno delujejo, da se zagotovi učinkovita in pravilna poraba sredstev Skupnosti. |
| --- | --- |

38.

Države članice so odgovorne za izbor, finančno poslovodenje in upravljanje projektov. Namen Odločbe Sveta je zagotoviti državam članicam svobodo, ki jo potrebujejo, da lahko program izvajajo v skladu s svojimi potrebami. Države članice so v prvi vrsti odgovorne za finančno kontrolo dejavnosti. Zlasti morajo zagotoviti, da je poraba sredstev skladna z načelom dobrega finančnega poslovodenja. Vseeno pa je Komisija dolžna zagotoviti, da imajo države članice sisteme vodenja in kontroliranja, ki nemoteno delujejo, da se zagotovi učinkovita in pravilna poraba sredstev Skupnosti.

| 39. | Na splošno je Komisija za ESB I izvedla spremljevalne obiske, vendar ni mogla vedno zagotoviti praks dobrega vodenja v vseh državah članicah. V skladu z ESB II (24) mora Komisija opravljati redno spremljanje v sodelovanju z državami članicami, vključno z vrednotenjem učinka dejavnosti in njihove skladnosti z drugimi instrumenti Skupnosti.

  V Združenem kraljestvu je Sodišče opazilo resne pomanjkljivosti (npr. neustrezna revizijska sled pri izboru projektov, nezadostno spremljanje projektov). Pred revizijo Sodišča v začetku leta 2005 je Komisija leta 2002 izvedla en spremljevalni obisk in leta 2003 eno naknadno revizijo. Vendar več opaženih pomanjkljivosti še ni bilo razrešenih.Kot je med spremljevalnim obiskom v Avstriji že ugotovila Komisija, je nacionalni organ določene temeljne naloge vodenja dejavnosti ESB prenesel na zasebno podjetje. To glede prenosa nalog na tretje osebe ni v skladu s Finančno uredbo. Popravni ukrepi, ki jih je priporočila Komisija, so bili izvedeni pozno.Italija je v štirih letih organizirala en javni razpis za predložitev predlogov. Poleg tega je bil ta omejen na občine, s čimer je bila drugim možnim prosilcem onemogočena udeležba pri ESB. |
| --- | --- |

39.

Na splošno je Komisija za ESB I izvedla spremljevalne obiske, vendar ni mogla vedno zagotoviti praks dobrega vodenja v vseh državah članicah. V skladu z ESB II (24) mora Komisija opravljati redno spremljanje v sodelovanju z državami članicami, vključno z vrednotenjem učinka dejavnosti in njihove skladnosti z drugimi instrumenti Skupnosti.

V Združenem kraljestvu je Sodišče opazilo resne pomanjkljivosti (npr. neustrezna revizijska sled pri izboru projektov, nezadostno spremljanje projektov). Pred revizijo Sodišča v začetku leta 2005 je Komisija leta 2002 izvedla en spremljevalni obisk in leta 2003 eno naknadno revizijo. Vendar več opaženih pomanjkljivosti še ni bilo razrešenih.Kot je med spremljevalnim obiskom v Avstriji že ugotovila Komisija, je nacionalni organ določene temeljne naloge vodenja dejavnosti ESB prenesel na zasebno podjetje. To glede prenosa nalog na tretje osebe ni v skladu s Finančno uredbo. Popravni ukrepi, ki jih je priporočila Komisija, so bili izvedeni pozno.Italija je v štirih letih organizirala en javni razpis za predložitev predlogov. Poleg tega je bil ta omejen na občine, s čimer je bila drugim možnim prosilcem onemogočena udeležba pri ESB.

KAKŠEN JE BIL VPLIV ESB NA NACIONALNA PRIZADEVANJA NA PODROČJU AZILA?

| 40. | Namen Sodišča je bil analizirati, ali se je zaradi vzpostavitve ESB spremenila nacionalna poraba na področju azila. Vendar pa so bile informacije v državah članicah in pri Komisiji omejene. Deloma se je to zgodilo zato, ker večina držav članic v nacionalnih proračunih ni imela posebnih proračunskih vrstic za odhodke za begunce ali prosilce za azil. Zato o tem ni bilo mogoče oblikovati končnega zaključka. |
| --- | --- |

40.

Namen Sodišča je bil analizirati, ali se je zaradi vzpostavitve ESB spremenila nacionalna poraba na področju azila. Vendar pa so bile informacije v državah članicah in pri Komisiji omejene. Deloma se je to zgodilo zato, ker večina držav članic v nacionalnih proračunih ni imela posebnih proračunskih vrstic za odhodke za begunce ali prosilce za azil. Zato o tem ni bilo mogoče oblikovati končnega zaključka.

| 41. | Pri vmesnem vrednotenju (25) ni bila preverjena dodatnost Sklada, osredotočilo se je namreč na to, v kolikšnem obsegu so države članice sofinancirale posamezne projekte ESB. Končno poročilo ni bilo pregledano, ker do opravljanja revizije še ni bilo sprejeto. |
| --- | --- |

41.

Pri vmesnem vrednotenju (25) ni bila preverjena dodatnost Sklada, osredotočilo se je namreč na to, v kolikšnem obsegu so države članice sofinancirale posamezne projekte ESB. Končno poročilo ni bilo pregledano, ker do opravljanja revizije še ni bilo sprejeto.

| 42. | Na voljo so bili nekateri kazalniki učinka dejavnosti v zvezi z osebami, ki so jih zadevali navedeni trije ukrepi, vendar niso bili sistematično spremljani. Podobno je Komisija za analizo uporabljala podatke Eurostata o beguncih, vendar jih ni sistematično primerjala s podatki, prejetimi od držav članic. |
| --- | --- |

42.

Na voljo so bili nekateri kazalniki učinka dejavnosti v zvezi z osebami, ki so jih zadevali navedeni trije ukrepi, vendar niso bili sistematično spremljani. Podobno je Komisija za analizo uporabljala podatke Eurostata o beguncih, vendar jih ni sistematično primerjala s podatki, prejetimi od držav članic.

| 43. | Glede na projekte, s katerimi se je seznanilo, lahko Sodišče navede, da je ESB povzročil nekaj pozitivnih sprememb pri prizadevanjih držav, večinoma v zvezi s preizkušanjem inovativnih projektov in vključevanju njihovih rezultatov v nacionalne strategije. |
| --- | --- |

43.

Glede na projekte, s katerimi se je seznanilo, lahko Sodišče navede, da je ESB povzročil nekaj pozitivnih sprememb pri prizadevanjih držav, večinoma v zvezi s preizkušanjem inovativnih projektov in vključevanju njihovih rezultatov v nacionalne strategije.

Eden od uspešnih projektov v Združenem kraljestvu je vključeval individualni sistem mentorstva za begunce, pri katerem mentorji prostovoljci, državljani države gostiteljice, beguncem pomagajo pri prilagajanju in vključevanju v družbo države, ki jim je odobrila azil. Oblikoval se je osebni sistem vključevanja, ki je zajemal tudi učenje jezika, spoznavanje mesta prebivanja in oseb zunaj skupnosti beguncev, usposabljanje za reševanje upravnih zadev in pomoč pri iskanju zaposlitve. Projekt se zdaj financira z nacionalnimi sredstvi.

| 44. | V drugih primerih je imel ESB pozitiven učinek na nacionalno azilno politiko, saj je povzročil ponovno oblikovanje nacionalnih programov.

  Italijanski nacionalni program za azil je bil omogočen s sofinanciranjem ESB, cilj tega programa pa je sprejemati prosilce za azil in begunce na celotnem nacionalnem ozemlju ter jim pomagati. Sprožili so ga Ministrstvo za notranje zadeve, UNHCR in Nacionalno združenje italijanskih občin (ANCI). |
| --- | --- |

44.

V drugih primerih je imel ESB pozitiven učinek na nacionalno azilno politiko, saj je povzročil ponovno oblikovanje nacionalnih programov.

Italijanski nacionalni program za azil je bil omogočen s sofinanciranjem ESB, cilj tega programa pa je sprejemati prosilce za azil in begunce na celotnem nacionalnem ozemlju ter jim pomagati. Sprožili so ga Ministrstvo za notranje zadeve, UNHCR in Nacionalno združenje italijanskih občin (ANCI).

ZAKLJUČEK

| 45. | Evropski sklad za begunce je svoja sredstva dodeljeval glede na statistične podatke. Sodišče je ugotovilo, da ti podatki niso bili popolni, dosledni, primerljivi ali zanesljivi. Komisija je šele leta 2005, po več letih pripravljalnih dejavnosti, predlagala uredbo o uskladitvi statističnih podatkov (glej odstavke 20 do 22). |
| --- | --- |

45.

Evropski sklad za begunce je svoja sredstva dodeljeval glede na statistične podatke. Sodišče je ugotovilo, da ti podatki niso bili popolni, dosledni, primerljivi ali zanesljivi. Komisija je šele leta 2005, po več letih pripravljalnih dejavnosti, predlagala uredbo o uskladitvi statističnih podatkov (glej odstavke 20 do 22).

| 46. | Komisija je pozno objavila določena pravila o izvajanju in tako države članice v začetni fazi ESB pustila brez jasnih navodil. Okoren upravni postopek za dodeljevanje sredstev je v državah članicah povzročil zamude pri plačilih (glej odstavke 26 do 33). |
| --- | --- |

46.

Komisija je pozno objavila določena pravila o izvajanju in tako države članice v začetni fazi ESB pustila brez jasnih navodil. Okoren upravni postopek za dodeljevanje sredstev je v državah članicah povzročil zamude pri plačilih (glej odstavke 26 do 33).

| 47. | Odločba Sveta ni bila dovolj jasna pri opredelitvi ključnih pojmov ESB (npr. upravičene ciljne skupine ali ukrepi, ki jih je mogoče podpreti, glej odstavke 34 do 36). Komisija ni vedno dala navodil državam članicam, da bi jim pomagala izogniti se nejasnostim pri razlaganju pravil. Čeprav sistematična napačna uporaba pravil ni bila ugotovljena, jih države članice niso uporabljale na enak način. |
| --- | --- |

47.

Odločba Sveta ni bila dovolj jasna pri opredelitvi ključnih pojmov ESB (npr. upravičene ciljne skupine ali ukrepi, ki jih je mogoče podpreti, glej odstavke 34 do 36). Komisija ni vedno dala navodil državam članicam, da bi jim pomagala izogniti se nejasnostim pri razlaganju pravil. Čeprav sistematična napačna uporaba pravil ni bila ugotovljena, jih države članice niso uporabljale na enak način.

| 48. | Komisija ni mogla vedno zagotoviti praks dobrega vodenja v državah članicah (glej odstavek 39). |
| --- | --- |

48.

Komisija ni mogla vedno zagotoviti praks dobrega vodenja v državah članicah (glej odstavek 39).

| 49. | Podatki, ki so bili na voljo glede vpliva ESB na nacionalna prizadevanja na področju azila, so bili omejeni (glej odstavke 40 do 42). |
| --- | --- |

49.

Podatki, ki so bili na voljo glede vpliva ESB na nacionalna prizadevanja na področju azila, so bili omejeni (glej odstavke 40 do 42).

| 50. | Rezultatov končnega poročila ni bilo mogoče upoštevati, ker do opravljanja revizije še ni bilo sprejeto (glej odstavka 16 in 41). |
| --- | --- |

50.

Rezultatov končnega poročila ni bilo mogoče upoštevati, ker do opravljanja revizije še ni bilo sprejeto (glej odstavka 16 in 41).

PRIPOROČILA

| 51. | Komisija bi si morala še naprej prizadevati za uskladitev statističnih podatkov. Med usklajevanjem statističnih podatkov bi morala Komisija določiti ukrepe, ki bodo omogočili preverjanje podatkov. |
| --- | --- |

51.

Komisija bi si morala še naprej prizadevati za uskladitev statističnih podatkov. Med usklajevanjem statističnih podatkov bi morala Komisija določiti ukrepe, ki bodo omogočili preverjanje podatkov.

| 52. | Komisija je spremenila nekatere statistične podatke. Kadar Komisija naknadno spreminja statistične podatke, bi morala spremenjene informacije upoštevati pri razdeljevanju sredstev. |
| --- | --- |

52.

Komisija je spremenila nekatere statistične podatke. Kadar Komisija naknadno spreminja statistične podatke, bi morala spremenjene informacije upoštevati pri razdeljevanju sredstev.

| 53. | Če Komisija ne more zagotoviti, da so statistični podatki zanesljivi ter da je dodelitev sredstev sorazmerna s številom sprejetih beguncev in prosilcev za azil, bi bilo treba razmisliti o drugih načinih dodeljevanja sredstev, na primer stalnih zneskih. |
| --- | --- |

53.

Če Komisija ne more zagotoviti, da so statistični podatki zanesljivi ter da je dodelitev sredstev sorazmerna s številom sprejetih beguncev in prosilcev za azil, bi bilo treba razmisliti o drugih načinih dodeljevanja sredstev, na primer stalnih zneskih.

| 54. | Revizija Sodišča je pokazala, da je bilo nekatere določbe ESB I, zlasti pravila o upravičenosti, mogoče razlagati precej različno. Sodišče priporoča Komisiji, Parlamentu in Svetu, naj glede na ugotovitve Sodišča in že opravljene spremembe v ESB II razmislijo, ali želijo, da je ESB v prihodnosti jasneje in natančneje ciljno usmerjen. |
| --- | --- |

54.

Revizija Sodišča je pokazala, da je bilo nekatere določbe ESB I, zlasti pravila o upravičenosti, mogoče razlagati precej različno. Sodišče priporoča Komisiji, Parlamentu in Svetu, naj glede na ugotovitve Sodišča in že opravljene spremembe v ESB II razmislijo, ali želijo, da je ESB v prihodnosti jasneje in natančneje ciljno usmerjen.

To poročilo je sprejelo Računsko sodišče v Luxembourgu na svojem zasedanju 21. marca 2007.

Za Računsko sodišče

Hubert WEBER

Predsednik

---

(1)  Člen 61 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo.

1

(2)  Odločba Sveta 2000/596/ES z dne 28. septembra 2000 o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce (UL L 252, 6.10.2000).

2

(3)  Uvodna izjava 2 Odločbe 2000/596/ES.

3

(4)  Odobrena proračunska sredstva, predvidena za nujne potrebe, ki med letoma 2000 in 2004 niso bila porabljena.

4

Vir: Računovodski sistem Evropske komisije.

Vir:

(5)  Kakor je opredeljeno v členu 53 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 248, 16.9.2002).

5

(6)  Konvencija o statusu beguncev, Ženeva, 28. julij 1951, Združeni narodi, Zbirka pogodb, Zvezek 189, str. 137. Sprejeta 28. julija 1951 na Konferenci pooblaščencev Združenih narodov v zvezi s statusom beguncev in oseb brez državljanstva, sklicani z Resolucijo Generalne skupščine 429 (V) z dne 14. decembra 1950, z začetkom veljavnosti 22. aprila 1954 v skladu s členom 43.

6

(7)  Odločba Sveta 2004/904/ES z dne 2. decembra 2004 o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce za obdobje 2005–2010 (UL L 381, 28.12.2004). Danska ne sodeluje pri ESB.

7

(8)  Poglavje 6, str. 200–202 Letnega poročila za proračunsko leto 2003, (UL C 293, 30.11.2004); poglavje 6, str. 165–166, 176 Letnega poročila za proračunsko leto 2004 (UL C 301, 30.11.2005).

8

(9)  Člen 20 Odločbe 2000/596/ES.

9

(10)  Člen 3 Odločbe 2000/596/ES.

10

(11)  Člen 10(2) Odločbe 2000/596/ES.

11

(12)  Člen 10(3) Odločbe 2000/596/ES.

12

(13)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih podatkih Skupnosti o selitvah in mednarodni zaščiti COM(2005) 375 konč., Bruselj, 14. september 2005, 2005/0156 (COD).

13

(14)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih podatkih Skupnosti o selitvah in mednarodni zaščiti COM(2005) 375 konč., Bruselj, 14. september 2005, 2005/0156 (COD), str. 4.

14

(15)  Letno poročilo Centra za informiranje, razpravo in izmenjavo podatkov o azilu (CIREA) za leti 1999 in 2000.

15

(16)  Letno poročilo Centra za informiranje, razpravo in izmenjavo podatkov o azilu (CIREA) za leti 1999 in 2000 ter poročilo o mesečnih statističnih podatkih o azilu – avgust 2002.

16

(17)  Člen 3 Odločbe 2004/904/ES.

17

(18)  Člen 17(3) Odločbe 2004/904/ES.

18

(19)  Člen 14(2) Odločbe 2000/596/ES.

19

(20)  Člen 4(4) Odločbe 2000/596/ES.

20

(21)  Uvodna izjava 7 Odločbe 2000/596/ES.

21

(22)  Evropski svet za begunce in izgnance razlikuje med prostovoljno, obvezno in prisilno vrnitvijo: pomembno je, da se razlikuje med prostovoljno vrnitvijo oseb, ki se svobodno odločijo, da bodo uresničile svojo pravico do vrnitve v izvorno državo ali državo običajnega prebivališča, ter tistimi, ki nimajo pravne podlage za to, da bi ostali v novi državi, in privolijo v vrnitev. Evropski svet za begunce in izgnance, izjava Sveta za pravosodje in notranje zadeve, 12.–13. oktober 2005, str. 4.

22

(23)  Člen 4(1) Odločbe 2004/904/ES.

23

(24)  Člen 27 Odločbe 2004/904/ES.

24

(25)  Generalni direktorat za pravosodje in notranje zadeve, Vmesno vrednotenje Evropskega sklada za begunce, končno poročilo, december 2003.

25

---

PRILOGA I

Primerjava predpisov Skupnosti glede Evropskega sklada za begunce za obdobje 2000–2004 (ESB I) in za obdobje 2005–2010 (ESB II)

UVOD

Ta primerjava temelji na naslednjih dokumentih:

| — | Odločba Sveta 2000/596/ES z dne 28. septembra 2000, |
| --- | --- |

—

Odločba Sveta 2000/596/ES z dne 28. septembra 2000,

| — | Odločba Komisije 2001/275/ES z dne 20. marca 2001, |
| --- | --- |

—

Odločba Komisije 2001/275/ES z dne 20. marca 2001,

| — | Odločba Komisije 2002/307/ES z dne 18. decembra 2001, |
| --- | --- |

—

Odločba Komisije 2002/307/ES z dne 18. decembra 2001,

| — | Odločba Sveta 2004/904/ES z dne 2. decembra 2004, |
| --- | --- |

—

Odločba Sveta 2004/904/ES z dne 2. decembra 2004,

| — | Obrazložitveni memorandum in predlog Odločbe Sveta SEC(2004) 161 o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce za obdobje od 2005 do 2010, |
| --- | --- |

—

Obrazložitveni memorandum in predlog Odločbe Sveta SEC(2004) 161 o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce za obdobje od 2005 do 2010,

| — | Razširjena ocena učinka. Delovni dokument služb Komisije, SEC(2004) 161, 12.2.2004. |
| --- | --- |

—

Razširjena ocena učinka. Delovni dokument služb Komisije, SEC(2004) 161, 12.2.2004.

V naslednji primerjavi so poudarjene samo glavne razlike med ESB I in ESB II. Ne gre za analizo ali vrednotenje teh sprememb.

I.   CILJI IN NALOGE

| | Program za obdobje 2000–2004 | Program za obdobje 2005–2010 |
| --- | --- | --- |
| Cilj | Evropski sklad za begunce je finančni instrument, katerega glavni cilj je podpirati in spodbujati prizadevanja držav članic glede sprejemanja beguncev in razseljenih oseb ter posledic v zvezi s tem. |
| Obdobje | 5 let, od 1. januarja 2000 do 31. decembra 2004. | 6 let, od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2010. |
| Ciljne skupine | Pet ciljnih skupin:






  1. | Ženevska konvencija |

Program za obdobje 2000–2004

Program za obdobje 2005–2010

Cilj

Evropski sklad za begunce je finančni instrument, katerega glavni cilj je podpirati in spodbujati prizadevanja držav članic glede sprejemanja beguncev in razseljenih oseb ter posledic v zvezi s tem.

Obdobje

5 let, od 1. januarja 2000 do 31. decembra 2004.

6 let, od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2010.

Ciljne skupine

Pet ciljnih skupin:

1.

Ženevska konvencija

| 2. | mednarodna zaščita, ki jo odobri država članica |
| --- | --- |

2.

mednarodna zaščita, ki jo odobri država članica

| 3. | osebe, ki so zaprosile za zaščito iz točke 1 ali 2 |
| --- | --- |

3.

osebe, ki so zaprosile za zaščito iz točke 1 ali 2

| 4. | začasna zaščita v državi članici |
| --- | --- |

4.

začasna zaščita v državi članici

| 5. | osebe, katerih pravica do začasne zaščite je v obravnavi v državi članici. |
| --- | --- |

5.

osebe, katerih pravica do začasne zaščite je v obravnavi v državi članici.

(Člen 3, 2000/596/ES)

Štiri ciljne skupine:

| 1. | Ženevska konvencija |
| --- | --- |

1.

Ženevska konvencija

| 2. | subsidiarna zaščita v smislu Direktive Sveta 2004/83/ES |
| --- | --- |

2.

subsidiarna zaščita v smislu Direktive Sveta 2004/83/ES

| 3. | osebe, ki so zaprosile za zaščito iz točke 1 ali 2 |
| --- | --- |

3.

osebe, ki so zaprosile za zaščito iz točke 1 ali 2

| 4. | začasna zaščita v smislu Direktive 2001/55/ES (začasna zaščita/množični prihod). |
| --- | --- |

4.

začasna zaščita v smislu Direktive 2001/55/ES (začasna zaščita/množični prihod).

(Člen 3, 2004/904/ES)

Načrtovanje programov

Ni večletnih programov, proračunska sredstva dodeljena letno.

Večletno načrtovanje programov za dve triletni obdobji. Države članice morajo Komisiji predstaviti večletne programe za vsako programsko fazo.

(Člen 15, 2004/904/ES)

Dejavnosti

Obstajajo tri različne vrste ukrepov držav članic: sprejem, vključevanje in vračanje v izvorno državo.

Sprejem:

| — | infrastruktura ali storitve v zvezi z nastanitvijo |
| --- | --- |

—

infrastruktura ali storitve v zvezi z nastanitvijo

| — | zagotavljanje materialne pomoči |
| --- | --- |

—

zagotavljanje materialne pomoči

| — | zdravstveno varstvo |
| --- | --- |

—

zdravstveno varstvo

| — | socialna pomoč |
| --- | --- |

—

socialna pomoč

| — | pomoč pri reševanju upravnih in sodnih formalnosti, vključno s pravno pomočjo. |
| --- | --- |

—

pomoč pri reševanju upravnih in sodnih formalnosti, vključno s pravno pomočjo.

Vključevanje:

| — | socialna pomoč na področju nastanitve, sredstev za preživetje in zdravstvenega varstva |
| --- | --- |

—

socialna pomoč na področju nastanitve, sredstev za preživetje in zdravstvenega varstva

| — | dejavnosti, ki upravičencem omogočijo, da se prilagodijo družbi ali se preživljajo sami. |
| --- | --- |

—

dejavnosti, ki upravičencem omogočijo, da se prilagodijo družbi ali se preživljajo sami.

Vračanje v izvorno državo:

| — | informacije in svetovanje o programih za prostovoljno vračanje ter razmerah v izvorni državi |
| --- | --- |

—

informacije in svetovanje o programih za prostovoljno vračanje ter razmerah v izvorni državi

| — | splošno ali poklicno usposabljanje in pomoč pri preselitvi. |
| --- | --- |

—

splošno ali poklicno usposabljanje in pomoč pri preselitvi.

(Člen 4, 2000/596/ES)

Dovoljeno je združevanje dejavnosti (sprejem, vključevanje in prostovoljno vračanje).

Dejavnosti, ki se lahko financirajo, so v posameznih delih bolj specifične.

Obstajajo upravičene dejavnosti v zvezi s pogoji za sprejem in azilnimi postopki (nastanitev, zdravstvena in psihološka oskrba, socialna pomoč, izobraževanje, jezikovno izobraževanje).

Več je upravičenih dejavnosti v zvezi z vključevanjem (ukrepi za spodbujanje sodelovanja v civilnem in kulturnem življenju; izobraževanje, poklicno usposabljanje, priznavanje kvalifikacij in diplom; dejavnosti za spodbujanje vključevanja teh oseb s sodelovanjem lokalnih oblasti, javnosti, begunskih združenj, prostovoljnih skupin in socialnih partnerjev).

Upravičene dejavnosti v zvezi s prostovoljnim vračanjem vključujejo: obveščanje in svetovanje, obveščanje o izvorni državi ali regiji, splošno ali poklicno usposabljanje, dejavnosti, ki omogočajo organizacijo in izvajanje nacionalnih programov prostovoljnega vračanja.

Zlasti je poudarjen posebni položaj ranljivih oseb.

(Členi 4 do 7, 2004/904/ES)

Dejavnosti Skupnosti

Upravičene dejavnosti zadevajo naslednja področja: študije, izmenjavo izkušenj in ukrepe za pospeševanje sodelovanja, presojo izvajanja ukrepov in tehnično pomoč.

(Člen 5, 2000/596/ES)

Dejavnosti Skupnosti poudarjajo nadnacionalne dejavnosti ali dejavnosti, ki so v interesu celotne Skupnosti.

(Člen 8, 2004/904/ES)

II.   DOLOČBE O IZVAJANJU IN VODENJU

| | Program za obdobje 2000–2004 | Program za obdobje 2005–2010 |
| --- | --- | --- |
| Izvajanje | Države članice so odgovorne za izvajanje dejavnosti, ki jih podpira Sklad. Imenuje se odgovorni organ (javna uprava) za stike s Komisijo. | Država članica imenuje odgovorni organ. Ta organ mora biti funkcionalno telo države članice ali nacionalno javno telo. Nekatere ali vse naloge izvajanja se lahko prenesejo na javno upravo ali telo zasebnega prava, za katerega velja pravo države članice in ki opravlja javno funkcijo. |
| | Odgovornosti Komisije, držav članic in odgovornega organa so opisane podrobneje. |
| Ni minimalnih pogojev za odgovorni organ.
  (Člen 7, 2000/596/ES) | Določeni so minimalni pogoji za odgovorni organ.
  (Člena 12 in 13, 2004/904/ES) |
| Prošnja za sofinanciranje | Država članica prošnjo za sofinanciranje predloži vsako leto.
  (Člen 8, 2000/596/ES) | V skladu z večletnim načrtovanjem programov države članice predložijo osnutke večletnih programov na podlagi smernic, ki jih določi Komisija.
  (Člen 15, 2004/904/ES) |

Program za obdobje 2000–2004

Program za obdobje 2005–2010

Izvajanje

Države članice so odgovorne za izvajanje dejavnosti, ki jih podpira Sklad. Imenuje se odgovorni organ (javna uprava) za stike s Komisijo.

Država članica imenuje odgovorni organ. Ta organ mora biti funkcionalno telo države članice ali nacionalno javno telo. Nekatere ali vse naloge izvajanja se lahko prenesejo na javno upravo ali telo zasebnega prava, za katerega velja pravo države članice in ki opravlja javno funkcijo.

Odgovornosti Komisije, držav članic in odgovornega organa so opisane podrobneje.

Ni minimalnih pogojev za odgovorni organ.

(Člen 7, 2000/596/ES)

Določeni so minimalni pogoji za odgovorni organ.

(Člena 12 in 13, 2004/904/ES)

Prošnja za sofinanciranje

Država članica prošnjo za sofinanciranje predloži vsako leto.

(Člen 8, 2000/596/ES)

V skladu z večletnim načrtovanjem programov države članice predložijo osnutke večletnih programov na podlagi smernic, ki jih določi Komisija.

(Člen 15, 2004/904/ES)

III.   FINANČNO POSLOVODENJE

| | Program za obdobje 2000–2004 | Program za obdobje 2005–2010 |
| --- | --- | --- |
| Finančna določba | 216 milijonov EUR.
  (Člen 2, 2000/596/ES) | 114 milijonov EUR za obdobje 2005–2006. Letna dodeljena proračunska sredstva odobri proračunski organ v mejah finančne perspektive.
  (Člen 2, 2004/904/ES) |
| Struktura financiranja | Prispevek Sklada ne presega 50 % skupnih stroškov ukrepa. Ta delež se lahko dvigne na 75 % v državah članicah, ki jih zajema Kohezijski sklad.
  (Člen 13, 2000/596/ES) | Prispevek Sklada ne presega 50 % skupnih stroškov posebne dejavnosti. Vendar se ta delež lahko dvigne na 60 % za posebno inovativne dejavnosti in na 75 % v državah članicah, ki jih zajema Kohezijski sklad.
  Prispevek ne presega 80 % skupnih stroškov posebnih dejavnosti Skupnosti.
  (Člen 20, 2004/904/ES) |
| Tehnična in upravna pomoč | Vsota, ki ne presega 5 % skupnih dodeljenih sredstev države članice, se lahko nameni za tehnično in upravno pomoč.
  (Člen 12, 2000/596/ES) | 7 % letnega zneska, namenjenega tehnični in upravni pomoči, se doda še
  30 000
  EUR.
  (Člen 18, 2004/904/ES) |
| Letna razčlenitev | Pri ESB I se je stalni znesek postopno zmanjševal:
  500 000 EUR za leto 2000 in 100 000 EUR za leto 2004.
  (Člen 10, 2000/596/ES) | Stalni znesek v višini 300 000 EUR brez postopnega zmanjševanja iz ESB I. Posebna pomoč v višini 500 000 EUR za nove države članice za prva tri leta faze II.
  (Člen 17, 2004/904/ES) |
| Plačila | Predplačilo in vmesno plačilo ter preostali znesek. | Prvo predplačilo, drugo predplačilo in preostali znesek. |
| Takoj ko Komisija sprejme odločitev, se izvrši predplačilo v višini 50 % zneska. | Predplačilo v višini 50 % zneska se izplača v roku šestdesetih dni po sprejetju odločbe o sofinanciranju. |
| Vmesno plačilo do 30 % se izvrši, ko država članica izjavi, da je dejansko porabila polovico predplačila (začetnega plačila). | Drugo predplačilo se izplača najpozneje v treh mesecih, potem ko je Komisija odobrila poročilo o napredku pri izvajanju letnega programa dela in po izjavi, da je bilo porabljenega najmanj 70 % zneska prvega predplačila. Znesek ne sme presegati 50 % celotnega zneska ali razlike med zneskom za izbrane projekte in prvim predplačilom. |
| | Preostali znesek se izplača v treh mesecih po odobritvi obračuna, ki ga predloži država članica, in letnega poročila o izvajanju programa.
  (Člen 17, 2000/596/ES) | Preostali znesek se izplača najpozneje v treh mesecih, potem ko je Komisija odobrila končno poročilo o izvajanju letnega programa in končno izjavo o odhodkih.
  (Člen 23, 2004/904/ES) |
| Sredstva za dejavnosti Skupnosti | Na pobudo Komisije se lahko iz Sklada porabi do 5 % razpoložljivih sredstev za financiranje inovativnih dejavnosti ali dejavnosti v interesu celotne Skupnosti. Poleg tega lahko Sklad zagotovi do 100 % sredstev.
  (Člen 5, 2000/596/ES) | Do 7 % razpoložljivih sredstev Sklada se lahko porabi za financiranje dejavnosti Skupnosti, poudarjene pa so nadnacionalne dejavnosti ali dejavnosti v interesu celotne Skupnosti v zvezi z azilno politiko in ukrepi, ki se uporabljajo za begunce in razseljene osebe. ESB lahko zagotovi do 80 % sredstev.
  (Člen 8, 2004/904/ES) |

Program za obdobje 2000–2004

Program za obdobje 2005–2010

Finančna določba

216 milijonov EUR.

(Člen 2, 2000/596/ES)

114 milijonov EUR za obdobje 2005–2006. Letna dodeljena proračunska sredstva odobri proračunski organ v mejah finančne perspektive.

(Člen 2, 2004/904/ES)

Struktura financiranja

Prispevek Sklada ne presega 50 % skupnih stroškov ukrepa. Ta delež se lahko dvigne na 75 % v državah članicah, ki jih zajema Kohezijski sklad.

(Člen 13, 2000/596/ES)

Prispevek Sklada ne presega 50 % skupnih stroškov posebne dejavnosti. Vendar se ta delež lahko dvigne na 60 % za posebno inovativne dejavnosti in na 75 % v državah članicah, ki jih zajema Kohezijski sklad.

Prispevek ne presega 80 % skupnih stroškov posebnih dejavnosti Skupnosti.

(Člen 20, 2004/904/ES)

Tehnična in upravna pomoč

Vsota, ki ne presega 5 % skupnih dodeljenih sredstev države članice, se lahko nameni za tehnično in upravno pomoč.

(Člen 12, 2000/596/ES)

7 % letnega zneska, namenjenega tehnični in upravni pomoči, se doda še
  30 000
  EUR.

(Člen 18, 2004/904/ES)

Letna razčlenitev

Pri ESB I se je stalni znesek postopno zmanjševal:

500 000 EUR za leto 2000 in 100 000 EUR za leto 2004.

(Člen 10, 2000/596/ES)

Stalni znesek v višini 300 000 EUR brez postopnega zmanjševanja iz ESB I. Posebna pomoč v višini 500 000 EUR za nove države članice za prva tri leta faze II.

(Člen 17, 2004/904/ES)

Plačila

Predplačilo in vmesno plačilo ter preostali znesek.

Prvo predplačilo, drugo predplačilo in preostali znesek.

Takoj ko Komisija sprejme odločitev, se izvrši predplačilo v višini 50 % zneska.

Predplačilo v višini 50 % zneska se izplača v roku šestdesetih dni po sprejetju odločbe o sofinanciranju.

Vmesno plačilo do 30 % se izvrši, ko država članica izjavi, da je dejansko porabila polovico predplačila (začetnega plačila).

Drugo predplačilo se izplača najpozneje v treh mesecih, potem ko je Komisija odobrila poročilo o napredku pri izvajanju letnega programa dela in po izjavi, da je bilo porabljenega najmanj 70 % zneska prvega predplačila. Znesek ne sme presegati 50 % celotnega zneska ali razlike med zneskom za izbrane projekte in prvim predplačilom.

Preostali znesek se izplača v treh mesecih po odobritvi obračuna, ki ga predloži država članica, in letnega poročila o izvajanju programa.

(Člen 17, 2000/596/ES)

Preostali znesek se izplača najpozneje v treh mesecih, potem ko je Komisija odobrila končno poročilo o izvajanju letnega programa in končno izjavo o odhodkih.

(Člen 23, 2004/904/ES)

Sredstva za dejavnosti Skupnosti

Na pobudo Komisije se lahko iz Sklada porabi do 5 % razpoložljivih sredstev za financiranje inovativnih dejavnosti ali dejavnosti v interesu celotne Skupnosti. Poleg tega lahko Sklad zagotovi do 100 % sredstev.

(Člen 5, 2000/596/ES)

Do 7 % razpoložljivih sredstev Sklada se lahko porabi za financiranje dejavnosti Skupnosti, poudarjene pa so nadnacionalne dejavnosti ali dejavnosti v interesu celotne Skupnosti v zvezi z azilno politiko in ukrepi, ki se uporabljajo za begunce in razseljene osebe. ESB lahko zagotovi do 80 % sredstev.

(Člen 8, 2004/904/ES)

IV.   SPREMLJANJE, VREDNOTENJE IN POROČILA

| | Program za obdobje 2000–2004 | Program za obdobje 2005–2010 |
| --- | --- | --- |
| Pregledi | Pregledi zajemajo najmanj 20 % skupnih upravičenih odhodkov.
  (Člen 5, 2002/307/ES) | Pregledi zajemajo najmanj 10 % skupnih upravičenih odhodkov za vsak letni program izvajanja.
  (Člen 25, 2004/904/ES) |
| Spremljanje in vrednotenje | Odgovorni organ sprejme vse potrebne ukrepe za spremljanje in vrednotenje dejavnosti.
  (Člen 20, 2000/596/ES) | Komisija zagotavlja spremljanje in vrednotenje Sklada v sodelovanju z državami članicami.
  (Člen 27, 2004/904/ES) |
| Ureditve nadaljnjega spremljanja | Podrobna pravila o upravičenosti odhodkov in poročilih o izvajanju.
  (2001/275/ES) | |
| Poročila držav članic | Odgovorni organ






  1. | vsako leto predloži zbirno poročilo o izvajanju tekočih dejavnosti; |

Program za obdobje 2000–2004

Program za obdobje 2005–2010

Pregledi

Pregledi zajemajo najmanj 20 % skupnih upravičenih odhodkov.

(Člen 5, 2002/307/ES)

Pregledi zajemajo najmanj 10 % skupnih upravičenih odhodkov za vsak letni program izvajanja.

(Člen 25, 2004/904/ES)

Spremljanje in vrednotenje

Odgovorni organ sprejme vse potrebne ukrepe za spremljanje in vrednotenje dejavnosti.

(Člen 20, 2000/596/ES)

Komisija zagotavlja spremljanje in vrednotenje Sklada v sodelovanju z državami članicami.

(Člen 27, 2004/904/ES)

Ureditve nadaljnjega spremljanja

Podrobna pravila o upravičenosti odhodkov in poročilih o izvajanju.

(2001/275/ES)

Poročila držav članic

Odgovorni organ

1.

vsako leto predloži zbirno poročilo o izvajanju tekočih dejavnosti;

| 2. | v šestih mesecih po izteku roka, določenega z odločbo o sofinanciranju za izvrševanje odhodkov, pošlje Komisiji končno poročilo, ki zajema:






  — | Finančna poročila in poročilo o izvajanju dejavnosti. |
| --- | --- | --- |

2.

v šestih mesecih po izteku roka, določenega z odločbo o sofinanciranju za izvrševanje odhodkov, pošlje Komisiji končno poročilo, ki zajema:

—

Finančna poročila in poročilo o izvajanju dejavnosti.

| — | Poročilo o oceni izvajanja in učinku izvajanja dejavnosti. |
| --- | --- |

—

Poročilo o oceni izvajanja in učinku izvajanja dejavnosti.

Ni posebnega ovrednotenja vpliva programa.

(Člen 20, 2000/596/ES)

Odgovorni organ

| 1. | v dogovore in pogodbe vključi klavzule, ki od prejemnikov zahtevajo predložitev poročil o napredku pri izvajanju dejavnosti in podrobnega končnega poročila o izvajanju; |
| --- | --- |

1.

v dogovore in pogodbe vključi klavzule, ki od prejemnikov zahtevajo predložitev poročil o napredku pri izvajanju dejavnosti in podrobnega končnega poročila o izvajanju;

| 2. | najpozneje v devetih mesecih po končnem datumu za upravičenost odhodkov iz odločbe o sofinanciranju za vsak letni program predloži končno poročilo o izvajanju in končno izjavo o odhodkih. |
| --- | --- |

2.

najpozneje v devetih mesecih po končnem datumu za upravičenost odhodkov iz odločbe o sofinanciranju za vsak letni program predloži končno poročilo o izvajanju in končno izjavo o odhodkih.

Države članice predložijo:

| 1. | Najpozneje do 31. decembra 2006 poročilo o vrednotenju izvajanja sofinanciranih dejavnosti. |
| --- | --- |

1.

Najpozneje do 31. decembra 2006 poročilo o vrednotenju izvajanja sofinanciranih dejavnosti.

| 2. | Najpozneje do 30. junija 2009 poročilo o vrednotenju rezultatov in vpliva sofinanciranih dejavnosti. |
| --- | --- |

2.

Najpozneje do 30. junija 2009 poročilo o vrednotenju rezultatov in vpliva sofinanciranih dejavnosti.

| 3. | Najpozneje do 30. junija 2012 poročilo o vrednotenju rezultatov in vpliva sofinanciranih dejavnosti. |
| --- | --- |

3.

Najpozneje do 30. junija 2012 poročilo o vrednotenju rezultatov in vpliva sofinanciranih dejavnosti.

(Člen 28, 2004/904/ES)

Prejemniki poročil, ki jih predloži Komisija, in vrste poročil

Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu:

| 1. | Vmesno poročilo (2002). |
| --- | --- |

1.

Vmesno poročilo (2002).

| 2. | Končno poročilo (2005). |
| --- | --- |

2.

Končno poročilo (2005).

(Člen 20, 2000/596/ES)

Komisija predloži Parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij:

| 1. | Najpozneje do 30. aprila 2007 vmesno poročilo o doseženih rezultatih ter kakovostnih in kvantitativnih vidikih izvajanja Sklada, skupaj z morebitnimi predlaganimi spremembami. |
| --- | --- |

1.

Najpozneje do 30. aprila 2007 vmesno poročilo o doseženih rezultatih ter kakovostnih in kvantitativnih vidikih izvajanja Sklada, skupaj z morebitnimi predlaganimi spremembami.

| 2. | Najpozneje do 31. decembra 2009 poročilo o vmesnem vrednotenju in predlog prihodnjega razvoja Sklada. |
| --- | --- |

2.

Najpozneje do 31. decembra 2009 poročilo o vmesnem vrednotenju in predlog prihodnjega razvoja Sklada.

| 3. | Najpozneje do 31. decembra 2012 poročilo o naknadnem vrednotenju. |
| --- | --- |

3.

Najpozneje do 31. decembra 2012 poročilo o naknadnem vrednotenju.

(Člen 28, 2004/904/ES)

---

PRILOGA II

RAZDELITEV SREDSTEV PO DRŽAVAH ČLANICAH (2000–2004)

| (EUR) |
| --- |
| | ESB 2004 | ESB 2003 | ESB 2002 | ESB 2001 | ESB 2000 | Skupaj ESB 2000–2004 |
| Avstrija | 2 230 280 | 2 007 650 | 1 938 106 | 1 454 754 | 912 382 | 8 543 173 |
| Belgija | 2 131 527 | 2 381 192 | 2 729 083 | 1 869 725 | 1 233 201 | 10 344 727 |
| Finska | 392 633 | 524 730 | 671 256 | 673 606 | 651 387 | 2 913 612 |
| Francija | 4 041 961 | 5 067 825 | 4 133 681 | 3 156 228 | 2 255 055 | 18 654 750 |
| Nemčija | 8 113 022 | 9 935 792 | 10 324 675 | 8 391 364 | 6 218 899 | 42 983 751 |
| Grčija | 459 296 | 439 481 | 535 611 | 629 043 | 652 057 | 2 715 489 |
| Irska | 919 091 | 981 675 | 965 573 | 709 110 | 632 205 | 4 207 654 |
| Italija | 741 665 | 2 396 268 | 3 460 943 | 2 741 881 | 1 956 105 | 11 296 861 |
| Luksemburg | 171 648 | 299 703 | 411 195 | 481 073 | 528 972 | 1 892 591 |
| Nizozemska | 2 972 103 | 3 239 737 | 4 175 006 | 3 642 650 | 2 984 949 | 17 014 444 |
| Portugalska | 123 370 | 304 394 | 457 006 | 518 816 | 534 238 | 1 937 823 |
| Španija | 665 287 | 786 229 | 933 064 | 837 462 | 745 291 | 3 967 333 |
| Švedska | 2 691 652 | 2 869 672 | 3 326 823 | 2 555 672 | 1 808 621 | 13 252 440 |
| Združeno kraljestvo | 10 877 221 | 8 923 101 | 8 764 928 | 4 819 118 | 2 902 640 | 36 287 008 |
| Države pristopnice | 3 626 695 | | | | | 3 626 695 |
| Dejavnost Skupnosti | 2 113 550 | 2 113 550 | 2 254 050 | 1 709 500 | 1 264 000 | 9 454 650 |
| Skupaj | 42 271 000 | 42 271 000 | 45 081 000 | 34 190 000 | 25 280 000 | 189 093 000 |
| Vir: Odločbe Komisije za obdobja 2000 do 2004. |

(EUR)

ESB 2004

ESB 2003

ESB 2002

ESB 2001

ESB 2000

Skupaj ESB 2000–2004

Avstrija

2 230 280

2 007 650

1 938 106

1 454 754

912 382

8 543 173

Belgija

2 131 527

2 381 192

2 729 083

1 869 725

1 233 201

10 344 727

Finska

392 633

524 730

671 256

673 606

651 387

2 913 612

Francija

4 041 961

5 067 825

4 133 681

3 156 228

2 255 055

18 654 750

Nemčija

8 113 022

9 935 792

10 324 675

8 391 364

6 218 899

42 983 751

Grčija

459 296

439 481

535 611

629 043

652 057

2 715 489

Irska

919 091

981 675

965 573

709 110

632 205

4 207 654

Italija

741 665

2 396 268

3 460 943

2 741 881

1 956 105

11 296 861

Luksemburg

171 648

299 703

411 195

481 073

528 972

1 892 591

Nizozemska

2 972 103

3 239 737

4 175 006

3 642 650

2 984 949

17 014 444

Portugalska

123 370

304 394

457 006

518 816

534 238

1 937 823

Španija

665 287

786 229

933 064

837 462

745 291

3 967 333

Švedska

2 691 652

2 869 672

3 326 823

2 555 672

1 808 621

13 252 440

Združeno kraljestvo

10 877 221

8 923 101

8 764 928

4 819 118

2 902 640

36 287 008

Države pristopnice

3 626 695

3 626 695

Dejavnost Skupnosti

2 113 550

2 113 550

2 254 050

1 709 500

1 264 000

9 454 650

Skupaj

42 271 000

42 271 000

45 081 000

34 190 000

25 280 000

189 093 000

Vir: Odločbe Komisije za obdobja 2000 do 2004.

---

PRILOGA III

Postopek ESB za dodeljevanje začasnih zneskov državam članicam 2000–2001

Image

Postopek ESB za dodeljevanje začasnih zneskov državam članicam 2002–2003

Image

Postopek ESB za dodeljevanje začasnih zneskov državam članicam 2004

Image

---

ODGOVORI KOMISIJE

POVZETEK

| I. | Po začetku veljavnosti Amsterdamske pogodbe 1. maja 1999 je bil septembra 2000 ustanovljen Evropski sklad za begunce (ESB), ki predstavlja prvi pravni akt, ki ga je na osnovi te nove pogodbe (člen 63 Pogodbe ES) na področju azila in priseljevanja sprejela Skupnost.
  Evropski sklad za begunce je torej inovativen finančni instrument, katerega namen je podpirati in spodbujati prizadevanja držav članic pri sprejemanju beguncev in razseljenih oseb ter prevzemanju posledic v zvezi s tem, kar je v evropskem okviru nujno. |
| --- | --- |

I.

Po začetku veljavnosti Amsterdamske pogodbe 1. maja 1999 je bil septembra 2000 ustanovljen Evropski sklad za begunce (ESB), ki predstavlja prvi pravni akt, ki ga je na osnovi te nove pogodbe (člen 63 Pogodbe ES) na področju azila in priseljevanja sprejela Skupnost.

Evropski sklad za begunce je torej inovativen finančni instrument, katerega namen je podpirati in spodbujati prizadevanja držav članic pri sprejemanju beguncev in razseljenih oseb ter prevzemanju posledic v zvezi s tem, kar je v evropskem okviru nujno.

| II. | Komisija ima splošno odgovornost za izvrševanje proračuna Skupnosti (v skladu z določbami Pogodbe), vendar pravna podlaga ESB določa, da „so za izvajanje ukrepov, ki jih podpira Sklad, odgovorne države članice“. |
| --- | --- |

II.

Komisija ima splošno odgovornost za izvrševanje proračuna Skupnosti (v skladu z določbami Pogodbe), vendar pravna podlaga ESB določa, da „so za izvajanje ukrepov, ki jih podpira Sklad, odgovorne države članice“.

| IV. | Statistični podatki za izračunavanje proračunskih dodelitev za države članice se zbirajo, zato da bi se dodelitve sredstev skladale z resničnimi potrebami. Pravna podlaga predvideva, da se uporabijo podatki o beguncih in razseljenih osebah zadnjih treh let, a ti podatki stalno nihajo. Zato se Komisija sooča z zapletenim problemom, ki ga sicer postopno rešuje, a ne bo nikoli popolnoma odpravljen. Nazadnje Komisija meni, da je imela pri dodeljevanju sredstev državam članicam v obdobju 2000–2004 pravičen pristop, kar potrjuje tudi neodvisna zunanja ocena. |
| --- | --- |

IV.

Statistični podatki za izračunavanje proračunskih dodelitev za države članice se zbirajo, zato da bi se dodelitve sredstev skladale z resničnimi potrebami. Pravna podlaga predvideva, da se uporabijo podatki o beguncih in razseljenih osebah zadnjih treh let, a ti podatki stalno nihajo. Zato se Komisija sooča z zapletenim problemom, ki ga sicer postopno rešuje, a ne bo nikoli popolnoma odpravljen. Nazadnje Komisija meni, da je imela pri dodeljevanju sredstev državam članicam v obdobju 2000–2004 pravičen pristop, kar potrjuje tudi neodvisna zunanja ocena.

| V. | Časovni razpored proračunskega postopka Unije in časovni razpored ESB I za fazo načrtovanja sta v določeni meri nezdružljiva, kar vpliva na postopek sprejemanja odločb o sofinanciranju za države članice, ki je bil spremenjen med pogajanji o pravni podlagi ESB I. Da bi bila pravna podlaga spoštovana in zlasti da bi države članice lahko načrtovale svoje dejavnosti, se je Komisija konec preteklega leta odločila, da bo sprejela začasne odločbe na osnovi predhodnega predloga proračuna in po glasovanju o končnem proračunu še spremenjeno odločbo. |
| --- | --- |

V.

Časovni razpored proračunskega postopka Unije in časovni razpored ESB I za fazo načrtovanja sta v določeni meri nezdružljiva, kar vpliva na postopek sprejemanja odločb o sofinanciranju za države članice, ki je bil spremenjen med pogajanji o pravni podlagi ESB I. Da bi bila pravna podlaga spoštovana in zlasti da bi države članice lahko načrtovale svoje dejavnosti, se je Komisija konec preteklega leta odločila, da bo sprejela začasne odločbe na osnovi predhodnega predloga proračuna in po glasovanju o končnem proračunu še spremenjeno odločbo.

| VI. | V skladu s pravno podlago ESB mora Komisija zagotoviti dobro delovanje kontrolnih sistemov v državah članicah. Izvajanje popravnih ukrepov, ki jih ima Komisija na voljo v okviru deljenega upravljanja, začasne prekinitve plačil ali finančni popravki, pogosto zahtevajo veliko časa zaradi spoštovanja pravice do odgovora držav članic, njihov učinek pa se pokaže šele srednjeročno. V posodobljeni finančni uredbi, ki velja od začetka leta 2007, so jasneje opredeljene odgovornosti različnih sodelujočih strani pri deljenem upravljanju. |
| --- | --- |

VI.

V skladu s pravno podlago ESB mora Komisija zagotoviti dobro delovanje kontrolnih sistemov v državah članicah. Izvajanje popravnih ukrepov, ki jih ima Komisija na voljo v okviru deljenega upravljanja, začasne prekinitve plačil ali finančni popravki, pogosto zahtevajo veliko časa zaradi spoštovanja pravice do odgovora držav članic, njihov učinek pa se pokaže šele srednjeročno. V posodobljeni finančni uredbi, ki velja od začetka leta 2007, so jasneje opredeljene odgovornosti različnih sodelujočih strani pri deljenem upravljanju.

| VII. | Komisija meni, da se v razlikah pri izvajanju ukrepov kažeta filozofija ESB, ki temelji na skupnih smernicah, ter prilagajanje ukrepov ciljem in potrebam vsake posamezne države. Ker so sredstva ESB omejena, ni bilo možno enotno izpolniti vseh ciljev vseh držav članic, Komisija pa meni, da so dovoljene vse razlage, ki so v skladu s splošnimi smernicami.
  S sprejetjem okvirnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ bo Unija pridobila štiri finančne instrumente s podrobneje določenimi cilji in področji uporabe, s katerimi bo odpravljena večina težav, na katere opozarja Sodišče. |
| --- | --- |

VII.

Komisija meni, da se v razlikah pri izvajanju ukrepov kažeta filozofija ESB, ki temelji na skupnih smernicah, ter prilagajanje ukrepov ciljem in potrebam vsake posamezne države. Ker so sredstva ESB omejena, ni bilo možno enotno izpolniti vseh ciljev vseh držav članic, Komisija pa meni, da so dovoljene vse razlage, ki so v skladu s splošnimi smernicami.

S sprejetjem okvirnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ bo Unija pridobila štiri finančne instrumente s podrobneje določenimi cilji in področji uporabe, s katerimi bo odpravljena večina težav, na katere opozarja Sodišče.

| VIII. | Kar zadeva oceno vpliva ESB 2000–2004, je Komisija po reviziji Sodišča objavila oceno na osnovi študije neodvisnih strokovnjakov, v kateri je uporaba Sklada ocenjena zelo pozitivno kljub omejenemu obsegu finančnih sredstev v teh petih letih. |
| --- | --- |

VIII.

Kar zadeva oceno vpliva ESB 2000–2004, je Komisija po reviziji Sodišča objavila oceno na osnovi študije neodvisnih strokovnjakov, v kateri je uporaba Sklada ocenjena zelo pozitivno kljub omejenemu obsegu finančnih sredstev v teh petih letih.

UVOD

| 2. | Evropski sklad za begunce (ESB) je prvi pravni akt, ki ga je Skupnost sprejela na področju azila in priseljevanja. |
| --- | --- |

2.

Evropski sklad za begunce (ESB) je prvi pravni akt, ki ga je Skupnost sprejela na področju azila in priseljevanja.

| 6. | Kot način izvajanja ESB je bilo deljeno upravljanje izbrano zato, da bi poudarili, da bo podpora, zagotovljena s pomočjo tega instrumenta, učinkovitejša in bolje usmerjena, če bodo ukrepi sofinanciranja temeljili na razmerah in potrebah v vsaki državi članici posebej. V skladu s sklepom Sveta Komisiji pomaga odbor, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic, zlasti pri sprejemanju pravil o upravičenosti izdatkov. |
| --- | --- |

6.

Kot način izvajanja ESB je bilo deljeno upravljanje izbrano zato, da bi poudarili, da bo podpora, zagotovljena s pomočjo tega instrumenta, učinkovitejša in bolje usmerjena, če bodo ukrepi sofinanciranja temeljili na razmerah in potrebah v vsaki državi članici posebej. V skladu s sklepom Sveta Komisiji pomaga odbor, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic, zlasti pri sprejemanju pravil o upravičenosti izdatkov.

| 10. in 11. | Komisija je Svetu predlagala, da sprejme določene izboljšave, za katere se zavzema Sodišče in ki so navedene v letnih poročilih preteklih let. Na osnovi predlogov Komisije je Svet sprejel pravne spremembe za obdobje 2005–2010, ki poenostavljajo pravila za izvajanje.
  Sprejetje novih direktiv Skupnosti na področju azila je omogočilo natančnejšo opredelitev ciljnih skupin za ESB II. |
| --- | --- |

10. in 11.

Komisija je Svetu predlagala, da sprejme določene izboljšave, za katere se zavzema Sodišče in ki so navedene v letnih poročilih preteklih let. Na osnovi predlogov Komisije je Svet sprejel pravne spremembe za obdobje 2005–2010, ki poenostavljajo pravila za izvajanje.

Sprejetje novih direktiv Skupnosti na področju azila je omogočilo natančnejšo opredelitev ciljnih skupin za ESB II.

| 13. | Komisija je nove finančne instrumente za obdobje 2007–2013 predstavila v okvirnem programu „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“. Določbe teh finančnih instrumentov razjasnijo velik del problemov, ki jih je Računsko sodišče predstavilo v tem poročilu. |
| --- | --- |

13.

Komisija je nove finančne instrumente za obdobje 2007–2013 predstavila v okvirnem programu „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“. Določbe teh finančnih instrumentov razjasnijo velik del problemov, ki jih je Računsko sodišče predstavilo v tem poročilu.

| 16. | Končna ocena ESB 2000–2004 je bila izdelana po številnih analizah tako na ravni držav članic kot na ravni služb Komisije. Poleg tega se je Komisija za celotno oceno ESB v obdobju 2000–2004 obrnila na zunanje svetovalce. Poročilo študije svetovalcev, ki obsega 1 125 strani, je na voljo od marca 2006.
  Vendar Komisija priznava, da bi moralo biti končno poročilo, objavljeno decembra 2006, drugim institucijam posredovano pred septembrom 2005. |
| --- | --- |

16.

Končna ocena ESB 2000–2004 je bila izdelana po številnih analizah tako na ravni držav članic kot na ravni služb Komisije. Poleg tega se je Komisija za celotno oceno ESB v obdobju 2000–2004 obrnila na zunanje svetovalce. Poročilo študije svetovalcev, ki obsega 1 125 strani, je na voljo od marca 2006.

Vendar Komisija priznava, da bi moralo biti končno poročilo, objavljeno decembra 2006, drugim institucijam posredovano pred septembrom 2005.

JE BILO RAZDELJEVANJE SREDSTEV DRŽAVAM ČLANICAM USTREZNO?

| 20. do 22. | Komisija je proračunska sredstva razdelila na osnovi razpoložljivih podatkov in se pri tem ves čas posvetovala z državami članicami. Za leto 2000 ni bilo skupne statistične opredelitve ciljnih skupin in metodologije zbiranja statističnih podatkov o prošnjah za azil. Države članice pri letnem zbiranju podatkov niso posebej upoštevale zahtev Komisije.
  Usklajevanje na tem področju (opredelitev pojmov, postopek zbiranja podatkov) je trajalo dlje, kot je bilo pričakovano. Komisija je oblikovala orodja za izboljšanje kakovosti in zanesljivosti zbiranja podatkov. Postopek zbiranja podatkov se je v letih med 2000 in 2004 postopoma izboljševal in še vedno traja. To kaže na zapletenost azilnih sistemov in velike razlike v tem, kako države članice opredeljujejo in obravnavajo prošnje za azil ter z njimi povezane odločitve. Razpoložljivost statističnih podatkov, ki so potrebni za dodelitev sredstev Sklada, se je zmanjšala zaradi pomanjkanja posebne zakonodaje na področju statistike, ki bi države članice obvezovala, da Eurostatu pošiljajo podatke o azilu. V prvih letih zbiranja podatkov države članice podatkov seveda še niso pošiljale sistematično in pravočasno. Zato je bilo treba z začasnim pristopom nadaljevati dlje, kot je bilo pričakovano.
  Medtem je Komisija septembra 2005 predložila predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih podatkih Skupnosti o selitvah in mednarodni zaščiti (COM(2005) 375 konč.). Ta predlog pomeni velik korak k usklajenim statističnim podatkom Skupnosti o selitvah in azilu, s katerim bi se morale razmere še izboljšati.
  Komisija ni imela pristojnosti za izvedbo revizij azilnih sistemov ali zbranih statističnih podatkov. |
| --- | --- |

20. do 22.

Komisija je proračunska sredstva razdelila na osnovi razpoložljivih podatkov in se pri tem ves čas posvetovala z državami članicami. Za leto 2000 ni bilo skupne statistične opredelitve ciljnih skupin in metodologije zbiranja statističnih podatkov o prošnjah za azil. Države članice pri letnem zbiranju podatkov niso posebej upoštevale zahtev Komisije.

Usklajevanje na tem področju (opredelitev pojmov, postopek zbiranja podatkov) je trajalo dlje, kot je bilo pričakovano. Komisija je oblikovala orodja za izboljšanje kakovosti in zanesljivosti zbiranja podatkov. Postopek zbiranja podatkov se je v letih med 2000 in 2004 postopoma izboljševal in še vedno traja. To kaže na zapletenost azilnih sistemov in velike razlike v tem, kako države članice opredeljujejo in obravnavajo prošnje za azil ter z njimi povezane odločitve. Razpoložljivost statističnih podatkov, ki so potrebni za dodelitev sredstev Sklada, se je zmanjšala zaradi pomanjkanja posebne zakonodaje na področju statistike, ki bi države članice obvezovala, da Eurostatu pošiljajo podatke o azilu. V prvih letih zbiranja podatkov države članice podatkov seveda še niso pošiljale sistematično in pravočasno. Zato je bilo treba z začasnim pristopom nadaljevati dlje, kot je bilo pričakovano.

Medtem je Komisija septembra 2005 predložila predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih podatkih Skupnosti o selitvah in mednarodni zaščiti (COM(2005) 375 konč.). Ta predlog pomeni velik korak k usklajenim statističnim podatkom Skupnosti o selitvah in azilu, s katerim bi se morale razmere še izboljšati.

Komisija ni imela pristojnosti za izvedbo revizij azilnih sistemov ali zbranih statističnih podatkov.

| 23. | Določene razlike v statistični razlagi se dajo pojasniti z različnimi nacionalnimi zakonodajami, ne da bi pod vprašaj postavili zanesljivost podatkov. Komisija priznava, da zbiranje statističnih podatkov ovirajo različni dejavniki, vendar je za vzpostavitev pravične osnove za razdeljevanje proračunskih sredstev vložila veliko truda, kar potrjuje tudi zunanja neodvisna ocena ESB I. |
| --- | --- |

23.

Določene razlike v statistični razlagi se dajo pojasniti z različnimi nacionalnimi zakonodajami, ne da bi pod vprašaj postavili zanesljivost podatkov. Komisija priznava, da zbiranje statističnih podatkov ovirajo različni dejavniki, vendar je za vzpostavitev pravične osnove za razdeljevanje proračunskih sredstev vložila veliko truda, kar potrjuje tudi zunanja neodvisna ocena ESB I.

| 24. | V nekaterih primerih je Eurostat navedel, da ni mogel razložiti ali preveriti drugih podatkov, ki so jih za dodelitev sredstev ESB predložile države članice. To se je zgodilo le, kadar države članice niso predložile ustreznih metapodatkov, kadar razčlenitev po mesecih in/ali državljanstvu ni bila na razpolago (to pomeni, da se ni dalo preveriti notranje usklajenosti podatkov) ali v primeru nepojasnjenih odstopanj od predhodno predloženih podatkov.
  Komisija meni, da je pri izračunu proračunskih dodelitev državam članicam že upoštevala variabilnost statističnih podatkov, saj dodelitve temeljijo na podatkih zadnjih treh let. Tako se učinek naknadnih revizij porazdeli v času. Komisija meni, da naknadna revizija odobrene podpore državam članicam ne pride v poštev.
  Komisija potrjuje, da bi morali biti pri pripravi statističnih podatkov, ki bodo uporabljeni za dodeljevanje v prvih dveh letih ESB I, rezultati izmenjave informacij med državami članicami in Komisijo bolje dokumentirani. Vendar je bilo vloženega veliko truda, kot v primeru Italije, da bi se to izboljšalo na najustreznejši način. Postopki komunikacije, ki poteka med Eurostatom in državami članicami za ureditev statističnih podatkov na področju azila, kažejo sprejeto prakso, ki se uporablja za statistične podatke na drugih področjih. To je pregleden postopek, ki državam članicam daje ustrezne možnosti, da preverijo in potrdijo oziroma popravijo svoje podatke. |
| --- | --- |

24.

V nekaterih primerih je Eurostat navedel, da ni mogel razložiti ali preveriti drugih podatkov, ki so jih za dodelitev sredstev ESB predložile države članice. To se je zgodilo le, kadar države članice niso predložile ustreznih metapodatkov, kadar razčlenitev po mesecih in/ali državljanstvu ni bila na razpolago (to pomeni, da se ni dalo preveriti notranje usklajenosti podatkov) ali v primeru nepojasnjenih odstopanj od predhodno predloženih podatkov.

Komisija meni, da je pri izračunu proračunskih dodelitev državam članicam že upoštevala variabilnost statističnih podatkov, saj dodelitve temeljijo na podatkih zadnjih treh let. Tako se učinek naknadnih revizij porazdeli v času. Komisija meni, da naknadna revizija odobrene podpore državam članicam ne pride v poštev.

Komisija potrjuje, da bi morali biti pri pripravi statističnih podatkov, ki bodo uporabljeni za dodeljevanje v prvih dveh letih ESB I, rezultati izmenjave informacij med državami članicami in Komisijo bolje dokumentirani. Vendar je bilo vloženega veliko truda, kot v primeru Italije, da bi se to izboljšalo na najustreznejši način. Postopki komunikacije, ki poteka med Eurostatom in državami članicami za ureditev statističnih podatkov na področju azila, kažejo sprejeto prakso, ki se uporablja za statistične podatke na drugih področjih. To je pregleden postopek, ki državam članicam daje ustrezne možnosti, da preverijo in potrdijo oziroma popravijo svoje podatke.

| 25. | Ko je bil ESB ustanovljen, na ravni Evropske unije še ni bilo usklajenih statističnih podatkov. Komisija je Svetu in Parlamentu predlagala, naj ukrepata pragmatično in pravično. |
| --- | --- |

25.

Ko je bil ESB ustanovljen, na ravni Evropske unije še ni bilo usklajenih statističnih podatkov. Komisija je Svetu in Parlamentu predlagala, naj ukrepata pragmatično in pravično.

SO KOMISIJA IN DRŽAVE ČLANICE DOBRO VODILE SKLAD?

| 26. | Na začetku novega programa so zamude pri sprejemanju pravil za izvajanje neizogibne. Komisija priznava, da je zaradi potrebnega posvetovanja z državami članicami in rokov za prevode prišlo do določene zamude (1). Vendar je Komisija pri oblikovanju pravil za izvajanje tesno sodelovala z državami članicami, zato zamude pri dokončanju besedil niso prispevale k težavam, ki so jih imele države članice z upravljanjem programa. |
| --- | --- |

26.

Na začetku novega programa so zamude pri sprejemanju pravil za izvajanje neizogibne. Komisija priznava, da je zaradi potrebnega posvetovanja z državami članicami in rokov za prevode prišlo do določene zamude (1). Vendar je Komisija pri oblikovanju pravil za izvajanje tesno sodelovala z državami članicami, zato zamude pri dokončanju besedil niso prispevale k težavam, ki so jih imele države članice z upravljanjem programa.

| 27. | ESB je bil zasnovan na osnovi vsakoletnega dodeljevanja sredstev in načrtovanja na ravni držav članic. Iz tega logično sledi, da je morala Komisija uskladiti načrtovanje programa na ravni držav članic in potrebno prilagoditev podpore zneskom, ki jih je sprejel proračunski organ. Načela načrtovanja so bila za naslednje faze ESB 2005–2013 izboljšana v mejah zmožnosti, a logika je ostala nespremenjena. Ker časa, ki je potreben za pregled in sprejetje letnih programov, ni mogoče skrajšati, Komisija nima druge izbire kot pozvati države članice, naj pri načrtovanju upoštevajo začasne proračunske podatke in ga pozneje prilagodijo v skladu s končnimi podatki. |
| --- | --- |

27.

ESB je bil zasnovan na osnovi vsakoletnega dodeljevanja sredstev in načrtovanja na ravni držav članic. Iz tega logično sledi, da je morala Komisija uskladiti načrtovanje programa na ravni držav članic in potrebno prilagoditev podpore zneskom, ki jih je sprejel proračunski organ. Načela načrtovanja so bila za naslednje faze ESB 2005–2013 izboljšana v mejah zmožnosti, a logika je ostala nespremenjena. Ker časa, ki je potreben za pregled in sprejetje letnih programov, ni mogoče skrajšati, Komisija nima druge izbire kot pozvati države članice, naj pri načrtovanju upoštevajo začasne proračunske podatke in ga pozneje prilagodijo v skladu s končnimi podatki.

| 28. | V skladu s pravno podlago zahtevek za sofinanciranje državam članicam omogoča, da natančno določijo letni program ukrepov, ki izpolnjujejo pogoje ESB, so upravičeni glede na nacionalne potrebe in se ne omejujejo le na splošne proračunske dodelitve. |
| --- | --- |

28.

V skladu s pravno podlago zahtevek za sofinanciranje državam članicam omogoča, da natančno določijo letni program ukrepov, ki izpolnjujejo pogoje ESB, so upravičeni glede na nacionalne potrebe in se ne omejujejo le na splošne proračunske dodelitve.

| 29. | Komisija ugotavlja, da primer iz leta 2003 dokazuje, da je časovni razpored proračunskega postopka Unije in časovni razpored načrtovanja ESB I resnično težko uskladiti. Prvotni časovni razpored, ki ga je predlagala Komisija, je bil na pogajanjih o pravni podlagi spremenjen.
  Pred sprejetjem odločb o sofinanciranju za vsako državo članico posebej se sprejme odločba o dodelitvi sredstev za vse države članice skupaj, izvede prenos in analiza letnih programov držav članic ter posvetovanje z odborom držav članic. Za vsakega od teh korakov je potrebnih več tednov. |
| --- | --- |

29.

Komisija ugotavlja, da primer iz leta 2003 dokazuje, da je časovni razpored proračunskega postopka Unije in časovni razpored načrtovanja ESB I resnično težko uskladiti. Prvotni časovni razpored, ki ga je predlagala Komisija, je bil na pogajanjih o pravni podlagi spremenjen.

Pred sprejetjem odločb o sofinanciranju za vsako državo članico posebej se sprejme odločba o dodelitvi sredstev za vse države članice skupaj, izvede prenos in analiza letnih programov držav članic ter posvetovanje z odborom držav članic. Za vsakega od teh korakov je potrebnih več tednov.

| 31. do 33. | V okviru ESB II Komisija lahko v drugem predplačilu izplača do 100 % sredstev, namenjenih državam članicam. Zato lahko države članice do 100 % sredstev izplačajo končnemu upravičencu, brez poseganja v svoje lastne postopke izplačevanja. Z novim razporedom izplačil bodo pridobile vse organizacije, ne glede na svojo velikost. |
| --- | --- |

31. do 33.

V okviru ESB II Komisija lahko v drugem predplačilu izplača do 100 % sredstev, namenjenih državam članicam. Zato lahko države članice do 100 % sredstev izplačajo končnemu upravičencu, brez poseganja v svoje lastne postopke izplačevanja. Z novim razporedom izplačil bodo pridobile vse organizacije, ne glede na svojo velikost.

| 34. do 35. | Glavni cilj uporabe finančnega instrumenta z deljenim upravljanjem je, da se državam članicam omogoči, da splošne ukrepe prilagodijo nacionalnim potrebam. Ob upoštevanju pravne podlage so različni cilji držav članic za Komisijo dokaz, da so države članice ESB pravilno sprejele, in zagotovilo za njegovo učinkovitost. Ocena obdobja 2000–2004 ESB, ki jo je Komisija oblikovala na podlagi poročila zunanjih strokovnjakov, potrjuje, kako zelo je bil ta pristop učinkovit in pozitivno sprejet. Komisija meni, da bi lahko ukrepe vračanja uporabili za sofinanciranje letov v izvorne države. Seznam ukrepov, predstavljenih v pravni podlagi, ki pojasnjuje pojem predhodnih informacij in svetovanja, je dejansko le okviren.
  Nekaterim državam članicam je uspelo ukrepe vračanja prvotno omejiti na pilotne raziskave pred morebitno posplošitvijo.
  Sofinanciranje prostovoljnih povratkov neuspešnih prosilcev za azil je v skladu s pravno podlago ESB upravičeno, izjava Evropskega sveta za begunce in izgnance (ECRE) pa kaže na zavzetje stališča, ki ni povezano s področjem in načinom uporabe ESB. |
| --- | --- |

34. do 35.

Glavni cilj uporabe finančnega instrumenta z deljenim upravljanjem je, da se državam članicam omogoči, da splošne ukrepe prilagodijo nacionalnim potrebam. Ob upoštevanju pravne podlage so različni cilji držav članic za Komisijo dokaz, da so države članice ESB pravilno sprejele, in zagotovilo za njegovo učinkovitost. Ocena obdobja 2000–2004 ESB, ki jo je Komisija oblikovala na podlagi poročila zunanjih strokovnjakov, potrjuje, kako zelo je bil ta pristop učinkovit in pozitivno sprejet. Komisija meni, da bi lahko ukrepe vračanja uporabili za sofinanciranje letov v izvorne države. Seznam ukrepov, predstavljenih v pravni podlagi, ki pojasnjuje pojem predhodnih informacij in svetovanja, je dejansko le okviren.

Nekaterim državam članicam je uspelo ukrepe vračanja prvotno omejiti na pilotne raziskave pred morebitno posplošitvijo.

Sofinanciranje prostovoljnih povratkov neuspešnih prosilcev za azil je v skladu s pravno podlago ESB upravičeno, izjava Evropskega sveta za begunce in izgnance (ECRE) pa kaže na zavzetje stališča, ki ni povezano s področjem in načinom uporabe ESB.

| 36. | Na splošno Komisija meni, da opredelitev oseb, ki izpolnjujejo pogoje za vračanje, ni neprimerna.
  Sofinanciranje vračanja vseh oseb iz tretjih držav, vključno z državami pristopnicami pred začetkom veljavnosti aktov o pristopu, je v skladu z ESB.
  Zato nikakor ne bi smeli različno obravnavati oseb iz tretjih držav glede na to, ali prihajajo iz države pristopnice ali ne, saj gre za ciljne skupine ukrepov, ki jih sofinancira ESB (sprejem, vključevanje in vračanje). |
| --- | --- |

36.

Na splošno Komisija meni, da opredelitev oseb, ki izpolnjujejo pogoje za vračanje, ni neprimerna.

Sofinanciranje vračanja vseh oseb iz tretjih držav, vključno z državami pristopnicami pred začetkom veljavnosti aktov o pristopu, je v skladu z ESB.

Zato nikakor ne bi smeli različno obravnavati oseb iz tretjih držav glede na to, ali prihajajo iz države pristopnice ali ne, saj gre za ciljne skupine ukrepov, ki jih sofinancira ESB (sprejem, vključevanje in vračanje).

| 37. | Pozitivni primeri, ki jih navaja Sodišče, poudarjajo, da pravne določbe in vodenje Komisije lahko državam članicam, ki bi to želele, omogočijo vzpostavitev trdnega kontrolnega sistema. |
| --- | --- |

37.

Pozitivni primeri, ki jih navaja Sodišče, poudarjajo, da pravne določbe in vodenje Komisije lahko državam članicam, ki bi to želele, omogočijo vzpostavitev trdnega kontrolnega sistema.

| 39. | Komisija meni, da dejavnosti spremljanja zajemajo odnose z državami članicami v celoti in ne le obiskov v državah članicah. Seje odbora držav članic so na primer omogočile sprejetje posebnih smernic za različna pravila ESB.
  V skladu s pomanjkanjem sredstev in kljub temu, da je k upoštevanju te določbe ne obvezuje pravna podlaga ESB, je Komisija vzpostavila program obiskov v državah članicah njim v pomoč.
  Zaradi resnih nepravilnosti, ki jih je Komisija ugotovila v Združenem kraljestvu, je generalni direktor GD JLS v svojih letnih poročilih za leti 2004 in 2005 v zvezi s tamkajšnjimi posebnimi razmerami izrazil svoje pridržke. Komisija je Združenemu kraljestvu predlagala finančni popravek v višini 5 % za leti 2000 in 2001 zaradi ugotovljenih nepravilnosti, za katere je odgovorna država članica, kar je Združeno kraljestvo sprejelo. Postopek zaključevanja za leta od 2002 do 2004 še poteka.
  Komisija je v okviru „spremljanja“ na obisku v Avstriji ugotovila prevelik obseg prenesenih nalog, o čemer je takoj obvestila nacionalne organe. V novem postopku oddaje javnih naročil so bile lastnosti prenesenih nalog pri obnovi storitve prilagojene.
  Glede ugotovitev Sodišča v zvezi z Italijo Komisija načrtuje dva ukrepa: naknadni nadzor ESB 2000–2004 in spremljanje kontrolnih sistemov za ESB II v okviru obiska države članice. Misija naknadnega nadzora, ki natančno preiskuje pogoje izvajanja ESB vključno s skladnostjo postopkov zbiranja predlogov z določbami pravne podlage, je skoraj končana.
  Na splošno bo Komisija pri zaključevanju letnih programov in, če bo potrebno, v okviru svojih obiskov za spremljanje zagotovila, da se odpravijo morebitne nepravilnosti, na katere opozarja Sodišče. |
| --- | --- |

39.

Komisija meni, da dejavnosti spremljanja zajemajo odnose z državami članicami v celoti in ne le obiskov v državah članicah. Seje odbora držav članic so na primer omogočile sprejetje posebnih smernic za različna pravila ESB.

V skladu s pomanjkanjem sredstev in kljub temu, da je k upoštevanju te določbe ne obvezuje pravna podlaga ESB, je Komisija vzpostavila program obiskov v državah članicah njim v pomoč.

Zaradi resnih nepravilnosti, ki jih je Komisija ugotovila v Združenem kraljestvu, je generalni direktor GD JLS v svojih letnih poročilih za leti 2004 in 2005 v zvezi s tamkajšnjimi posebnimi razmerami izrazil svoje pridržke. Komisija je Združenemu kraljestvu predlagala finančni popravek v višini 5 % za leti 2000 in 2001 zaradi ugotovljenih nepravilnosti, za katere je odgovorna država članica, kar je Združeno kraljestvo sprejelo. Postopek zaključevanja za leta od 2002 do 2004 še poteka.

Komisija je v okviru „spremljanja“ na obisku v Avstriji ugotovila prevelik obseg prenesenih nalog, o čemer je takoj obvestila nacionalne organe. V novem postopku oddaje javnih naročil so bile lastnosti prenesenih nalog pri obnovi storitve prilagojene.

Glede ugotovitev Sodišča v zvezi z Italijo Komisija načrtuje dva ukrepa: naknadni nadzor ESB 2000–2004 in spremljanje kontrolnih sistemov za ESB II v okviru obiska države članice. Misija naknadnega nadzora, ki natančno preiskuje pogoje izvajanja ESB vključno s skladnostjo postopkov zbiranja predlogov z določbami pravne podlage, je skoraj končana.

Na splošno bo Komisija pri zaključevanju letnih programov in, če bo potrebno, v okviru svojih obiskov za spremljanje zagotovila, da se odpravijo morebitne nepravilnosti, na katere opozarja Sodišče.

KAKŠEN JE BIL VPLIV ESB NA NACIONALNA PRIZADEVANJA NA PODROČJU AZILA?

| 41. | ESB na prvem mestu temelji na solidarnosti med državami članicami, ki Uniji omogoča razporeditev finančnega bremena sprejemanja, vključevanja ter vračanja beguncev in razseljenih oseb. Odločba Sveta 2000/596/ES se ne sklicuje na obveznost javne porabe, kar še potrjuje dejstvo, da pri ESB I načelo dodatnosti ne velja. |
| --- | --- |

41.

ESB na prvem mestu temelji na solidarnosti med državami članicami, ki Uniji omogoča razporeditev finančnega bremena sprejemanja, vključevanja ter vračanja beguncev in razseljenih oseb. Odločba Sveta 2000/596/ES se ne sklicuje na obveznost javne porabe, kar še potrjuje dejstvo, da pri ESB I načelo dodatnosti ne velja.

| 42. | Čeprav Komisija ni izvedla sistematične primerjave, je decembra 2006 objavila delovni dokument svojih služb (2), ki povzema večmesečno analizo ukrepov ESB na ravni držav članic. Ugotovitve tega dokumenta se opirajo na oceno neodvisnih strokovnjakov, ki so uporabo sredstev ocenili zelo pozitivno, čeprav je bil celotni znesek dodeljenih finančnih sredstev za teh pet let omejen. |
| --- | --- |

42.

Čeprav Komisija ni izvedla sistematične primerjave, je decembra 2006 objavila delovni dokument svojih služb (2), ki povzema večmesečno analizo ukrepov ESB na ravni držav članic. Ugotovitve tega dokumenta se opirajo na oceno neodvisnih strokovnjakov, ki so uporabo sredstev ocenili zelo pozitivno, čeprav je bil celotni znesek dodeljenih finančnih sredstev za teh pet let omejen.

| 43. | Ocena, ki jo je izvedla Komisija, prav tako dokazuje, da:






  — | je posredovanje neposredno doseglo 600 000 oseb in jim zagotovilo socialno, materialno in zdravstveno pomoč v težkih razmerah, |
| --- | --- | --- |

43.

Ocena, ki jo je izvedla Komisija, prav tako dokazuje, da:

—

je posredovanje neposredno doseglo 600 000 oseb in jim zagotovilo socialno, materialno in zdravstveno pomoč v težkih razmerah,

| — | organizacije, ki izvajajo projekte, Sklad sprejemajo zelo pozitivno, |
| --- | --- |

—

organizacije, ki izvajajo projekte, Sklad sprejemajo zelo pozitivno,

| — | v okviru držav članic, med katerimi imajo nekatere več proračunskih sredstev za področje azila, je Sklad prispeval k postopnemu oblikovanju skupne azilne politike, ki jo določajo akti Skupnosti. |
| --- | --- |

—

v okviru držav članic, med katerimi imajo nekatere več proračunskih sredstev za področje azila, je Sklad prispeval k postopnemu oblikovanju skupne azilne politike, ki jo določajo akti Skupnosti.

ZAKLJUČEK

| 45. | Komisija meni, da je v obdobju 2000–2004 zagotovila pravično razdelitev proračunskih sredstev ESB kljub težavam s statističnimi podatki. Končni cilj zbiranja statističnih podatkov je pravilna ocena bremena držav članic, ki bi omogočila pravično razporeditev stroškov za ukrepe ESB na ravni Unije. Kakovost statističnih podatkov se postopoma izboljšuje. |
| --- | --- |

45.

Komisija meni, da je v obdobju 2000–2004 zagotovila pravično razdelitev proračunskih sredstev ESB kljub težavam s statističnimi podatki. Končni cilj zbiranja statističnih podatkov je pravilna ocena bremena držav članic, ki bi omogočila pravično razporeditev stroškov za ukrepe ESB na ravni Unije. Kakovost statističnih podatkov se postopoma izboljšuje.

| 46. | Komisija priznava, da so bila nekatera pravila uporabe ESB objavljena z znatno zamudo. Pravila uporabe so bila predstavljena in obravnavana v odboru držav članic že dolgo pred njihovim sprejetjem. Postopek dodelitve sredstev v okviru ESB I ni bil najboljši, nekaj poenostavitev je bilo že uvedenih. Komisija meni, da je sedanji postopek edini, ki lahko na osnovi podrobnega letnega programa, ki ga predhodno potrdi Komisija, zagotovi uporabo sredstev ESB v državah članicah v najkrajšem možnem času. |
| --- | --- |

46.

Komisija priznava, da so bila nekatera pravila uporabe ESB objavljena z znatno zamudo. Pravila uporabe so bila predstavljena in obravnavana v odboru držav članic že dolgo pred njihovim sprejetjem. Postopek dodelitve sredstev v okviru ESB I ni bil najboljši, nekaj poenostavitev je bilo že uvedenih. Komisija meni, da je sedanji postopek edini, ki lahko na osnovi podrobnega letnega programa, ki ga predhodno potrdi Komisija, zagotovi uporabo sredstev ESB v državah članicah v najkrajšem možnem času.

| 47. | Komisija si bo še naprej prizadevala države članice izobraževati o ESB in jim pojasnjevati njegova pravila, vendar meni, da razlike pri izvajanju nacionalnih ukrepov med državami članicami ne izhajajo iz različnih razlag pravne podlage, temveč so posledica prilagajanja ukrepov nacionalnim potrebam. |
| --- | --- |

47.

Komisija si bo še naprej prizadevala države članice izobraževati o ESB in jim pojasnjevati njegova pravila, vendar meni, da razlike pri izvajanju nacionalnih ukrepov med državami članicami ne izhajajo iz različnih razlag pravne podlage, temveč so posledica prilagajanja ukrepov nacionalnim potrebam.

| 48. | Komisija je prevzela vlogo svetovanja in spremljanja držav članic, čeprav slednje v pravni podlagi ni predvideno. Za izvajanje ukrepov so na prvem mestu odgovorne države članice, Komisija pa lahko nadzira ali celo kaznuje, a v nobenem primeru ne more neposredno odpravljati pomanjkljivosti in nepravilnega delovanja kontrolnih sistemov držav članic. Kadar je potrebno, Komisija uvede splošne popravne ukrepe za primere, predvidene v pravni podlagi. |
| --- | --- |

48.

Komisija je prevzela vlogo svetovanja in spremljanja držav članic, čeprav slednje v pravni podlagi ni predvideno. Za izvajanje ukrepov so na prvem mestu odgovorne države članice, Komisija pa lahko nadzira ali celo kaznuje, a v nobenem primeru ne more neposredno odpravljati pomanjkljivosti in nepravilnega delovanja kontrolnih sistemov držav članic. Kadar je potrebno, Komisija uvede splošne popravne ukrepe za primere, predvidene v pravni podlagi.

| 49. in 50. | Komisija je sklepne ugotovitve ocene ESB za obdobje 2000–2004 objavila z zaostankom, ki ga je priznala. Vendar so bile na voljo letne ocene na ravni držav članic. Kljub omejenemu proračunu je veliko število ljudi dobilo pomoč iz ESB (600 000 oseb). Sklad je v več državah članicah omogočil prilagoditev ali zaostritev zakonodaje in praks na področju azila. |
| --- | --- |

49. in 50.

Komisija je sklepne ugotovitve ocene ESB za obdobje 2000–2004 objavila z zaostankom, ki ga je priznala. Vendar so bile na voljo letne ocene na ravni držav članic. Kljub omejenemu proračunu je veliko število ljudi dobilo pomoč iz ESB (600 000 oseb). Sklad je v več državah članicah omogočil prilagoditev ali zaostritev zakonodaje in praks na področju azila.

PRIPOROČILA

| 51. | Komisija se strinja s priporočilom za bolj usklajene statistične podatke. Skupaj z državami članicami si bo prizadevala opredeliti načine za natančnejše preverjanje podatkov. Komisija meni, da je treba zaradi same narave zbranih podatkov sprejeti tveganje, da bo pri majhnem delu podatkov kakovost nižja.
  Uredba o statistikah na področju azila in priseljevanja, ki jo je Komisija predlagala septembra 2005, bi morala omogočiti rešitev tega vprašanja, takoj ko bi začela vplivati na zbiranje statističnih podatkov na področju azila, Komisija in države članice pa bodo morale okrepiti medsebojno sodelovanje.
  Novi ESB (2008–2013) bo vključeval dejavnosti spodbujanja zmogljivosti zbiranja, analiziranja in širjenja statističnih podatkov. |
| --- | --- |

51.

Komisija se strinja s priporočilom za bolj usklajene statistične podatke. Skupaj z državami članicami si bo prizadevala opredeliti načine za natančnejše preverjanje podatkov. Komisija meni, da je treba zaradi same narave zbranih podatkov sprejeti tveganje, da bo pri majhnem delu podatkov kakovost nižja.

Uredba o statistikah na področju azila in priseljevanja, ki jo je Komisija predlagala septembra 2005, bi morala omogočiti rešitev tega vprašanja, takoj ko bi začela vplivati na zbiranje statističnih podatkov na področju azila, Komisija in države članice pa bodo morale okrepiti medsebojno sodelovanje.

Novi ESB (2008–2013) bo vključeval dejavnosti spodbujanja zmogljivosti zbiranja, analiziranja in širjenja statističnih podatkov.

| 52. | Komisija se strinja s priporočilom o tem, da je treba uporabljati pregledane statistične podatke, toda meni, da z uporabo najnovejših podatkov zadnjih treh let za dodelitev sredstev za referenčno leto že upošteva naknadne preglede podatkov prejšnjih let. Ta postopek je v skladu s pravno podlago in načelom enoletnosti proračuna Skupnosti. |
| --- | --- |

52.

Komisija se strinja s priporočilom o tem, da je treba uporabljati pregledane statistične podatke, toda meni, da z uporabo najnovejših podatkov zadnjih treh let za dodelitev sredstev za referenčno leto že upošteva naknadne preglede podatkov prejšnjih let. Ta postopek je v skladu s pravno podlago in načelom enoletnosti proračuna Skupnosti.

| 53. | Sedanji pristop v zvezi s statističnimi podatki, uporabljenimi za dodelitev sredstev, je rezultat poglobljenih in težavnih razprav s Svetom v okviru pogajanj o pravni podlagi. Pavšalna dodelitev sredstev (spodnji prag za države članice) se že delno uporablja. Komisija meni, da ni v njeni moči, da bi v zvezi s tem storila še kaj, in da sredstva ne morejo biti v celoti dodeljena na osnovi pavšala, ne da bi pod vprašaj postavili temeljni cilj ESB, tj. razporeditev bremena beguncev in razseljenih oseb na vso Unijo. |
| --- | --- |

53.

Sedanji pristop v zvezi s statističnimi podatki, uporabljenimi za dodelitev sredstev, je rezultat poglobljenih in težavnih razprav s Svetom v okviru pogajanj o pravni podlagi. Pavšalna dodelitev sredstev (spodnji prag za države članice) se že delno uporablja. Komisija meni, da ni v njeni moči, da bi v zvezi s tem storila še kaj, in da sredstva ne morejo biti v celoti dodeljena na osnovi pavšala, ne da bi pod vprašaj postavili temeljni cilj ESB, tj. razporeditev bremena beguncev in razseljenih oseb na vso Unijo.

| 54. | Komisija se strinja s priporočilom, da bi s Svetom in Parlamentom začeli razpravo o jasnosti in natančnosti pravil o upravičenosti do podpore, ampak poudarja, da je do poglobljene razprave o ukrepih in ciljnih skupinah, ki izpolnjujejo pogoje, že prišlo v okviru pogajanj za sprejetje pravne podlage ESB za obdobje 2008–2013. Vprašanje oseb, ki izpolnjujejo pogoje za ukrep vračanja, bo rešeno z začetkom veljavnosti Evropskega sklada za vračanje. |
| --- | --- |

54.

Komisija se strinja s priporočilom, da bi s Svetom in Parlamentom začeli razpravo o jasnosti in natančnosti pravil o upravičenosti do podpore, ampak poudarja, da je do poglobljene razprave o ukrepih in ciljnih skupinah, ki izpolnjujejo pogoje, že prišlo v okviru pogajanj za sprejetje pravne podlage ESB za obdobje 2008–2013. Vprašanje oseb, ki izpolnjujejo pogoje za ukrep vračanja, bo rešeno z začetkom veljavnosti Evropskega sklada za vračanje.

---

(1)  Odločba 2000/596/ES o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce je bila sprejeta 28. septembra 2000. Komisija je 20. marca 2001 sprejela Odločbo C(2001) 736 glede upravičenosti izdatkov in poročil o izvajanju v zvezi z dejavnostmi, ki jih sofinancira ESB. Komisija je 18. decembra 2001 sprejela Odločbo C(2001) 4372 o upravljanju, sistemih nadzora in postopku izvajanja finančnih popravkov.

(2)  SEC(2006) 1636, Končna ocena Evropskega sklada za begunce za obdobje 2000–2004.

---