# Uradni list L 310/2010

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2010.310.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 310 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5326. november 2010 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2010.310.slv

Uradni list

Evropske unije

L 310

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5326. november 2010

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1084/2010 z dne 25. novembra 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 612/2009 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema izvoznih nadomestil za kmetijske proizvode, kar zadeva enakovrednost v okviru aktivnega oplemenitenja | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1085/2010 z dne 25. novembra 2010 o odprtju in načinu upravljanja nekaterih letnih tarifnih kvot Skupnosti za uvoz sladkega krompirja, manioke, škroba iz manioke in drugih proizvodov z oznakama KN 07149011 in KN 07149019 ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1000/2010 | 3 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 1086/2010 z dne 25. novembra 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 7 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 1087/2010 z dne 25. novembra 2010 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (EU) št. 867/2010, za tržno leto 2010/11 | 9 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije 2010/81/EU z dne 25. novembra 2010 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS glede razširitve uporabe aktivne snovi 2-fenilfenola (
  1
  ) | 11 |
| | | SKLEPI |
| | | 2010/714/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 25. novembra 2010 o spremembi Odločbe 2004/4/ES o začasni dovolitvi državam članicam, da sprejmejo nujne ukrepe proti razširjanju Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith v zvezi z Egiptom
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8185) | 14 |
| | | 2010/715/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 25. novembra 2010 o odobritvi dajanja na trg amonij-železovega fosfata kot nove živilske sestavine v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8191) | 16 |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Pravilnik št. 64 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji vozil glede na njihovo opremo, ki lahko vključuje: zasilno nadomestno enoto, pnevmatike s podaljšano mobilnostjo in/ali sistem pnevmatik s podaljšano mobilnostjo in/ali sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah | 18 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 1084/2010 z dne 25. novembra 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 612/2009 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema izvoznih nadomestil za kmetijske proizvode, kar zadeva enakovrednost v okviru aktivnega oplemenitenja

1

*

Uredba Komisije (EU) št. 1085/2010 z dne 25. novembra 2010 o odprtju in načinu upravljanja nekaterih letnih tarifnih kvot Skupnosti za uvoz sladkega krompirja, manioke, škroba iz manioke in drugih proizvodov z oznakama KN 07149011 in KN 07149019 ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1000/2010

3

Uredba Komisije (EU) št. 1086/2010 z dne 25. novembra 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

7

Uredba Komisije (EU) št. 1087/2010 z dne 25. novembra 2010 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (EU) št. 867/2010, za tržno leto 2010/11

9

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije 2010/81/EU z dne 25. novembra 2010 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS glede razširitve uporabe aktivne snovi 2-fenilfenola (
  1
  )

1

11

SKLEPI

2010/714/EU

*

Sklep Komisije z dne 25. novembra 2010 o spremembi Odločbe 2004/4/ES o začasni dovolitvi državam članicam, da sprejmejo nujne ukrepe proti razširjanju Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith v zvezi z Egiptom
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8185)

Pseudomonas solanacearum

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8185)

14

2010/715/EU

*

Sklep Komisije z dne 25. novembra 2010 o odobritvi dajanja na trg amonij-železovega fosfata kot nove živilske sestavine v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8191)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8191)

16

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Pravilnik št. 64 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji vozil glede na njihovo opremo, ki lahko vključuje: zasilno nadomestno enoto, pnevmatike s podaljšano mobilnostjo in/ali sistem pnevmatik s podaljšano mobilnostjo in/ali sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 26.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 310/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 310/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1084/2010

z dne 25. novembra 2010

o spremembi Uredbe (ES) št. 612/2009 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema izvoznih nadomestil za kmetijske proizvode, kar zadeva enakovrednost v okviru aktivnega oplemenitenja

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1) ter zlasti členov 167 in 170 v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z drugim pododstavkom člena 12(4) Uredbe Komisije (ES) št. 612/2009 (2) se izvozno nadomestilo odobri, kadar so bile sestavine, za katere se zahteva nadomestilo, prvotno po poreklu iz Skupnosti (zdaj iz Unije) in/ali v prostem prometu, kot to določa odstavek 1, vendar niso več v prostem prometu izključno zaradi svoje vključitve v druge proizvode. Ta določba se uporablja, kadar so proizvodi s poreklom iz Skupnosti in/ali v prostem prometu predelani v okviru aktivnega oplemenitenja, kot je določeno v členih 114 do 129 Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (3). |
| --- | --- |

(1)

V skladu z drugim pododstavkom člena 12(4) Uredbe Komisije (ES) št. 612/2009 (2) se izvozno nadomestilo odobri, kadar so bile sestavine, za katere se zahteva nadomestilo, prvotno po poreklu iz Skupnosti (zdaj iz Unije) in/ali v prostem prometu, kot to določa odstavek 1, vendar niso več v prostem prometu izključno zaradi svoje vključitve v druge proizvode. Ta določba se uporablja, kadar so proizvodi s poreklom iz Skupnosti in/ali v prostem prometu predelani v okviru aktivnega oplemenitenja, kot je določeno v členih 114 do 129 Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (3).

| (2) | V skladu s členom 84(1)(b) in členom 89 Uredbe (EGS) št. 2913/92 je aktivno oplemenitenje carinski postopek z ekonomskih učinkom in odložni postopek, ki se zaključi, ko je blagu, ki je dano v ta postopek, ali pridobljenim proizvodom dodeljena nova carinsko dovoljena raba ali uporaba. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 84(1)(b) in členom 89 Uredbe (EGS) št. 2913/92 je aktivno oplemenitenje carinski postopek z ekonomskih učinkom in odložni postopek, ki se zaključi, ko je blagu, ki je dano v ta postopek, ali pridobljenim proizvodom dodeljena nova carinsko dovoljena raba ali uporaba.

| (3) | V členu 115(1) Uredbe (EGS) št. 2913/92 je določeno, da morajo carinski organi dovoliti, da se pridobljeni proizvodi pridobijo iz enakovrednega blaga in da se pridobljeni proizvodi, pridobljeni iz enakovrednega blaga, izvozijo iz Skupnosti pred uvozom uvoznega blaga. V členu 114(2)(e) navedene uredbe je enakovredno blago opredeljeno kot skupnostno blago, ki se uporabi namesto uvoznega blaga za izdelavo pridobljenih proizvodov. V skladu s členom 545(2) in (3) Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (4) enakovredno blago in iz njega narejeni pridobljeni proizvodi postanejo neskupnostno blago, uvozno blago pa skupnostno blago ob sprejemu deklaracije za zaključek postopkov, kadar pa je uvozno blago dano v promet pred zaključkom postopkov, se status blaga spremeni, ko je dano v promet. Pri predhodnem izvozu pridobljeni proizvodi postanejo neskupnostno blago ob sprejemu izvozne deklaracije, pod pogojem da je blago za uvoz vneseno v carinske postopke; uvozno blago postane skupnostno blago ob vnosu v carinske postopke. |
| --- | --- |

(3)

V členu 115(1) Uredbe (EGS) št. 2913/92 je določeno, da morajo carinski organi dovoliti, da se pridobljeni proizvodi pridobijo iz enakovrednega blaga in da se pridobljeni proizvodi, pridobljeni iz enakovrednega blaga, izvozijo iz Skupnosti pred uvozom uvoznega blaga. V členu 114(2)(e) navedene uredbe je enakovredno blago opredeljeno kot skupnostno blago, ki se uporabi namesto uvoznega blaga za izdelavo pridobljenih proizvodov. V skladu s členom 545(2) in (3) Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (4) enakovredno blago in iz njega narejeni pridobljeni proizvodi postanejo neskupnostno blago, uvozno blago pa skupnostno blago ob sprejemu deklaracije za zaključek postopkov, kadar pa je uvozno blago dano v promet pred zaključkom postopkov, se status blaga spremeni, ko je dano v promet. Pri predhodnem izvozu pridobljeni proizvodi postanejo neskupnostno blago ob sprejemu izvozne deklaracije, pod pogojem da je blago za uvoz vneseno v carinske postopke; uvozno blago postane skupnostno blago ob vnosu v carinske postopke.

| (4) | Ker uvozno blago po pravilih o uporabi enakovrednega blaga pridobi carinski status skupnostnega blaga in se s tem zaključi ali se bo zaključil postopek aktivnega oplemenitenja, za uvozno blago ne veljajo uvozne dajatve. Raven cen enakovrednega izvoženega blaga s poreklom iz Skupnosti v Uniji se zato v tem primeru kompenzira z ravnijo svetovnih tržnih cen uvoznega blaga, zato ni upravičeno, da bi bila za enakovredno izvoženo blago razlika med svetovno tržno ceno in ceno v Uniji krita z izvoznim nadomestilom, kot je določeno v členu 162 Uredbe (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(4)

Ker uvozno blago po pravilih o uporabi enakovrednega blaga pridobi carinski status skupnostnega blaga in se s tem zaključi ali se bo zaključil postopek aktivnega oplemenitenja, za uvozno blago ne veljajo uvozne dajatve. Raven cen enakovrednega izvoženega blaga s poreklom iz Skupnosti v Uniji se zato v tem primeru kompenzira z ravnijo svetovnih tržnih cen uvoznega blaga, zato ni upravičeno, da bi bila za enakovredno izvoženo blago razlika med svetovno tržno ceno in ceno v Uniji krita z izvoznim nadomestilom, kot je določeno v členu 162 Uredbe (ES) št. 1234/2007.

| (5) | Zaradi jasnosti in pravne varnosti je treba v Uredbi (ES) št. 612/2009 izrecno izključiti odobritev izvoznih nadomestil, ko se proizvodi izvažajo na podlagi pravil za uporabo enakovrednega blaga. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi jasnosti in pravne varnosti je treba v Uredbi (ES) št. 612/2009 izrecno izključiti odobritev izvoznih nadomestil, ko se proizvodi izvažajo na podlagi pravil za uporabo enakovrednega blaga.

| (6) | Uredbo (ES) št. 612/2009 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Uredbo (ES) št. 612/2009 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Členu 12(1) Uredbe (ES) št. 612/2009 se doda naslednji pododstavek:

„Nadomestila se ne odobrijo za proizvode, ki so uporabljeni kot enakovredno blago v smislu člena 114(2)(e) Uredbe (EGS) št. 2913/92.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. novembra 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 186, 17.7.2009, str. 1.

2

(3)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1.

3

(4)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1.

4

---

| 26.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 310/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 310/3

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1085/2010

z dne 25. novembra 2010

o odprtju in načinu upravljanja nekaterih letnih tarifnih kvot Skupnosti za uvoz sladkega krompirja, manioke, škroba iz manioke in drugih proizvodov z oznakama KN 0714 90 11 in KN 0714 90 19 ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1000/2010

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti členov 144(1) in 148 v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi sporazumov, doseženih pri multilateralnih trgovinskih pogajanjih v Svetovni trgovinski organizaciji (STO), je Komisija sestavila seznam „CXL–Evropske skupnosti“ (v nadaljnjem besedilu: seznam CXL), v katerem so navedene dodeljene koncesije. Obveznost Unije je, da na podlagi tega seznama odpre nekatere letne tarifne kvote za izdelke, zajete v tarifnih oznakah KN 0714 10 91, ex 0714 10 98, 0714 90 11 in 0714 90 19 s poreklom iz Indonezije, Ljudske republike Kitajske (Kitajske), iz drugih pogodbenic STO, razen Tajske, in iz nekaterih tretjih držav, ki niso članice STO. V okviru teh kvot so carinske dajatve omejene na 6 % ad valorem. Te kvote morajo biti odprte za več let, upravljati pa jih mora Komisija. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi sporazumov, doseženih pri multilateralnih trgovinskih pogajanjih v Svetovni trgovinski organizaciji (STO), je Komisija sestavila seznam „CXL–Evropske skupnosti“ (v nadaljnjem besedilu: seznam CXL), v katerem so navedene dodeljene koncesije. Obveznost Unije je, da na podlagi tega seznama odpre nekatere letne tarifne kvote za izdelke, zajete v tarifnih oznakah KN 0714 10 91, ex 0714 10 98, 0714 90 11 in 0714 90 19 s poreklom iz Indonezije, Ljudske republike Kitajske (Kitajske), iz drugih pogodbenic STO, razen Tajske, in iz nekaterih tretjih držav, ki niso članice STO. V okviru teh kvot so carinske dajatve omejene na 6 % ad valorem. Te kvote morajo biti odprte za več let, upravljati pa jih mora Komisija.

| (2) | Obveznost Unije je tudi, da na podlagi seznama CXL odpre dve letni tarifni kvoti brez carinskih dajatev za sladki krompir z oznako KN 0714 20 90 v korist Kitajske in ostalih tretjih držav ter dve tarifni kvoti za škrob iz manioke z oznako KN 1108 14 00 v korist ostalih tretjih držav. |
| --- | --- |

(2)

Obveznost Unije je tudi, da na podlagi seznama CXL odpre dve letni tarifni kvoti brez carinskih dajatev za sladki krompir z oznako KN 0714 20 90 v korist Kitajske in ostalih tretjih držav ter dve tarifni kvoti za škrob iz manioke z oznako KN 1108 14 00 v korist ostalih tretjih držav.

| (3) | Sporazum v obliki izmenjave pisem o posvetovanjih med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Tajsko v skladu s členom XXIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) (2) (v nadaljnjem besedilu: sporazum s Tajsko), odobren s Sklepom Sveta 96/317/ES z dne 13. maja 1996 o zaključku rezultatov pogajanj s Tajsko v okviru člena XXIII GATT (3), določa odprtje dodatne neodvisne letne tarifne kvote za škrob iz manioke v višini 10 500 ton, od katerih se 10 000 ton dodeli Tajski. Uporabljene dajatve so enake veljavnim dajatvam za države z največjimi ugodnostmi, zmanjšanim za 100 EUR na tono. |
| --- | --- |

(3)

Sporazum v obliki izmenjave pisem o posvetovanjih med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Tajsko v skladu s členom XXIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) (2) (v nadaljnjem besedilu: sporazum s Tajsko), odobren s Sklepom Sveta 96/317/ES z dne 13. maja 1996 o zaključku rezultatov pogajanj s Tajsko v okviru člena XXIII GATT (3), določa odprtje dodatne neodvisne letne tarifne kvote za škrob iz manioke v višini 10 500 ton, od katerih se 10 000 ton dodeli Tajski. Uporabljene dajatve so enake veljavnim dajatvam za države z največjimi ugodnostmi, zmanjšanim za 100 EUR na tono.

| (4) | Natančna pravila za upravljanje vseh teh uvoznih kvot (v nadaljevanju imenovanih: kvote) so zdaj določena v Uredbi Komisije (ES) št. 2402/96 z dne 17. decembra 1996 o odprtju in določitvi upravnih pravil za določene letne tarifne kvote za sladki krompir in škrob iz manioke (4) in v Uredbi Komisije (ES) št. 27/2008 z dne 15. januarja 2008 o odprtju in upravljanju določenih letnih tarifnih kvot za izdelke, zajete v tarifnih oznakah KN 0714 10 91, ex 0714 10 98, 0714 90 11 in 0714 90 19 s poreklom iz določenih tretjih držav, razen Tajske (5). |
| --- | --- |

(4)

Natančna pravila za upravljanje vseh teh uvoznih kvot (v nadaljevanju imenovanih: kvote) so zdaj določena v Uredbi Komisije (ES) št. 2402/96 z dne 17. decembra 1996 o odprtju in določitvi upravnih pravil za določene letne tarifne kvote za sladki krompir in škrob iz manioke (4) in v Uredbi Komisije (ES) št. 27/2008 z dne 15. januarja 2008 o odprtju in upravljanju določenih letnih tarifnih kvot za izdelke, zajete v tarifnih oznakah KN 0714 10 91, ex 0714 10 98, 0714 90 11 in 0714 90 19 s poreklom iz določenih tretjih držav, razen Tajske (5).

| (5) | Uporaba načela „kdor prvi pride, prvi melje“ se je izkazala kot koristna v drugih kmetijskih sektorjih in zaradi administrativnih poenostavitev je odslej treba upravljati te kvote po metodi iz člena 144(2)(a) Uredbe (ES) št. 1234/2007. To je treba izvajati v skladu s členi 308a, 308b in 308c(1) Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (6). |
| --- | --- |

(5)

Uporaba načela „kdor prvi pride, prvi melje“ se je izkazala kot koristna v drugih kmetijskih sektorjih in zaradi administrativnih poenostavitev je odslej treba upravljati te kvote po metodi iz člena 144(2)(a) Uredbe (ES) št. 1234/2007. To je treba izvajati v skladu s členi 308a, 308b in 308c(1) Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (6).

| (6) | Ob upoštevanju posebnosti, povezanih s prehodom z enega sistema upravljanja na drugega, se člen 308c(2) in (3) Uredbe (EGS) št. 2454/93 ne sme uporabljati za kvotno obdobje od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2011. |
| --- | --- |

(6)

Ob upoštevanju posebnosti, povezanih s prehodom z enega sistema upravljanja na drugega, se člen 308c(2) in (3) Uredbe (EGS) št. 2454/93 ne sme uporabljati za kvotno obdobje od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2011.

| (7) | Treba je razlikovati med sladkim krompirjem za človeško prehrano in tistim za drugo rabo; zato je treba opredeliti način označevanja in pakiranja sladkega krompirja z oznako KN 0714 20 10 za človeško prehrano ter proizvode, ki takšnemu označevanju in pakiranju ne ustrezajo, uvrščati v oznako KN 0714 20 90. |
| --- | --- |

(7)

Treba je razlikovati med sladkim krompirjem za človeško prehrano in tistim za drugo rabo; zato je treba opredeliti način označevanja in pakiranja sladkega krompirja z oznako KN 0714 20 10 za človeško prehrano ter proizvode, ki takšnemu označevanju in pakiranju ne ustrezajo, uvrščati v oznako KN 0714 20 90.

| (8) | Ohraniti je treba sistem upravljanja, ki zagotavlja, da se v okviru kvot, dodeljenih Indoneziji, Kitajski in Tajski, lahko uvozijo samo proizvodi s poreklom iz navedenih držav. Treba je natančno določiti vrsto dokazila, ki ga je treba predložiti kot potrdilo o poreklu proizvodov, za katere naj bi se uporabile navedene tarifne kvote po načelu „kdor prvi pride, prvi melje“. |
| --- | --- |

(8)

Ohraniti je treba sistem upravljanja, ki zagotavlja, da se v okviru kvot, dodeljenih Indoneziji, Kitajski in Tajski, lahko uvozijo samo proizvodi s poreklom iz navedenih držav. Treba je natančno določiti vrsto dokazila, ki ga je treba predložiti kot potrdilo o poreklu proizvodov, za katere naj bi se uporabile navedene tarifne kvote po načelu „kdor prvi pride, prvi melje“.

| (9) | Zato bi bilo treba Uredbo (ES) št. 2402/96 in Uredbo (ES) št. 27/2008 razveljaviti ter ju nadomestiti z novo uredbo. Kljub temu je primerno ohraniti veljavnost navedenih dveh uredb za uvozna dovoljenja, izdana za uvozna kvotna obdobja, ki so časovno pred tistimi, na katera se nanaša ta uredba. |
| --- | --- |

(9)

Zato bi bilo treba Uredbo (ES) št. 2402/96 in Uredbo (ES) št. 27/2008 razveljaviti ter ju nadomestiti z novo uredbo. Kljub temu je primerno ohraniti veljavnost navedenih dveh uredb za uvozna dovoljenja, izdana za uvozna kvotna obdobja, ki so časovno pred tistimi, na katera se nanaša ta uredba.

| (10) | Določbe iz členov 1, 2 in 3 Uredbe Komisije (EU) št. 1000/2010 z dne 3. novembra 2010 o odstopanju od uredb (ES) št. 2402/96, (ES) št. 2058/96, (ES) št. 2305/2003, (ES) št. 969/2006, (ES) št. 1918/2006, (ES) št. 1964/2006, (ES) št. 27/2008, (ES) št. 1067/2008 in (ES) št. 828/2009 glede datumov za vložitev zahtevkov in izdajo uvoznih dovoljenj za leto 2011 v okviru tarifnih kvot za sladki krompir, škrob iz manioke, manioko, žita, riž, sladkor in oljčno olje ter o odstopanju od uredb (ES) št. 382/2008, (ES) št. 1518/2003, (ES) št. 596/2004, (ES) št. 633/2004 in (ES) št. 951/2006 glede datumov za izdajo izvoznih dovoljenj za leto 2011 v sektorjih govejega in telečjega mesa, prašičjega mesa, jajc in perutninskega mesa ter izvenkvotnega sladkorja in izvenkvotne izoglukoze (7) zaradi prenosa upravljanja teh kvot na sistem „kdor prvi pride, prvi melje“ iz člena 144(2)(a) Uredbe (ES) št. 1234/2007 niso več ustrezne. Zato jih je treba odpraviti. |
| --- | --- |

(10)

Določbe iz členov 1, 2 in 3 Uredbe Komisije (EU) št. 1000/2010 z dne 3. novembra 2010 o odstopanju od uredb (ES) št. 2402/96, (ES) št. 2058/96, (ES) št. 2305/2003, (ES) št. 969/2006, (ES) št. 1918/2006, (ES) št. 1964/2006, (ES) št. 27/2008, (ES) št. 1067/2008 in (ES) št. 828/2009 glede datumov za vložitev zahtevkov in izdajo uvoznih dovoljenj za leto 2011 v okviru tarifnih kvot za sladki krompir, škrob iz manioke, manioko, žita, riž, sladkor in oljčno olje ter o odstopanju od uredb (ES) št. 382/2008, (ES) št. 1518/2003, (ES) št. 596/2004, (ES) št. 633/2004 in (ES) št. 951/2006 glede datumov za izdajo izvoznih dovoljenj za leto 2011 v sektorjih govejega in telečjega mesa, prašičjega mesa, jajc in perutninskega mesa ter izvenkvotnega sladkorja in izvenkvotne izoglukoze (7) zaradi prenosa upravljanja teh kvot na sistem „kdor prvi pride, prvi melje“ iz člena 144(2)(a) Uredbe (ES) št. 1234/2007 niso več ustrezne. Zato jih je treba odpraviti.

| (11) | Ukrepi, določeni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi, določeni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

S to uredbo se odpirajo tarifne kvote za uvoz iz Priloge. Navedene kvote se upravljajo na podlagi koledarskega leta, ki se začne 1. januarja 2011.

Člen 2

Kvote, navedene v prilogi, se upravljajo v skladu s členi 308a, 308b in 308c(1) Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93. Člen 308c(2) in (3) navedene uredbe se ne uporablja za kvotno obdobje od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2011.

Člen 3

Pogoj za upravičenost do tarifnih kvot z zaporednimi številkami 09.0125, 09.0126 ali 09.0124 ali 09.0127, navedenih v Prilogi za proizvode s poreklom iz Tajske, Indonezije oziroma Ljudske republike Kitajske, je predložitev potrdila o poreklu, ki ga izdajo pristojni organi v skladu s členi 55 do 65 Uredbe (EGS) št. 2454/93.

Člen 4

1.   Za namene te uredbe šteje kot sladki krompir, namenjen za človeško prehrano, v smislu oznake KN 0714 20 10 tisti sladki krompir, ki je svež, cel, izvirno pakiran v času carinskih formalnosti za sprostitev v prosti promet.

2.   Določbe te uredbe se uporabljajo le za tisti sladki krompir, ki ni namenjen za človeško prehrano v smislu opredelitve iz odstavka 1.

3.   V tej uredbi so izdelki iz oznake KN ex 0714 10 98 izdelki, ki niso peleti iz moke in zdroba, zajeti pod oznako KN 0714 10 98.

Člen 5

Uredbi (ES) št. 2402/96 in (ES) št. 27/2008 se razveljavita. Ostaneta pa v veljavi za uvozna dovoljenja, izdana pred 1. januarjem 2011, in to do njihovega izteka.

Člen 6

V Uredbi (EU) št. 1000/2010 se črtajo členi 1, 2 in 3.

Člen 7

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. novembra 2010

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 122, 22.5.1996, str. 16.

2

(3)  UL L 122, 22.5.1996, str. 15.

3

(4)  UL L 327, 18.12.1996, str. 14.

4

(5)  UL L 13, 16.1.2008, str. 3.

5

(6)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1.

6

(7)  UL L 290, 6.11.2010, str. 26.

7

---

PRILOGA

Brez poseganja v pravila za tolmačenje kombinirane nomenklature je treba poimenovanje proizvodov razumeti zgolj okvirno. Področje uporabe kvot je v okviru te priloge določeno s področjem uporabe oznak KN, kakršne obstajajo v trenutku sprejetja te uredbe.

| Zaporedna številka | Oznake KN/proizvod | Poreklo | Carinske dajatve | Letna tarifna kvota
  (v tonah, neto teža) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.0124 | 0714 20 90
  Sladki krompir, ki ni namenjen za človeško prehrano | Ljudska republika Kitajska | Jih ni | 600 000 |
| 09.0125 | 1108 14 00
  Škrob iz manioke | Tajska | Dajatve so enake veljavnim dajatvam za države z največjimi ugodnostmi, zmanjšanim za 100 EUR na tono | 10 000 |
| 09.0126 | 0714 10 91, ex 0714 10 98, 0714 90 11
  0714 90 19
  Manioka, maranta in salep ter podobne korenovke in gomolji z visokim deležem škroba | Indonezija | 6 % ad valorem | 825 000 |
| 09.0127 | 0714 10 91, ex 0714 10 98, 0714 90 11
  0714 90 19
  Manioka, maranta in salep ter podobne korenovke in gomolji z visokim deležem škroba | Ljudska republika Kitajska | 6 % ad valorem | 350 000 |
| 09.0128 | 0714 10 91, ex 0714 10 98, 0714 90 11
  0714 90 19
  Manioka, maranta in salep ter podobne korenovke in gomolji z visokim deležem škroba | Tretje države, članice STO, razen Ljudske republike Kitajske, Tajske in Indonezije | 6 % ad valorem | 145 590 |
| 09.0130 | 0714 10 91, 0714 90 11
  Manioka, maranta in salep ter podobne korenovke in gomolji z visokim deležem škroba | Tretje države, nečlanice STO | 6 % ad valorem | 2 000 |
| 09.0129 | 0714 10 91, ex 0714 10 98, 0714 90 11
  0714 90 19
  Manioka, maranta in salep ter podobne korenovke in gomolji z visokim deležem škroba | Tretje države, nečlanice STO | 6 % ad valorem | 30 000 |
| 09.0131 | 0714 20 90
  Sladki krompir, ki ni namenjen za človeško prehrano | Tretje države, razen Ljudske republike Kitajske | Jih ni | 5 000 |
| 09.0132 | 1108 14 00
  Škrob iz manioke | Vse tretje države | Dajatve so enake veljavnim dajatvam za države z največjimi ugodnostmi, zmanjšanim za 100 EUR na tono | 10 500 |

Zaporedna številka

Oznake KN/proizvod

Poreklo

Carinske dajatve

Letna tarifna kvota

(v tonah, neto teža)

09.0124

0714 20 90

Sladki krompir, ki ni namenjen za človeško prehrano

Ljudska republika Kitajska

Jih ni

600 000

09.0125

1108 14 00

Škrob iz manioke

Tajska

Dajatve so enake veljavnim dajatvam za države z največjimi ugodnostmi, zmanjšanim za 100 EUR na tono

10 000

09.0126

0714 10 91, ex 0714 10 98, 0714 90 11

0714 90 19

Manioka, maranta in salep ter podobne korenovke in gomolji z visokim deležem škroba

Indonezija

6 % ad valorem

825 000

09.0127

0714 10 91, ex 0714 10 98, 0714 90 11

0714 90 19

Manioka, maranta in salep ter podobne korenovke in gomolji z visokim deležem škroba

Ljudska republika Kitajska

6 % ad valorem

350 000

09.0128

0714 10 91, ex 0714 10 98, 0714 90 11

0714 90 19

Manioka, maranta in salep ter podobne korenovke in gomolji z visokim deležem škroba

Tretje države, članice STO, razen Ljudske republike Kitajske, Tajske in Indonezije

6 % ad valorem

145 590

09.0130

0714 10 91, 0714 90 11

Manioka, maranta in salep ter podobne korenovke in gomolji z visokim deležem škroba

Tretje države, nečlanice STO

6 % ad valorem

2 000

09.0129

0714 10 91, ex 0714 10 98, 0714 90 11

0714 90 19

Manioka, maranta in salep ter podobne korenovke in gomolji z visokim deležem škroba

Tretje države, nečlanice STO

6 % ad valorem

30 000

09.0131

0714 20 90

Sladki krompir, ki ni namenjen za človeško prehrano

Tretje države, razen Ljudske republike Kitajske

Jih ni

5 000

09.0132

1108 14 00

Škrob iz manioke

Vse tretje države

Dajatve so enake veljavnim dajatvam za države z največjimi ugodnostmi, zmanjšanim za 100 EUR na tono

10 500

---

| 26.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 310/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 310/7

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1086/2010

z dne 25. novembra 2010

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 26. novembra 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. novembra 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 50,2 |
| EC | 92,0 |
| MA | 76,9 |
| MK | 48,2 |
| ZZ | 66,8 |
| 0707 00 05 | AL | 54,8 |
| EG | 150,8 |
| TR | 64,9 |
| ZZ | 90,2 |
| 0709 90 70 | MA | 70,3 |
| TR | 115,5 |
| ZZ | 92,9 |
| 0805 20 10 | MA | 71,9 |
| ZZ | 71,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 60,7 |
| IL | 72,5 |
| MA | 61,9 |
| TR | 61,4 |
| UY | 58,6 |
| ZZ | 63,0 |
| 0805 50 10 | AR | 65,2 |
| MA | 68,0 |
| TR | 62,7 |
| UY | 57,1 |
| ZA | 51,7 |
| ZZ | 60,9 |
| 0808 10 80 | AR | 74,9 |
| AU | 167,9 |
| BR | 50,3 |
| CA | 113,1 |
| CL | 84,2 |
| CN | 67,1 |
| MK | 24,7 |
| NZ | 139,2 |
| US | 92,1 |
| ZA | 114,5 |
| ZZ | 92,8 |
| 0808 20 50 | CL | 78,3 |
| CN | 85,8 |
| ZZ | 82,1 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

50,2

EC

92,0

MA

76,9

MK

48,2

ZZ

66,8

0707 00 05

AL

54,8

EG

150,8

TR

64,9

ZZ

90,2

0709 90 70

MA

70,3

TR

115,5

ZZ

92,9

0805 20 10

MA

71,9

ZZ

71,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

60,7

IL

72,5

MA

61,9

TR

61,4

UY

58,6

ZZ

63,0

0805 50 10

AR

65,2

MA

68,0

TR

62,7

UY

57,1

ZA

51,7

ZZ

60,9

0808 10 80

AR

74,9

AU

167,9

BR

50,3

CA

113,1

CL

84,2

CN

67,1

MK

24,7

NZ

139,2

US

92,1

ZA

114,5

ZZ

92,8

0808 20 50

CL

78,3

CN

85,8

ZZ

82,1

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 26.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 310/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 310/9

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1087/2010

z dne 25. novembra 2010

o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (EU) št. 867/2010, za tržno leto 2010/11

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2) in zlasti drugega stavka drugega pododstavka člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2010/11 so bile določene z Uredbo Komisije (EU) št. 867/2010 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (EU) št. 1083/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2010/11 so bile določene z Uredbo Komisije (EU) št. 867/2010 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (EU) št. 1083/2010 (4).

| (2) | Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 – |
| --- | --- |

(2)

Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 36 Uredbe (ES) št. 951/2006, določene z Uredbo (EU) št. 867/2010 za tržno leto 2010/11, se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 26. novembra 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. novembra 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 24.

2

(3)  UL L 259, 1.10.2010, str. 3.

3

(4)  UL L 309, 25.11.2010, str. 3.

4

---

PRILOGA

Spremenjene reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter proizvode z oznako KN 1702 90 95, ki se uporabljajo od 26. novembra 2010

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda | Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda |
| 1701 11 10 (1) | 58,48 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 58,48 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 58,48 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 58,48 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 53,26 | 1,49 |
| 1701 99 10 (2) | 53,26 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 53,26 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,53 | 0,20 |

(EUR)

Oznaka KN

Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda

Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda

1701 11 10 (1)

58,48

0,00

1701 11 90 (1)

58,48

0,00

1701 12 10 (1)

58,48

0,00

1701 12 90 (1)

58,48

0,00

1701 91 00 (2)

53,26

1,49

1701 99 10 (2)

53,26

0,00

1701 99 90 (2)

53,26

0,00

1702 90 95 (3)

0,53

0,20

---

(1)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki III Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(2)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki II Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(3)  Določitev na 1 % vsebnosti saharoze.

---

DIREKTIVE

| 26.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 310/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 310/11

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2010/81/EU

z dne 25. novembra 2010

o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS glede razširitve uporabe aktivne snovi 2-fenilfenola

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (1) in zlasti člena 6(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Direktivo Komisije 2009/160/EU (2) je bil 2-fenilfenol kot aktivna snov vključen v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS s posebno določbo, da države članice lahko registrirajo le uporabe kot fungicid po spravilu pridelka v zaprtih prostorih, in sicer v zaprtih komorah za zalivanje. |
| --- | --- |

(1)

Z Direktivo Komisije 2009/160/EU (2) je bil 2-fenilfenol kot aktivna snov vključen v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS s posebno določbo, da države članice lahko registrirajo le uporabe kot fungicid po spravilu pridelka v zaprtih prostorih, in sicer v zaprtih komorah za zalivanje.

| (2) | 18. junija 2010 je prijavitelj predložil informacije o drugih postopkih uporabe, kot so voskanje, namakanje in premazovanje zaves, da bi se odpravila omejitev o zaprtih komorah za zalivanje. |
| --- | --- |

(2)

18. junija 2010 je prijavitelj predložil informacije o drugih postopkih uporabe, kot so voskanje, namakanje in premazovanje zaves, da bi se odpravila omejitev o zaprtih komorah za zalivanje.

| (3) | Španija, ki je bila z Uredbo Komisije (ES) št. 2229/2004 (3) imenovana kot država članica poročevalka, je ocenila dodatne informacije in 30. julija 2010 Komisiji predložila dodatek k osnutku poročila o oceni 2-fenilfenola, ki je bil drugim državam članicam in Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA) poslan v presojo. V prejetih pripombah niso bili izraženi nobeni večji pomisleki, druge države članice in EFSA pa tudi niso postavile nobenega vprašanja, ki bi izključevalo razširitev uporabe. Osnutek poročila o oceni in navedeni dodatek so države članice in Komisija pregledale v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 28. oktobra 2010 v obliki poročila Komisije o pregledu glede 2-fenilfenola. |
| --- | --- |

(3)

Španija, ki je bila z Uredbo Komisije (ES) št. 2229/2004 (3) imenovana kot država članica poročevalka, je ocenila dodatne informacije in 30. julija 2010 Komisiji predložila dodatek k osnutku poročila o oceni 2-fenilfenola, ki je bil drugim državam članicam in Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA) poslan v presojo. V prejetih pripombah niso bili izraženi nobeni večji pomisleki, druge države članice in EFSA pa tudi niso postavile nobenega vprašanja, ki bi izključevalo razširitev uporabe. Osnutek poročila o oceni in navedeni dodatek so države članice in Komisija pregledale v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 28. oktobra 2010 v obliki poročila Komisije o pregledu glede 2-fenilfenola.

| (4) | Nove informacije o postopkih uporabe, ki jih je poslal prijavitelj, ter nova ocena države članice poročevalke kažejo, da fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo 2-fenilfenol, na splošno predvidoma izpolnjujejo zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS, zlasti v zvezi z uporabami kot fungicid po spravilu pridelka v zaprtih prostorih, ki so bile proučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato ni več treba omejiti uporabe 2-fenilfenola na zaprte komore za zalivanje, kot določa Direktiva 91/414/EGS, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2009/160/ES. |
| --- | --- |

(4)

Nove informacije o postopkih uporabe, ki jih je poslal prijavitelj, ter nova ocena države članice poročevalke kažejo, da fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo 2-fenilfenol, na splošno predvidoma izpolnjujejo zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS, zlasti v zvezi z uporabami kot fungicid po spravilu pridelka v zaprtih prostorih, ki so bile proučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato ni več treba omejiti uporabe 2-fenilfenola na zaprte komore za zalivanje, kot določa Direktiva 91/414/EGS, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2009/160/ES.

| (5) | Brez poseganja v navedeni sklep je primerno pridobiti dodatne informacije o nekaterih posameznih točkah. Člen 6(1) Direktive 91/414/EGS določa, da za vključitev snovi v Prilogo I lahko veljajo nekateri pogoji. Zato je primerno zahtevati, da prijavitelj predloži dodatne informacije, s katerimi bo potrdil vrednosti ostankov, ki nastanejo zaradi postopkov uporabe, ki se razlikujejo od postopkov uporabe v komorah za zalivanje. |
| --- | --- |

(5)

Brez poseganja v navedeni sklep je primerno pridobiti dodatne informacije o nekaterih posameznih točkah. Člen 6(1) Direktive 91/414/EGS določa, da za vključitev snovi v Prilogo I lahko veljajo nekateri pogoji. Zato je primerno zahtevati, da prijavitelj predloži dodatne informacije, s katerimi bo potrdil vrednosti ostankov, ki nastanejo zaradi postopkov uporabe, ki se razlikujejo od postopkov uporabe v komorah za zalivanje.

| (6) | Prav tako je primerno zahtevati od držav članic, da so zlasti pozorne na varnost izvajalcev in delavcev ter zagotovijo, da pogoji uporabe predpisujejo uporabo ustrezne osebne zaščitne opreme. |
| --- | --- |

(6)

Prav tako je primerno zahtevati od držav članic, da so zlasti pozorne na varnost izvajalcev in delavcev ter zagotovijo, da pogoji uporabe predpisujejo uporabo ustrezne osebne zaščitne opreme.

| (7) | Zato je primerno Direktivo 91/414/EGS ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Zato je primerno Direktivo 91/414/EGS ustrezno spremeniti.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga I k Direktivi 91/414/EGS se spremeni v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 31. decembra 2010. Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov ter korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Navedene predpise uporabljajo od 1. januarja 2011.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 25. novembra 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1.

1

(2)  UL L 338, 19.12.2009, str. 83.

2

(3)  UL L 379, 24.12.2004, str. 13.

3

---

PRILOGA

V Prilogi I k Direktivi 91/414/EGS se vrstica 305 nadomesti z naslednjim:

| Št. | Splošno ime, identifikacijske številke | Ime po IUPAC | Čistost (1) | Uveljavitev | Veljavnost registracije | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „305 | 2-fenilfenol (vključno s solmi, kot je natrijeva sol)
  Št. CAS 90-43-7
  Št. CIPAC 246 | biphenyl-2-ol | ≥ 998 g/kg | 1. januarja 2010 | 31. decembra 2019 | DEL A
  Registrirajo se lahko le uporabe kot fungicid po spravilu pridelka v zaprtih prostorih.
  DEL B
  Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu za 2-fenilfenol ter zlasti dodatkov I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 27. novembra 2009 in spremenil 28. oktobra 2010.
  V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na:






  — | varnost izvajalcev in delavcev ter zagotoviti, da je v pogojih uporabe predpisana uporaba ustrezne osebne zaščitne opreme, |

Št.

Splošno ime, identifikacijske številke

Ime po IUPAC

Čistost (1)

Uveljavitev

Veljavnost registracije

Posebne določbe

„305

2-fenilfenol (vključno s solmi, kot je natrijeva sol)

Št. CAS 90-43-7

Št. CIPAC 246

biphenyl-2-ol

≥ 998 g/kg

1. januarja 2010

31. decembra 2019

DEL A

Registrirajo se lahko le uporabe kot fungicid po spravilu pridelka v zaprtih prostorih.

DEL B

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu za 2-fenilfenol ter zlasti dodatkov I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 27. novembra 2009 in spremenil 28. oktobra 2010.

V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na:

—

varnost izvajalcev in delavcev ter zagotoviti, da je v pogojih uporabe predpisana uporaba ustrezne osebne zaščitne opreme,

| — | vzpostavitev ustreznih načinov ravnanja z odpadki zaradi odpadne raztopine, ki ostane po uporabi snovi, vključno s čistilno vodo v sistemu za zalivanje in drugih sistemih uporabe. Države članice, ki dovoljujejo izpust odpadne vode v kanalizacijski sistem, zagotovijo izvedbo lokalne ocene tveganja. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev ustreznih načinov ravnanja z odpadki zaradi odpadne raztopine, ki ostane po uporabi snovi, vključno s čistilno vodo v sistemu za zalivanje in drugih sistemih uporabe. Države članice, ki dovoljujejo izpust odpadne vode v kanalizacijski sistem, zagotovijo izvedbo lokalne ocene tveganja.

Zadevne države članice zagotovijo, da prijavitelj Komisiji predloži:

| — | dodatne informacije o možnostih za razbarvanje kože pri delavcih in potrošnikih zaradi morebitne izpostavljenosti metabolitu 2-fenilhidrokinona na lupinah citrusov; |
| --- | --- |

—

dodatne informacije o možnostih za razbarvanje kože pri delavcih in potrošnikih zaradi morebitne izpostavljenosti metabolitu 2-fenilhidrokinona na lupinah citrusov;

| — | dodatne informacije za potrditev, da analitska metoda, uporabljena pri preskusih za ugotavljanje ostankov, pravilno določa ostanke 2-fenilfenola, 2-fenilhidrokinona in njunih konjugatov. |
| --- | --- |

—

dodatne informacije za potrditev, da analitska metoda, uporabljena pri preskusih za ugotavljanje ostankov, pravilno določa ostanke 2-fenilfenola, 2-fenilhidrokinona in njunih konjugatov.

Države članice zagotovijo, da prijavitelj Komisiji predloži takšne informacije do 31. decembra 2011.

Poleg tega zadevne države članice zagotovijo, da prijavitelj Komisiji predloži dodatne informacije, s katerimi bo potrdil vrednosti ostankov, ki nastanejo zaradi postopkov uporabe, ki se razlikujejo od postopkov uporabe v komorah za zalivanje.

Države članice zagotovijo, da prijavitelj Komisiji predloži takšne informacije do 31. decembra 2012.“

---

(1)  Več podrobnosti o aktivni snovi in njenih lastnostih je v poročilu o pregledu.

1

---

SKLEPI

| 26.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 310/14 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 310/14

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 25. novembra 2010

o spremembi Odločbe 2004/4/ES o začasni dovolitvi državam članicam, da sprejmejo nujne ukrepe proti razširjanju Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith v zvezi z Egiptom

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8185)

(2010/714/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (1) ter zlasti člena 16(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Odločbo Komisije 2004/4/ES (2) se gomolji Solanum tuberosum L. s poreklom iz Egipta v Unijo načeloma ne smejo vnašati. V skladu z možnostjo odstopanja od navedene odločbe je bil v preteklih letih, vključno z uvozno sezono 2009/2010, vnos takih gomoljev v Unijo dovoljen iz „neokuženih območij“ in v skladu s posebnimi pogoji. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Odločbo Komisije 2004/4/ES (2) se gomolji Solanum tuberosum L. s poreklom iz Egipta v Unijo načeloma ne smejo vnašati. V skladu z možnostjo odstopanja od navedene odločbe je bil v preteklih letih, vključno z uvozno sezono 2009/2010, vnos takih gomoljev v Unijo dovoljen iz „neokuženih območij“ in v skladu s posebnimi pogoji.

| (2) | Med uvozno sezono 2009/2010 je bil v Uniji zabeležen le en primer Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith. |
| --- | --- |

(2)

Med uvozno sezono 2009/2010 je bil v Uniji zabeležen le en primer Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith.

| (3) | Na zahtevo Egipta in glede na podatke, ki jih je predložil, Komisija ugotavlja, da se je tveganje širjenja Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith v Unijo z gomolji Solanum tuberosum L. iz „neokuženih območij“ Egipta dovolj zmanjšalo, če so izpolnjeni posebni pogoji iz Odločbe 2004/4/ES. |
| --- | --- |

(3)

Na zahtevo Egipta in glede na podatke, ki jih je predložil, Komisija ugotavlja, da se je tveganje širjenja Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith v Unijo z gomolji Solanum tuberosum L. iz „neokuženih območij“ Egipta dovolj zmanjšalo, če so izpolnjeni posebni pogoji iz Odločbe 2004/4/ES.

| (4) | Zato je treba za uvozno sezono 2010/2011 dovoliti vnos gomoljev Solanum tuberosum L. s poreklom iz „neokuženih območij“ Egipta v Unijo. |
| --- | --- |

(4)

Zato je treba za uvozno sezono 2010/2011 dovoliti vnos gomoljev Solanum tuberosum L. s poreklom iz „neokuženih območij“ Egipta v Unijo.

| (5) | Odločba 2004/4/ES določa, da bi jo bilo treba ponovno pregledati do 30. septembra 2010. Ob upoštevanju navedenih ugotovitev je treba rok za ponovni pregled podaljšati. |
| --- | --- |

(5)

Odločba 2004/4/ES določa, da bi jo bilo treba ponovno pregledati do 30. septembra 2010. Ob upoštevanju navedenih ugotovitev je treba rok za ponovni pregled podaljšati.

| (6) | Odločbo 2004/4/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Odločbo 2004/4/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Odločba 2004/4/ES se spremeni:

| 1. | V členu 2(1) se „2009/2010“ nadomesti z „2010/2011“. |
| --- | --- |

1.

V členu 2(1) se „2009/2010“ nadomesti z „2010/2011“.

| 2. | V členu 4 se „31. avgustom 2010“ nadomesti z „31. avgustom 2011“. |
| --- | --- |

2.

V členu 4 se „31. avgustom 2010“ nadomesti z „31. avgustom 2011“.

| 3. | V členu 7 se „30. septembra 2010“ nadomesti s „30. septembra 2011“. |
| --- | --- |

3.

V členu 7 se „30. septembra 2010“ nadomesti s „30. septembra 2011“.

| 4. | Priloga se spremeni:






  (a) | v točki 1(b)(iii) se „2009/2010“ nadomesti z „2010/2011“; |
| --- | --- | --- |

4.

Priloga se spremeni:

(a)

v točki 1(b)(iii) se „2009/2010“ nadomesti z „2010/2011“;

| (b) | v drugi alinei točke 1(b)(iii) se „1. januarjem 2010“ nadomesti s „1. januarjem 2011“; |
| --- | --- |

(b)

v drugi alinei točke 1(b)(iii) se „1. januarjem 2010“ nadomesti s „1. januarjem 2011“;

| (c) | v točki 1(b)(xii) se „1. januarjem 2010“ nadomesti s „1. januarjem 2011“. |
| --- | --- |

(c)

v točki 1(b)(xii) se „1. januarjem 2010“ nadomesti s „1. januarjem 2011“.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 25. novembra 2010

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL L 169, 10.7.2000, str. 1.

1

(2)  UL L 2, 6.1.2004, str. 50.

2

---

| 26.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 310/16 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 310/16

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 25. novembra 2010

o odobritvi dajanja na trg amonij-železovega fosfata kot nove živilske sestavine v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 8191)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(2010/715/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. januarja 1997 v zvezi z novimi živili in novimi živilskimi sestavinami (1) ter zlasti člena 7 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Družba Cantox Health Sciences International je 21. oktobra 2008 v imenu Nestec Ltd. pri pristojnih organih Irske vložila zahtevek za dajanje amonij-železovega fosfata na trg kot nove živilske sestavine. |
| --- | --- |

(1)

Družba Cantox Health Sciences International je 21. oktobra 2008 v imenu Nestec Ltd. pri pristojnih organih Irske vložila zahtevek za dajanje amonij-železovega fosfata na trg kot nove živilske sestavine.

| (2) | Pristojni organ Irske za ocenjevanje živil je 20. novembra 2008 izdal poročilo o začetni oceni. Sklep poročila je bil, da je potrebna dodatna ocena. |
| --- | --- |

(2)

Pristojni organ Irske za ocenjevanje živil je 20. novembra 2008 izdal poročilo o začetni oceni. Sklep poročila je bil, da je potrebna dodatna ocena.

| (3) | Komisija je 23. decembra 2008 o tej zahtevi obvestila vse države članice. Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) je 28. aprila 2009 prejela zahtevek za izvedbo ocene. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 23. decembra 2008 o tej zahtevi obvestila vse države članice. Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) je 28. aprila 2009 prejela zahtevek za izvedbo ocene.

| (4) | Po zahtevku Komisije je EFSA 14. aprila 2010 sprejela mnenje (2) o varnosti amonij-železovega fosfata kot vira železa, dodanega za prehranske namene v živila za splošno prebivalstvo (vključno s prehranskimi dopolnili) in živila za posebne prehranske namene. Sklep mnenja EFSA je bil, da amonij-železov fosfat na predlagani ravni uporabe ni nevaren, če niso presežene zgornje varnostne mejne vrednosti vnosa železa. |
| --- | --- |

(4)

Po zahtevku Komisije je EFSA 14. aprila 2010 sprejela mnenje (2) o varnosti amonij-železovega fosfata kot vira železa, dodanega za prehranske namene v živila za splošno prebivalstvo (vključno s prehranskimi dopolnili) in živila za posebne prehranske namene. Sklep mnenja EFSA je bil, da amonij-železov fosfat na predlagani ravni uporabe ni nevaren, če niso presežene zgornje varnostne mejne vrednosti vnosa železa.

| (5) | Uredba Komisije (ES) št. 953/2009 z dne 13. oktobra 2009 o snoveh, ki so za posebne prehranske namene lahko dodane živilom za posebne prehranske namene (3), Direktiva 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. junija 2002 o približevanju zakonodaj držav članic o prehranskih dopolnilih (4) in/ali Uredba (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o dodajanju vitaminov, mineralov in nekaterih drugih snovi živilom (5) vsebujejo posebne določbe za uporabo vitaminov, mineralov in drugih snovi v živilih. Uporabo amonij-železovega fosfata je treba odobriti brez poseganja v zahteve teh predpisov. |
| --- | --- |

(5)

Uredba Komisije (ES) št. 953/2009 z dne 13. oktobra 2009 o snoveh, ki so za posebne prehranske namene lahko dodane živilom za posebne prehranske namene (3), Direktiva 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. junija 2002 o približevanju zakonodaj držav članic o prehranskih dopolnilih (4) in/ali Uredba (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o dodajanju vitaminov, mineralov in nekaterih drugih snovi živilom (5) vsebujejo posebne določbe za uporabo vitaminov, mineralov in drugih snovi v živilih. Uporabo amonij-železovega fosfata je treba odobriti brez poseganja v zahteve teh predpisov.

| (6) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Kot vir železa, kakor je določen v Prilogi, se amonij-železov fosfat lahko daje na trg Unije kot nova živilska sestavina, ki se uporablja v živilih brez poseganja v posebne določbe Uredbe (ES) št. 953/2009, Direktive 2002/46/ES in/ali Uredbe (ES) št. 1925/2006.

Člen 2

Nova živilska sestavina, odobrena s tem sklepom, se na živilih označuje kot „amonij-železov fosfat“.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Nestec Ltd. Avenue Nestlé 55, CH-1800 Vevey, Švica.

V Bruslju, 25. novembra 2010

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL L 43, 14.2.1997, str. 1.

1

(2)  EFSA Journal 2010; 8(5): 1584.

2

EFSA Journal

(3)  UL L 269, 14.10.2009, str. 9.

3

(4)  UL L 183, 12.7.2002, str. 51.

4

(5)  UL L 404, 30.12.2006, str. 26.

5

---

PRILOGA

SPECIFIKACIJE AMONIJ-ŽELEZOVEGA FOSFATA

Opis: Amonij-železov fosfat je siv/zelen fin prah, praktično netopen v vodi in topen v razredčenih mineralnih kislinah.

Št. CAS: 10101-60-7

Kemijska formula: FeNH4PO4

Strukturna formula:

Image

Kemijske značilnosti amonij-železovega fosfata:

| pH 5 % vodne suspenzije | 6,8 do 7,8 |
| --- | --- |
| železo (skupno)
  železo (II)
  železo (III) | najmanj 28 %
  22 % do 30 % (m/m)
  največ 7 % (m/m) |
| amoniak | 5 % do 9 % (m/m) |
| voda | največ 3 % |

pH 5 % vodne suspenzije

6,8 do 7,8

železo (skupno)

železo (II)

železo (III)

najmanj 28 %

22 % do 30 % (m/m)

največ 7 % (m/m)

amoniak

5 % do 9 % (m/m)

voda

največ 3 %

---

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 26.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 310/18 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 310/18

---

Le izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343/, ki je na voljo na:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik št. 64 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji vozil glede na njihovo opremo, ki lahko vključuje: zasilno nadomestno enoto, pnevmatike s podaljšano mobilnostjo in/ali sistem pnevmatik s podaljšano mobilnostjo in/ali sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah

Vključuje vsa veljavna besedila do:

| | sprememb 02 – začetek veljavnosti: 19. avgust 2010 |
| --- | --- |

sprememb 02 – začetek veljavnosti: 19. avgust 2010

| | popravka 1 sprememb 02 – začetek veljavnosti: 19. avgust 2010 |
| --- | --- |

popravka 1 sprememb 02 – začetek veljavnosti: 19. avgust 2010

KAZALO

PRAVILNIK

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vloga za homologacijo |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikacije in preskusi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Dodatne informacije |
| --- | --- |

6.

| 7. | Spremembe in razširitev homologacije za tip vozila |
| --- | --- |

7.

| 8. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Popolno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov |
| --- | --- |

11.

| 12. | Prehodne določbe |
| --- | --- |

12.

PRILOGE

| Priloga 1 – | Sporočilo o homologaciji (ali zavrnitvi ali razširitvi ali preklicu homologacije ali popolnem prenehanju proizvodnje) tipa vozila glede na njegovo opremo v skladu s Pravilnikom št. 64 |
| --- | --- |

Priloga 1 –

| Priloga 2 – | Primeri homologacijskih oznak |
| --- | --- |

Priloga 2 –

| Priloga 3 – | Preskus zaviranja in odklona iz smeri za vozila z zasilnimi rezervnimi enotami |
| --- | --- |

Priloga 3 –

| Priloga 4 – | Preskusne zahteve za opozorilni sistem za pnevmatike s podaljšano mobilnostjo |
| --- | --- |

Priloga 4 –

| Priloga 5 – | Preskus za sisteme za nadzor tlaka v pnevmatikah |
| --- | --- |

Priloga 5 –

1.   PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za homologacijo vozil kategorij M1 in N1
   (1), ki so opremljena z:

| (a) | zasilno nadomestno enoto in/ali |
| --- | --- |

(a)

zasilno nadomestno enoto in/ali

| (b) | pnevmatikami s podaljšano mobilnostjo in/ali sistemom pnevmatik s podaljšano mobilnostjo in/ali |
| --- | --- |

(b)

pnevmatikami s podaljšano mobilnostjo in/ali sistemom pnevmatik s podaljšano mobilnostjo in/ali

| (c) | sistemom za nadzor tlaka v pnevmatikah (2). |
| --- | --- |

(c)

sistemom za nadzor tlaka v pnevmatikah (2).

Za izvajanje tega pravilnika je treba nadomestne enote rezervnega kolesa in pnevmatike v obliki pnevmatik s podaljšano mobilnostjo ali sistema s podaljšano mobilnostjo v popolnoma izpraznjenem stanju obravnavati kot zasilne rezervne enote, kot so opredeljene v odstavku 2.10 Pravilnika.

2.   OPREDELITEV POJMOV

V tem pravilniku:

| 2.1 | „homologacija vozila“ pomeni homologacijo tipa vozila glede na njegovo enoto zasilnega rezervnega kolesa in pnevmatike; |
| --- | --- |

2.1

„homologacija vozila“ pomeni homologacijo tipa vozila glede na njegovo enoto zasilnega rezervnega kolesa in pnevmatike;

| 2.2. | „tip vozila“ pomeni kategorijo vozil, ki se ne razlikujejo bistveno v takšnih ključnih vidikih, kot so:






  2.2.1 | „tip vozila glede na njegovo zasilno rezervno enoto“:






  2.2.1.1 | največja obremenitev osi vozila, kot je določena v odstavku 2.12; |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.

„tip vozila“ pomeni kategorijo vozil, ki se ne razlikujejo bistveno v takšnih ključnih vidikih, kot so:

2.2.1

„tip vozila glede na njegovo zasilno rezervno enoto“:

2.2.1.1

največja obremenitev osi vozila, kot je določena v odstavku 2.12;

| 2.2.1.2 | značilnosti enote zasilnega rezervnega kolesa in pnevmatike; |
| --- | --- |

2.2.1.2

značilnosti enote zasilnega rezervnega kolesa in pnevmatike;

| 2.2.1.3 | vrsta pogona (na sprednji kolesi, na zadnji kolesi, na štiri kolesa); |
| --- | --- |

2.2.1.3

vrsta pogona (na sprednji kolesi, na zadnji kolesi, na štiri kolesa);

| 2.2.1.4 | vzmetenje; |
| --- | --- |

2.2.1.4

vzmetenje;

| 2.2.1.5 | zavorni sistem; |
| --- | --- |

2.2.1.5

zavorni sistem;

| 2.2.1.6 | velikost koles/velikost pnevmatik; |
| --- | --- |

2.2.1.6

velikost koles/velikost pnevmatik;

| 2.2.1.7 | odmik kolesa; |
| --- | --- |

2.2.1.7

odmik kolesa;

| 2.2.2 | „tip vozila glede na sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah“:






  2.2.2.1 | blagovna znamka proizvajalca; |
| --- | --- | --- |

2.2.2

„tip vozila glede na sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah“:

2.2.2.1

blagovna znamka proizvajalca;

| 2.2.2.2 | značilnosti vozila, ki bistveno vplivajo na delovanje sistema za nadzor tlaka v pnevmatikah; |
| --- | --- |

2.2.2.2

značilnosti vozila, ki bistveno vplivajo na delovanje sistema za nadzor tlaka v pnevmatikah;

| 2.2.2.3 | tip in zasnova sistema za nadzor tlaka v pnevmatikah; |
| --- | --- |

2.2.2.3

tip in zasnova sistema za nadzor tlaka v pnevmatikah;

| 2.3 | „kolo“ pomeni celotno kolo, sestavljeno iz platišča in diska kolesa;






  2.3.1 | „oznaka velikosti kolesa“ pomeni oznako, ki vključuje vsaj nazivni premer platišča, nazivno širino platišča in profil platišča; |
| --- | --- | --- |

2.3

„kolo“ pomeni celotno kolo, sestavljeno iz platišča in diska kolesa;

2.3.1

„oznaka velikosti kolesa“ pomeni oznako, ki vključuje vsaj nazivni premer platišča, nazivno širino platišča in profil platišča;

| 2.3.2 | „odmik kolesa“ pomeni razdaljo od sprednje strani stika pesta do središčnice platišča; |
| --- | --- |

2.3.2

„odmik kolesa“ pomeni razdaljo od sprednje strani stika pesta do središčnice platišča;

| 2.4 | „pnevmatika“ pomeni pnevmatiko, ki je okrepljen prožen ovoj z neprekinjenim, v osnovi toroidnim zaprtim prostorom, ki vsebuje plin (običajno zrak) ali plin in tekočino, ali tvori takšen prostor skupaj s kolesom, na katerega je pritrjen, pri čemer je običajno namenjen za uporabo pri tlaku, ki je večji od atmosferskega tlaka. Pnevmatika je lahko:






  2.4.1 | „običajna pnevmatika“, ki je pnevmatika, primerna za vse običajne pogoje cestne uporabe; |
| --- | --- | --- |

2.4

„pnevmatika“ pomeni pnevmatiko, ki je okrepljen prožen ovoj z neprekinjenim, v osnovi toroidnim zaprtim prostorom, ki vsebuje plin (običajno zrak) ali plin in tekočino, ali tvori takšen prostor skupaj s kolesom, na katerega je pritrjen, pri čemer je običajno namenjen za uporabo pri tlaku, ki je večji od atmosferskega tlaka. Pnevmatika je lahko:

2.4.1

„običajna pnevmatika“, ki je pnevmatika, primerna za vse običajne pogoje cestne uporabe;

| 2.4.2 | „zasilna rezervna pnevmatika“, ki je pnevmatika, posebej zasnovana tako, da se razlikuje od običajne pnevmatike, in namenjena le za začasno uporabo v omejenih voznih razmerah; |
| --- | --- |

2.4.2

„zasilna rezervna pnevmatika“, ki je pnevmatika, posebej zasnovana tako, da se razlikuje od običajne pnevmatike, in namenjena le za začasno uporabo v omejenih voznih razmerah;

| 2.4.3 | „pnevmatika s podaljšano mobilnostjo“ ali „samonosilna pnevmatika“ opisuje zgradbo pnevmatike s tehnično rešitvijo (na primer ojačane bočnice itd.), ki omogoča, da pnevmatika, pritrjena na ustrezno kolo, brez dopolnilnih sestavnih delov zagotavlja vozilu vsaj osnovne funkcije pnevmatike pri hitrosti 80 km/h (50 mph) in na razdalji 80 km v voznem načinu prazne pnevmatike; |
| --- | --- |

2.4.3

„pnevmatika s podaljšano mobilnostjo“ ali „samonosilna pnevmatika“ opisuje zgradbo pnevmatike s tehnično rešitvijo (na primer ojačane bočnice itd.), ki omogoča, da pnevmatika, pritrjena na ustrezno kolo, brez dopolnilnih sestavnih delov zagotavlja vozilu vsaj osnovne funkcije pnevmatike pri hitrosti 80 km/h (50 mph) in na razdalji 80 km v voznem načinu prazne pnevmatike;

| 2.4.4 | „sistem vozi prazna“ ali „sistem s podaljšano mobilnostjo“ pomeni sklop posebnih funkcionalno odvisnih sestavnih delov, vključno s pnevmatiko, ki skupaj zagotavljajo določeno delovanje in omogočajo vozilu vsaj osnovne funkcije pnevmatike pri hitrosti 80 km/h (50 mph) in na razdalji 80 km v voznem načinu prazne pnevmatike; |
| --- | --- |

2.4.4

„sistem vozi prazna“ ali „sistem s podaljšano mobilnostjo“ pomeni sklop posebnih funkcionalno odvisnih sestavnih delov, vključno s pnevmatiko, ki skupaj zagotavljajo določeno delovanje in omogočajo vozilu vsaj osnovne funkcije pnevmatike pri hitrosti 80 km/h (50 mph) in na razdalji 80 km v voznem načinu prazne pnevmatike;

| 2.5 | „vozni način prazne pnevmatike“ pomeni stanje pnevmatike, ki predvsem ohranja celovitost zgradbe med delovanjem pri tlaku med 0 in 70 kPa; |
| --- | --- |

2.5

„vozni način prazne pnevmatike“ pomeni stanje pnevmatike, ki predvsem ohranja celovitost zgradbe med delovanjem pri tlaku med 0 in 70 kPa;

| 2.6 | „osnovna funkcija pnevmatike“ pomeni običajno zmogljivost napolnjene pnevmatike, da vzdrži določeno breme do določene hitrosti in prenaša silo vožnje, krmiljenja in zaviranja na tla, po katerih se kotali; |
| --- | --- |

2.6

„osnovna funkcija pnevmatike“ pomeni običajno zmogljivost napolnjene pnevmatike, da vzdrži določeno breme do določene hitrosti in prenaša silo vožnje, krmiljenja in zaviranja na tla, po katerih se kotali;

| 2.7 | „oznaka velikosti pnevmatike“ pomeni kombinacijo številk, ki enotno določajo geometrijsko velikost pnevmatike, ter obsega nazivno širino preseka, nazivno presečno razmerje in nazivni premer. Te značilnosti so natančneje opredeljene v Pravilniku št. 30; |
| --- | --- |

2.7

„oznaka velikosti pnevmatike“ pomeni kombinacijo številk, ki enotno določajo geometrijsko velikost pnevmatike, ter obsega nazivno širino preseka, nazivno presečno razmerje in nazivni premer. Te značilnosti so natančneje opredeljene v Pravilniku št. 30;

| 2.8 | „zgradba pnevmatike“ pomeni tehnične značilnosti karkase pnevmatike. To je lahko zgradba s poševnim vložkom (diagonalni ali prečni vložek), prepasana diagonalna zgradba, zgradba z radialnim vložkom ali pnevmatika s podaljšano mobilnostjo, kot je podrobneje opredeljeno v Pravilniku št. 30; |
| --- | --- |

2.8

„zgradba pnevmatike“ pomeni tehnične značilnosti karkase pnevmatike. To je lahko zgradba s poševnim vložkom (diagonalni ali prečni vložek), prepasana diagonalna zgradba, zgradba z radialnim vložkom ali pnevmatika s podaljšano mobilnostjo, kot je podrobneje opredeljeno v Pravilniku št. 30;

| 2.9 | „standardna rezervna enota“ pomeni sklop kolesa in pnevmatike, ki je glede na oznake velikosti kolesa in pnevmatike, odmik kolesa in zgradbo pnevmatike enak enoti, ki je nameščena na isto mesto osi, in določenemu modelu ali različici vozila za običajno delovanje. Vključuje ogrodje kolesa, ki je proizvedeno iz drugega materiala, na primer iz jekla namesto aluminijeve zlitine, in za katerega se lahko uporabijo druge vrste matic ali vijakov, drugače pa je enako kolesu, namenjenemu za običajno uporabo; |
| --- | --- |

2.9

„standardna rezervna enota“ pomeni sklop kolesa in pnevmatike, ki je glede na oznake velikosti kolesa in pnevmatike, odmik kolesa in zgradbo pnevmatike enak enoti, ki je nameščena na isto mesto osi, in določenemu modelu ali različici vozila za običajno delovanje. Vključuje ogrodje kolesa, ki je proizvedeno iz drugega materiala, na primer iz jekla namesto aluminijeve zlitine, in za katerega se lahko uporabijo druge vrste matic ali vijakov, drugače pa je enako kolesu, namenjenemu za običajno uporabo;

| 2.10 | „zasilna rezervna enota“ pomeni sklop kolesa in pnevmatike, ki ni zajet v sklopu, opredeljenem kot „standardna rezervna enota“ iz odstavka 2.9. Zasilne rezervne enote so lahko naslednjih tipov:






  2.10.1 | tip 1
  sklop, v katerem je pnevmatika zasilna rezervna pnevmatika iz odstavka 2.4.2; |
| --- | --- | --- |

2.10

„zasilna rezervna enota“ pomeni sklop kolesa in pnevmatike, ki ni zajet v sklopu, opredeljenem kot „standardna rezervna enota“ iz odstavka 2.9. Zasilne rezervne enote so lahko naslednjih tipov:

2.10.1

tip 1

sklop, v katerem je pnevmatika zasilna rezervna pnevmatika iz odstavka 2.4.2;

| 2.10.2 | tip 2
  sklop, v katerem se odmik kolesa razlikuje od odmika kolesa za običajno delovanje vozila, ki je nameščeno na isto mesto na osi; |
| --- | --- |

2.10.2

tip 2

sklop, v katerem se odmik kolesa razlikuje od odmika kolesa za običajno delovanje vozila, ki je nameščeno na isto mesto na osi;

| 2.10.3 | tip 3
  sklop, v katerem se zgradba pnevmatike razlikuje od zgradbe pnevmatike za običajno delovanje vozila, ki je nameščena na isto mesto na osi; |
| --- | --- |

2.10.3

tip 3

sklop, v katerem se zgradba pnevmatike razlikuje od zgradbe pnevmatike za običajno delovanje vozila, ki je nameščena na isto mesto na osi;

| 2.10.4 | tip 4
  sklop, v katerem je pnevmatika običajna pnevmatika iz odstavka 2.4.1, vendar se oznake velikosti kolesa ali pnevmatike ali obeh razlikujejo od oznak kolesa ali pnevmatike za običajno delovanje vozila, ki je nameščena na isto mesto na osi; |
| --- | --- |

2.10.4

tip 4

sklop, v katerem je pnevmatika običajna pnevmatika iz odstavka 2.4.1, vendar se oznake velikosti kolesa ali pnevmatike ali obeh razlikujejo od oznak kolesa ali pnevmatike za običajno delovanje vozila, ki je nameščena na isto mesto na osi;

| 2.10.5 | tip 5
  sklop, v katerem je enota kolesa in pnevmatike iz odstavka 2.4.3 ali 2.4.4 nameščena na vozilo za običajno dolgoročno cestno uporabo, vendar je v sili uporabljena v popolnoma izpraznjenem stanju; |
| --- | --- |

2.10.5

tip 5

sklop, v katerem je enota kolesa in pnevmatike iz odstavka 2.4.3 ali 2.4.4 nameščena na vozilo za običajno dolgoročno cestno uporabo, vendar je v sili uporabljena v popolnoma izpraznjenem stanju;

| 2.11 | „največja masa“ pomeni največjo vrednost vozila, ki jo je proizvajalec vozila določil kot tehnično dovoljeno (ta masa je lahko večja od „največje dovoljene mase“, ki jo določijo državni organi); |
| --- | --- |

2.11

„največja masa“ pomeni največjo vrednost vozila, ki jo je proizvajalec vozila določil kot tehnično dovoljeno (ta masa je lahko večja od „največje dovoljene mase“, ki jo določijo državni organi);

| 2.12 | „največja obremenitev osi“ pomeni največjo vrednost skupne navpične sile med stičnimi površinami pnevmatik ali gosenic ene osi in tlemi, kot jo je določil proizvajalec in ki izhaja iz dela mase vozila, ki jo nosi ta os; ta obremenitev je lahko večja od „odobrene obremenitve osi“, ki jo določijo državni organi. Vsota obremenitev osi je lahko večja od vrednosti, ki ustreza skupni masi vozila; |
| --- | --- |

2.12

„največja obremenitev osi“ pomeni največjo vrednost skupne navpične sile med stičnimi površinami pnevmatik ali gosenic ene osi in tlemi, kot jo je določil proizvajalec in ki izhaja iz dela mase vozila, ki jo nosi ta os; ta obremenitev je lahko večja od „odobrene obremenitve osi“, ki jo določijo državni organi. Vsota obremenitev osi je lahko večja od vrednosti, ki ustreza skupni masi vozila;

| 2.13 | „opozorilni sistem za pnevmatike s podaljšano mobilnostjo“ pomeni sistem, ki vozniku posreduje informacijo, da pnevmatika deluje v voznem načinu prazne pnevmatike; |
| --- | --- |

2.13

„opozorilni sistem za pnevmatike s podaljšano mobilnostjo“ pomeni sistem, ki vozniku posreduje informacijo, da pnevmatika deluje v voznem načinu prazne pnevmatike;

| 2.14 | „sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah“ pomeni sistem, vgrajen v vozilo, ki lahko zajema tlak pnevmatik ali spremembo tega tlaka v določenem času ter posreduje ustrezne informacije uporabniku med delovanjem vozila; |
| --- | --- |

2.14

„sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah“ pomeni sistem, vgrajen v vozilo, ki lahko zajema tlak pnevmatik ali spremembo tega tlaka v določenem času ter posreduje ustrezne informacije uporabniku med delovanjem vozila;

| 2.15 | „tlak v hladnih pnevmatikah“ pomeni tlak v pnevmatikah pri temperaturi okolja, ki ne narašča zaradi uporabe pnevmatik; |
| --- | --- |

2.15

„tlak v hladnih pnevmatikah“ pomeni tlak v pnevmatikah pri temperaturi okolja, ki ne narašča zaradi uporabe pnevmatik;

| 2.16 | „priporočeni tlak v hladnih pnevmatikah (Prec)“ pomeni tlak, ki ga proizvajalec pnevmatik priporoči za vsak položaj pnevmatike in za predvidene pogoje uporabe (npr. hitrost in obremenitev) zadevnega vozila, kot je določen na tablici vozila in/ali v navodilih za uporabo vozila; |
| --- | --- |

2.16

„priporočeni tlak v hladnih pnevmatikah (Prec)“ pomeni tlak, ki ga proizvajalec pnevmatik priporoči za vsak položaj pnevmatike in za predvidene pogoje uporabe (npr. hitrost in obremenitev) zadevnega vozila, kot je določen na tablici vozila in/ali v navodilih za uporabo vozila;

| 2.17 | „delovni tlak med uporabo (Pwarm)“ pomeni tlak pri vsakem položaju pnevmatike, ki je zaradi temperaturnih učinkov med uporabo vozila večji od tlaka v hladnih pnevmatikah (Prec); |
| --- | --- |

2.17

„delovni tlak med uporabo (Pwarm)“ pomeni tlak pri vsakem položaju pnevmatike, ki je zaradi temperaturnih učinkov med uporabo vozila večji od tlaka v hladnih pnevmatikah (Prec);

| 2.18 | „preskusni tlak (Ptest)“ pomeni dejanski tlak v pnevmatikah, izbranih za vse položaje pnevmatik po izpraznitvi med preskusnim postopkom; |
| --- | --- |

2.18

„preskusni tlak (Ptest)“ pomeni dejanski tlak v pnevmatikah, izbranih za vse položaje pnevmatik po izpraznitvi med preskusnim postopkom;

| 2.19 | „tip sistema za nadzor tlaka v pnevmatikah“ pomeni sisteme, ki se ne razlikujejo bistveno v takšnih ključnih značilnostih, kot so:






  (a) | načelo delovanja; |
| --- | --- | --- |

2.19

„tip sistema za nadzor tlaka v pnevmatikah“ pomeni sisteme, ki se ne razlikujejo bistveno v takšnih ključnih značilnostih, kot so:

(a)

načelo delovanja;

| (b) | sestavni deli, ki bi lahko pomembno vplivali na delovanje sistema, kot je določeno v odstavku 5.3 tega pravilnika. |
| --- | --- |

(b)

sestavni deli, ki bi lahko pomembno vplivali na delovanje sistema, kot je določeno v odstavku 5.3 tega pravilnika.

3.   VLOGA ZA HOMOLOGACIJO

3.1   Vlogo za homologacijo tipa vozila glede na njegovo opremo, ki vključuje:

| (a) | zasilno rezervno enoto (po potrebi vključno z opozorilnim sistemom za pnevmatike s podaljšano mobilnostjo) in/ali |
| --- | --- |

(a)

zasilno rezervno enoto (po potrebi vključno z opozorilnim sistemom za pnevmatike s podaljšano mobilnostjo) in/ali

| (b) | sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah, |
| --- | --- |

(b)

sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah,

vloži proizvajalec vozila ali njegov pooblaščeni zastopnik.

3.2   Vlogi se v treh izvodih priloži opis tipa vozila glede na elemente iz Priloge 1 k temu pravilniku.

3.3   Homologacijskemu organu ali tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse, se predloži vzorčni tip vozila, ki je v homologacijskem postopku.

3.4   Pred podelitvijo homologacije upravni organ preveri, ali obstajajo zadovoljivi ukrepi za zagotovitev učinkovitega preverjanja skladnosti proizvodnje.

4.   HOMOLOGACIJA

4.1   Če vozilo, predloženo v homologacijski postopek v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje vse zahteve iz odstavka 5 spodaj, se homologacija za navedeni tip vozila podeli.

4.1.1   Homologacija vozila glede na določbe v zvezi z zasilno rezervno enoto se podeli le, če vozilo izpolnjuje zahteve iz odstavkov 5.1 in 5.2.

4.1.2   Homologacija vozila zgolj glede na določbe v zvezi s sistemi za nadzor tlaka v pnevmatikah se podeli le, če vozilo izpolnjuje zahteve iz odstavka 5.3.

4.2   Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki (zdaj 02, kar ustreza spremembam 02) označujeta spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti enake številke drugemu tipu vozila. Kljub temu lahko ista homologacija zajame različice modela, ki so v ločenih kategorijah glede na merila iz odstavka 2.2, če rezultati preskusov, opisani v odstavkih 5.2 in 5.3, ne kažejo večjih razlik.

4.3   Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa vozila v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

4.4   Na vsako vozilo, ki ustreza tipu vozila, homologiranemu v skladu s tem pravilnikom, se na vidno in lahko dostopno mesto, določeno na homologacijskem certifikatu, namesti mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:

4.4.1   kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (3);

4.4.2   številke tega pravilnika, ki ji sledijo:

| 4.4.2.1 | črka „R“ za vozila, ki so bila homologirana le v skladu z odstavkom 4.1.1; |
| --- | --- |

4.4.2.1

črka „R“ za vozila, ki so bila homologirana le v skladu z odstavkom 4.1.1;

| 4.4.2.2 | črka „P“ za vozila, ki so bila homologirana le v skladu z odstavkom 4.1.2; |
| --- | --- |

4.4.2.2

črka „P“ za vozila, ki so bila homologirana le v skladu z odstavkom 4.1.2;

| 4.4.2.3 | črki „RP“ za vozila, ki so bila homologirana v skladu z odstavkoma 4.1.1 in 4.1.2; |
| --- | --- |

4.4.2.3

črki „RP“ za vozila, ki so bila homologirana v skladu z odstavkoma 4.1.1 in 4.1.2;

4.4.3   pomišljaj in homologacijska številka na desni strani oznak, predpisanih v odstavkih 4.4.1 in 4.4.2.

4.5   Če je vozilo skladno s tipom vozila, homologiranim v skladu z enim ali več pravilniki, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, simbola iz odstavka 4.4.1 ni treba ponoviti; v takem primeru se v navpičnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 4.4.1 navedejo številka pravilnika, homologacijske številke in dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom.

4.6   Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna.

4.7   Homologacijska oznaka se namesti blizu napisne ploščice vozila, ki jo pritrdi proizvajalec, ali nanjo.

4.8   V Prilogi 2 k temu pravilniku so navedeni primeri homologacijskih oznak.

5.   SPECIFIKACIJE IN PRESKUSI

5.1   Splošno

5.1.1   Pnevmatike, ki so namenjene za uporabo kot del zasilne rezervne enote iz odstavka 2.10, je treba homologirati v skladu s Pravilnikom št. 30.

5.1.2   Pri vozilih, ki imajo vsaj štiri kolesa, mora biti nosilnost zasilne rezervne enote vsaj enaka polovici največjih obremenitev osi vozila; če je njena uporaba omejena na določeno os, navedeno v navodilih iz odstavka 6 spodaj, mora biti njena nosilnost vsaj enaka polovici največje obremenitve te osi.

5.1.3   Konstrukcijsko določena hitrost zasilne rezervne enote mora biti najmanj 120 km/h za tipe 1, 2 in 3.

5.1.4   Zasilna rezervna enota mora imeti naslednje značilnosti:

| 5.1.4.1 | opozorilni simbol glede največje hitrosti 80 km/h, kot je določen s spodnjim diagramom, je treba trajno namestiti na vidno mesto na zunanji strani kolesa.



  V primeru vozil, namenjenih prodaji v države, ki uporabljajo angleške merske enote, je treba na vidno mesto na zunanji strani kolesa trajno namestiti dodatni opozorilni simbol, ki je enak zgoraj opisanemu, pri čemer je treba številko „80“ nadomestiti s številko „50“, besedilo „km/h“ pa z „mph“.
  Namesto tega se lahko na vidno mesto na zunanji strani kolesa trajno namesti enoten opozorilni simbol, kot je določen s spodnjim diagramom.



  Velike tiskane črke morajo biti visoke najmanj 5 mm, številki „80“ in „50“ pa najmanj 20 mm, pri čemer morajo biti črte elementov, ki sestavljajo vsako števko številke, debele najmanj 3 mm. Besedilo v malih tiskanih črkah mora biti visoko najmanj 5 mm. Besedilo mora biti v celoti omejeno s črto in na ozadju kontrastne barve.
  Zahteve iz tega odstavka se uporabljajo le za zasilne rezervne enote tipov 1, 2 in 3 iz odstavkov 2.10.1, 2.10.2 in 2.10.3. |
| --- | --- |

5.1.4.1

opozorilni simbol glede največje hitrosti 80 km/h, kot je določen s spodnjim diagramom, je treba trajno namestiti na vidno mesto na zunanji strani kolesa.

Image

V primeru vozil, namenjenih prodaji v države, ki uporabljajo angleške merske enote, je treba na vidno mesto na zunanji strani kolesa trajno namestiti dodatni opozorilni simbol, ki je enak zgoraj opisanemu, pri čemer je treba številko „80“ nadomestiti s številko „50“, besedilo „km/h“ pa z „mph“.

Namesto tega se lahko na vidno mesto na zunanji strani kolesa trajno namesti enoten opozorilni simbol, kot je določen s spodnjim diagramom.

Image

Velike tiskane črke morajo biti visoke najmanj 5 mm, številki „80“ in „50“ pa najmanj 20 mm, pri čemer morajo biti črte elementov, ki sestavljajo vsako števko številke, debele najmanj 3 mm. Besedilo v malih tiskanih črkah mora biti visoko najmanj 5 mm. Besedilo mora biti v celoti omejeno s črto in na ozadju kontrastne barve.

Zahteve iz tega odstavka se uporabljajo le za zasilne rezervne enote tipov 1, 2 in 3 iz odstavkov 2.10.1, 2.10.2 in 2.10.3.

| 5.1.4.1.1 | Opozorilni simbol glede največje hitrosti 120 km/h, kot je določen s spodnjim diagramom, je treba trajno namestiti na vidno mesto na zunanji strani kolesa.



  V primeru vozil, namenjenih prodaji v države, ki uporabljajo imperialne merske enote, je treba na vidno mesto na zunanji strani kolesa trajno namestiti dodatni opozorilni simbol, ki je enak zgoraj opisanemu, pri čemer je treba številko „120“ nadomestiti s številko „75“, besedilo „km/h“ pa z „mph“.
  Namesto tega se lahko na vidno mesto na zunanji strani kolesa trajno namesti enoten opozorilni simbol, kot je določen s spodnjim diagramom.



  Velike tiskane črke morajo biti visoke najmanj 5 mm, številki „120“ in „75“ pa najmanj 20 mm, pri čemer morajo biti črte elementov, ki sestavljajo vsako števko številke, debele najmanj 3 mm. Besedilo v malih tiskanih črkah mora biti visoko najmanj 5 mm. Besedilo mora biti v celoti omejeno s črto in na ozadju kontrastne barve.
  Zahteve iz tega odstavka se uporabljajo le za zasilno rezervno enoto tipa 4 iz odstavka 2.10.4 za uporabo na vozilu kategorije M1. |
| --- | --- |

5.1.4.1.1

Opozorilni simbol glede največje hitrosti 120 km/h, kot je določen s spodnjim diagramom, je treba trajno namestiti na vidno mesto na zunanji strani kolesa.

Image

V primeru vozil, namenjenih prodaji v države, ki uporabljajo imperialne merske enote, je treba na vidno mesto na zunanji strani kolesa trajno namestiti dodatni opozorilni simbol, ki je enak zgoraj opisanemu, pri čemer je treba številko „120“ nadomestiti s številko „75“, besedilo „km/h“ pa z „mph“.

Namesto tega se lahko na vidno mesto na zunanji strani kolesa trajno namesti enoten opozorilni simbol, kot je določen s spodnjim diagramom.

Image

Velike tiskane črke morajo biti visoke najmanj 5 mm, številki „120“ in „75“ pa najmanj 20 mm, pri čemer morajo biti črte elementov, ki sestavljajo vsako števko številke, debele najmanj 3 mm. Besedilo v malih tiskanih črkah mora biti visoko najmanj 5 mm. Besedilo mora biti v celoti omejeno s črto in na ozadju kontrastne barve.

Zahteve iz tega odstavka se uporabljajo le za zasilno rezervno enoto tipa 4 iz odstavka 2.10.4 za uporabo na vozilu kategorije M1.

| 5.1.4.2 | Če sta kolo in/ali pnevmatika nameščena na vozilo za začasno uporabo, mora biti zunanja površina kolesa in/ali pnevmatike posebne barve ali imeti poseben barvni vzorec, ki se jasno razlikuje od barv standardnih enot. Če je na zasilno rezervno enoto mogoče namestiti okrasni pokrov, ta pokrov ne sme zakriti posebne barve ali barvnega vzorca. |
| --- | --- |

5.1.4.2

Če sta kolo in/ali pnevmatika nameščena na vozilo za začasno uporabo, mora biti zunanja površina kolesa in/ali pnevmatike posebne barve ali imeti poseben barvni vzorec, ki se jasno razlikuje od barv standardnih enot. Če je na zasilno rezervno enoto mogoče namestiti okrasni pokrov, ta pokrov ne sme zakriti posebne barve ali barvnega vzorca.

5.1.5   Razen v primeru pnevmatik s podaljšano mobilnostjo/samonosilnih pnevmatik ali sistema „vozi prazna“/sistema s podaljšano mobilnostjo je dovoljeno vozilu priložiti le eno zasilno rezervno enoto.

5.1.6   V primeru vozil, opremljenih s pnevmatikami s podaljšano mobilnostjo/samonosilnimi pnevmatikami ali sistemom „vozi prazna“/sistemom s podaljšano mobilnostjo, mora biti v vozilo nameščen tudi opozorilni sistem za pnevmatike s podaljšano mobilnostjo (opredeljen v odstavku 2.13), ki lahko deluje znotraj območja hitrosti od 40 km/h do največje konstrukcijsko določene hitrosti vozila in izpolnjuje zahteve iz odstavkov 5.1.6.1 do 5.1.6.6. Vendar dodatna namestitev opozorilnega sistema za pnevmatike s podaljšano mobilnostjo ni potrebna, če je v vozilo nameščen sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka 5.3.

| 5.1.6.1 | Opozorilo se optično prikaže z rumenim opozorilnim signalom. |
| --- | --- |

5.1.6.1

Opozorilo se optično prikaže z rumenim opozorilnim signalom.

| 5.1.6.2 | Opozorilni signal se mora sprožiti, ko je stikalo za vžig (zagon) vklopljeno (preskus indikatorja). |
| --- | --- |

5.1.6.2

Opozorilni signal se mora sprožiti, ko je stikalo za vžig (zagon) vklopljeno (preskus indikatorja).

| 5.1.6.3 | Voznik mora biti z opozorilnim signalom iz odstavka 5.1.6.1 opozorjen najpozneje, ko se za eno pnevmatiko ugotovi, da je v voznem načinu prazne pnevmatike. |
| --- | --- |

5.1.6.3

Voznik mora biti z opozorilnim signalom iz odstavka 5.1.6.1 opozorjen najpozneje, ko se za eno pnevmatiko ugotovi, da je v voznem načinu prazne pnevmatike.

| 5.1.6.4 | Voznik mora biti o električni okvari ali nepravilnosti v delovanju senzorja, ki vpliva na opozorilni sistem za pnevmatike s podaljšano mobilnostjo, vključno z izpadom električnega vira, zagotavljanja izhodnega signala ali njegovega prenosa, opozorjen z optičnim rumenim signalom za okvaro opozorilnega sistema za pnevmatike s podaljšano mobilnostjo. Če se opozorilni signal, ki je opisan v odstavku 5.1.6.1, uporablja za opozarjanje na pnevmatiko v voznem načinu prazne pnevmatike in nepravilnosti v delovanju opozorilnega sistema za pnevmatike s podaljšano mobilnostjo, mora veljati naslednje: če je stikalo za vžig (zagon) vklopljeno, mora opozorilni signal utripati, ko opozarja na okvaro sistema. Po krajšem obdobju mora opozorilni signal neprekinjeno svetiti, dokler okvara ni odpravljena in je stikalo za vžig (zagon) vklopljeno. Zaporedno utripanje in svetenje se morata ponoviti vsakič, ko je stikalo za vžig (zagon) vklopljeno, dokler okvara ni odpravljena. |
| --- | --- |

5.1.6.4

Voznik mora biti o električni okvari ali nepravilnosti v delovanju senzorja, ki vpliva na opozorilni sistem za pnevmatike s podaljšano mobilnostjo, vključno z izpadom električnega vira, zagotavljanja izhodnega signala ali njegovega prenosa, opozorjen z optičnim rumenim signalom za okvaro opozorilnega sistema za pnevmatike s podaljšano mobilnostjo. Če se opozorilni signal, ki je opisan v odstavku 5.1.6.1, uporablja za opozarjanje na pnevmatiko v voznem načinu prazne pnevmatike in nepravilnosti v delovanju opozorilnega sistema za pnevmatike s podaljšano mobilnostjo, mora veljati naslednje: če je stikalo za vžig (zagon) vklopljeno, mora opozorilni signal utripati, ko opozarja na okvaro sistema. Po krajšem obdobju mora opozorilni signal neprekinjeno svetiti, dokler okvara ni odpravljena in je stikalo za vžig (zagon) vklopljeno. Zaporedno utripanje in svetenje se morata ponoviti vsakič, ko je stikalo za vžig (zagon) vklopljeno, dokler okvara ni odpravljena.

| 5.1.6.5 | Kadar se sistem ročno ponovno nastavi v skladu z navodili proizvajalca vozila, določbe odstavkov 5.1.6.3 in 5.1.6.4 ne veljajo. |
| --- | --- |

5.1.6.5

Kadar se sistem ročno ponovno nastavi v skladu z navodili proizvajalca vozila, določbe odstavkov 5.1.6.3 in 5.1.6.4 ne veljajo.

| 5.1.6.6 | Pri delovanju opozorilnega signala iz odstavkov 5.1.6.2 do 5.1.6.4 morajo biti izpolnjene zahteve iz Priloge 4. |
| --- | --- |

5.1.6.6

Pri delovanju opozorilnega signala iz odstavkov 5.1.6.2 do 5.1.6.4 morajo biti izpolnjene zahteve iz Priloge 4.

5.1.7   Če ima vozilo zasilno rezervno enoto, ki je shranjena v izpraznjenem stanju, mora biti opremljeno z napravo, s katero je pnevmatiko mogoče v 10 minutah napolniti do tlaka, ki je določen za začasno uporabo.

5.2   Preskus zaviranja

5.2.1   Vozila, ki bodo opremljena z zasilnimi rezervnimi enotami, morajo izpolnjevati zahteve iz Priloge 3 k temu pravilniku.

5.3   Sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah

5.3.1   Splošne zahteve

| 5.3.1.1 | V skladu z zahtevami iz odstavka 12 mora vsako vozilo iz kategorije M1 do največje mase 3 500 kg in kategorije N1 s pnevmatikami v enojni montaži in sistemom za nadzor tlaka v pnevmatikah, ki je v skladu z opredelitvijo iz odstavka 2.14, izpolnjevati zahteve za zmogljivost iz odstavkov 5.3.1.2 do 5.3.5.5 spodaj, pri čemer ga je treba preskusiti v skladu s Prilogo 5. |
| --- | --- |

5.3.1.1

V skladu z zahtevami iz odstavka 12 mora vsako vozilo iz kategorije M1 do največje mase 3 500 kg in kategorije N1 s pnevmatikami v enojni montaži in sistemom za nadzor tlaka v pnevmatikah, ki je v skladu z opredelitvijo iz odstavka 2.14, izpolnjevati zahteve za zmogljivost iz odstavkov 5.3.1.2 do 5.3.5.5 spodaj, pri čemer ga je treba preskusiti v skladu s Prilogo 5.

| 5.3.1.2 | Vsak sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah, nameščen v vozilo, mora izpolnjevati zahteve iz Pravilnika št. 10. |
| --- | --- |

5.3.1.2

Vsak sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah, nameščen v vozilo, mora izpolnjevati zahteve iz Pravilnika št. 10.

| 5.3.1.3 | Sistem mora delovati od hitrosti 40 km/h ali manj do največje konstrukcijsko določene hitrosti vozila. |
| --- | --- |

5.3.1.3

Sistem mora delovati od hitrosti 40 km/h ali manj do največje konstrukcijsko določene hitrosti vozila.

5.3.2   Zaznavanje tlaka v pnevmatikah v primeru izgube tlaka zaradi nezgode (preskus v zvezi s predrtjem)

| 5.3.2.1 | Sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah je treba preskusiti v skladu s preskusnim postopkom iz odstavka 2.6.1 Priloge 5. Pri preskusu v skladu s tem postopkom mora sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah sprožiti svetlobni opozorilni signal, ki je opisan v odstavku 5.3.5, največ 10 minut po tem, ko se delovni tlak med uporabo v eni od pnevmatik vozila zmanjša za 20 % ali ima vrednost najmanjšega tlaka, tj. 150 kPa, kar je več. |
| --- | --- |

5.3.2.1

Sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah je treba preskusiti v skladu s preskusnim postopkom iz odstavka 2.6.1 Priloge 5. Pri preskusu v skladu s tem postopkom mora sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah sprožiti svetlobni opozorilni signal, ki je opisan v odstavku 5.3.5, največ 10 minut po tem, ko se delovni tlak med uporabo v eni od pnevmatik vozila zmanjša za 20 % ali ima vrednost najmanjšega tlaka, tj. 150 kPa, kar je več.

5.3.3   Zaznavanje ravni tlaka pnevmatike pod priporočenim tlakom za optimalno delovanje, vključno s porabo goriva in varnostjo (preskus razpršitve)

| 5.3.3.1 | Sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah se preskusi v skladu s preskusnim postopkom iz odstavka 2.6.2 Priloge 5. Pri preskusu v skladu s tem postopkom mora sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah sprožiti svetlobni opozorilni signal, ki je opisan v odstavku 5.3.5, v največ 60 minutah skupnega časa vožnje po tem, ko se delovni tlak med uporabo v eni od pnevmatik vozila, do skupaj štirih pnevmatik, zmanjša za 20 %. |
| --- | --- |

5.3.3.1

Sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah se preskusi v skladu s preskusnim postopkom iz odstavka 2.6.2 Priloge 5. Pri preskusu v skladu s tem postopkom mora sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah sprožiti svetlobni opozorilni signal, ki je opisan v odstavku 5.3.5, v največ 60 minutah skupnega časa vožnje po tem, ko se delovni tlak med uporabo v eni od pnevmatik vozila, do skupaj štirih pnevmatik, zmanjša za 20 %.

5.3.4   Preskus zaznave okvare

| 5.3.4.1 | Sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah je treba preskusiti v skladu s preskusnim postopkom iz odstavka 3 Priloge 5. Pri preskusu v skladu s tem postopkom mora sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah sprožiti svetlobni opozorilni signal, ki je opisan v odstavku 5.3.5, v največ 10 minutah po nastopu okvare, ki vpliva na ustvarjanje ali prenos signalov upravljanja ali odziva v sistemu za nadzor tlaka v pnevmatikah vozila. Če sistem ovira zunanji vpliv (npr. radijska motnja), je lahko čas zaznave okvare daljši. |
| --- | --- |

5.3.4.1

Sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah je treba preskusiti v skladu s preskusnim postopkom iz odstavka 3 Priloge 5. Pri preskusu v skladu s tem postopkom mora sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah sprožiti svetlobni opozorilni signal, ki je opisan v odstavku 5.3.5, v največ 10 minutah po nastopu okvare, ki vpliva na ustvarjanje ali prenos signalov upravljanja ali odziva v sistemu za nadzor tlaka v pnevmatikah vozila. Če sistem ovira zunanji vpliv (npr. radijska motnja), je lahko čas zaznave okvare daljši.

5.3.5   Opozorilni znak

| 5.3.5.1 | Opozorilo se optično prikaže kot opozorilni signal v skladu s Pravilnikom št. 121. |
| --- | --- |

5.3.5.1

Opozorilo se optično prikaže kot opozorilni signal v skladu s Pravilnikom št. 121.

| 5.3.5.2 | Opozorilni signal se mora sprožiti, ko je stikalo za vžig (zagon) vklopljeno (preskus indikatorja). [Ta zahteva ne velja za indikatorje v skupnem prostoru.] |
| --- | --- |

5.3.5.2

Opozorilni signal se mora sprožiti, ko je stikalo za vžig (zagon) vklopljeno (preskus indikatorja). [Ta zahteva ne velja za indikatorje v skupnem prostoru.]

| 5.3.5.3 | Opozorilni signal mora biti viden tudi podnevi; voznik mora imeti možnost, da s svojega sedeža enostavno preveri pravilno delovanje signala. |
| --- | --- |

5.3.5.3

Opozorilni signal mora biti viden tudi podnevi; voznik mora imeti možnost, da s svojega sedeža enostavno preveri pravilno delovanje signala.

| 5.3.5.4 | Znak za okvaro je lahko enak kot opozorilni signal, ki se uporablja za opozarjanje na prenizek tlak. Če se opozorilni signal, ki je opisan v odstavku 5.3.5.1, uporablja za opozarjanje na prenizek tlak in okvaro sistema za nadzor tlaka v pnevmatikah, velja naslednje: če je stikalo za vžig (zagon) vklopljeno, mora opozorilni signal utripati, ko opozarja na okvaro sistema. Po krajšem obdobju mora opozorilni signal neprekinjeno svetiti, dokler okvara ni odpravljena in je stikalo za vžig (zagon) vklopljeno. Zaporedno utripanje in svetenje se morata ponoviti vsakič, ko je stikalo za vžig (zagon) vklopljeno, dokler okvara ni odpravljena. |
| --- | --- |

5.3.5.4

Znak za okvaro je lahko enak kot opozorilni signal, ki se uporablja za opozarjanje na prenizek tlak. Če se opozorilni signal, ki je opisan v odstavku 5.3.5.1, uporablja za opozarjanje na prenizek tlak in okvaro sistema za nadzor tlaka v pnevmatikah, velja naslednje: če je stikalo za vžig (zagon) vklopljeno, mora opozorilni signal utripati, ko opozarja na okvaro sistema. Po krajšem obdobju mora opozorilni signal neprekinjeno svetiti, dokler okvara ni odpravljena in je stikalo za vžig (zagon) vklopljeno. Zaporedno utripanje in svetenje se morata ponoviti vsakič, ko je stikalo za vžig (zagon) vklopljeno, dokler okvara ni odpravljena.

| 5.3.5.5 | Indikator opozorila, ki je opisan v odstavku 5.3.5.1, se lahko uporabi v utripajočem načinu, da se zagotovijo informacije o stanju ponovne nastavitve sistema za nadzor tlaka v pnevmatikah v skladu z navodili za uporabo vozila. |
| --- | --- |

5.3.5.5

Indikator opozorila, ki je opisan v odstavku 5.3.5.1, se lahko uporabi v utripajočem načinu, da se zagotovijo informacije o stanju ponovne nastavitve sistema za nadzor tlaka v pnevmatikah v skladu z navodili za uporabo vozila.

6.   DODATNE INFORMACIJE

6.1   Če je vozilo opremljeno z zasilno rezervno enoto, je treba v navodila za uporabo vozila vključiti vsaj naslednje informacije:

6.1.1   opozorilo o tveganju zaradi neupoštevanja omejitev uporabe zasilne rezervne enote, vključno z izjavo v zvezi z uporabo, omejeno na določeno os, kot je ustrezno;

6.1.2   navodilo o previdni vožnji pri največji dovoljeni hitrosti 80 km/h (50 mph) v primeru nameščene zasilne rezervne enote tipa 1, 2 ali 3 iz odstavka 2.10.1, 2.10.2 ali 2.10.3 ter o čimprejšnji ponovni namestitvi standardne enote. Jasno je treba navesti tudi, da to navodilo velja tudi za zasilno rezervno enoto tipa 5 iz odstavka 2.10.5, ki se uporablja v voznem načinu prazne pnevmatike;

| 6.1.2.1 | navodilo o previdni vožnji pri največji dovoljeni hitrosti 120 km/h (75 mph) v primeru nameščene zasilne rezervne enote tipa 4 iz odstavka 2.10.4 ter o čimprejšnji ponovni namestitvi standardne enote; |
| --- | --- |

6.1.2.1

navodilo o previdni vožnji pri največji dovoljeni hitrosti 120 km/h (75 mph) v primeru nameščene zasilne rezervne enote tipa 4 iz odstavka 2.10.4 ter o čimprejšnji ponovni namestitvi standardne enote;

6.1.3   opozorilo, da vožnja z vozilom, ki ima hkrati nameščeno več kot eno zasilno rezervno enoto, ni dovoljena. Ta zahteva velja le za zasilne rezervne enote tipov 1, 2 in 3 iz odstavkov 2.10.1, 2.10.2 in 2.10.3;

6.1.4   jasno navedbo tlaka pnevmatike, ki ga je določil proizvajalec vozila za pnevmatiko zasilne rezervne enote;

6.1.5   za vozila, ki so opremljena z zasilno rezervno enoto, shranjeno v izpraznjenem stanju, opis postopka za napolnitev pnevmatike do tlaka, ki je določen za zasilno uporabo, z napravo iz odstavka 5.1.7 zgoraj.

6.2   Če je v vozilo vgrajen sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah ali opozorilni sistem za pnevmatike s podaljšano mobilnostjo, morajo biti v navodila za uporabo vozila vključene vsaj naslednje informacije:

6.2.1   navedba, da je vozilo opremljeno s takšnim sistemom (in informacije o ponovni nastavitvi sistema, če dejanski sistem vključuje takšno funkcijo);

6.2.2   sliko simbola indikatorja, opisanega v odstavku 5.1.6.1 ali 5.3.5.1, kot je ustrezno (in sliko simbola indikatorja okvare, če se za to funkcijo uporablja poseben indikator);

6.2.3   dodatne informacije o pomenu svetenja indikatorja opozorila za nizek tlak v pnevmatikah in opis ustreznega ukrepa, ki ga je v tem primeru treba izvesti.

6.3   Če vozilo ni opremljeno z navodili za uporabo, morajo biti informacije, ki so potrebne v skladu z odstavkom 6.1 in/ali 6.2 zgoraj, prikazane na vidnem mestu na vozilu.

7.   SPREMEMBE IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE ZA TIP VOZILA

7.1   Vsaka sprememba tipa vozila se sporoči upravnemu organu, ki je podelil homologacijo. Organ lahko potem:

| 7.1.1 | meni, da spremembe verjetno ne bodo imele znatnih škodljivih učinkov in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve; ali |
| --- | --- |

7.1.1

meni, da spremembe verjetno ne bodo imele znatnih škodljivih učinkov in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve; ali

| 7.1.2 | od tehnične službe, ki izvaja preskuse, zahteva dodatno poročilo o preskusu. |
| --- | --- |

7.1.2

od tehnične službe, ki izvaja preskuse, zahteva dodatno poročilo o preskusu.

7.2   Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb po postopku iz odstavka 4.3 zgoraj sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

7.3   Upravni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko vsakemu sporočilu na obrazcu za takšno razširitev.

8.   SKLADNOST PROIZVODNJE

8.1   Postopki za zagotavljanje skladnosti proizvodnje morajo biti skladni s postopki iz Dodatka 2 k Sporazumu (E/ECE/324 – E/ECE/TRANS/505/Rev.2) v naslednjih zahtevah:

8.2   Upravni organ ali tehnična služba, ki je podelila homologacijo, lahko kadar koli preveri skladnost proizvodnje v vsakem proizvodnem obratu. Običajno se to preverjanje opravi vsaj enkrat na leto.

9.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

9.1   Homologacija, podeljena za tip vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če zahteve iz odstavka 8 niso izpolnjene.

9.2   Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, z izvodom homologacijskega certifikata, ki ima na koncu z velikimi črkami dopisano opombo „HOMOLOGACIJA PREKLICANA“ z datumom in podpisom.

10.   POPOLNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije popolnoma preneha proizvajati tip vozila, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Navedeni organ po prejemu ustreznega sporočila o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, z izvodom homologacijskega certifikata, ki ima na koncu z velikimi črkami dopisano opombo „PRENEHANJE PROIZVODNJE“ z datumom in podpisom.

11.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo in katerim se pošljejo certifikati, izdani v drugih državah, o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije.

12.   PREHODNE DOLOČBE

12.1   Od uradnega začetka veljavnosti sprememb 01 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne zavrne podelitve homologacije v skladu s tem pravilnikom, kakor je bil spremenjen s spremembami 01.

12.2   Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik v zvezi z zasilnimi rezervnimi kolesi/pnevmatikami, pnevmatikami s podaljšano mobilnostjo ali sistemom s podaljšano mobilnostjo, po preteku 36 mesecev od začetka veljavnosti sprememb 01 homologacijo podelijo le, če tip vozila v homologacijskem postopku izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kakor je bil spremenjen s spremembami 01.

12.3   Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, ne zavrnejo razširitve homologacij v skladu s prejšnjimi spremembami tega pravilnika.

12.4   V 36-mesečnem obdobju po začetku veljavnosti sprememb 01 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej podeljujejo homologacije za tiste tipe vozil, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika, kakor je bil spremenjen s prejšnjimi spremembami.

12.5   Od uradnega začetka veljavnosti sprememb 02 tega pravilnika nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne zavrne podelitve homologacije v skladu s tem pravilnikom, kakor je bil spremenjen s spremembami 02.

12.6   Od 1. novembra 2012 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo podelitev nacionalne ali regionalne homologacije za tip vozila kategorije M1 do največje mase 3 500 kg in kategorije N1, v obeh primerih s pnevmatikami v enojni montaži, če tip vozila ne izpolnjuje zahtev iz sprememb 02 tega pravilnika.

12.7   Od 1. novembra 2014 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo prvo nacionalno ali regionalno registracijo (začetek uporabe vozila) vozila kategorije M1 do največje mase 3 500 kg in kategorije N1, v obeh primerih s pnevmatikami v enojni montaži, če tip vozila ne izpolnjuje zahtev iz sprememb 02 tega pravilnika.

12.8   Ne glede na zgornje prehodne določbe pogodbenicam, ki začnejo uporabljati ta pravilnik po začetku veljavnosti najnovejših sprememb, ni treba sprejeti homologacij, ki so bile podeljene v skladu s katerimi koli prejšnjimi spremembami tega pravilnika.

---

(1)  Kot je določeno v Prilogi 7 h Konsolidirani resoluciji o proizvodnji vozil (R.E.3) (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Sprem.2, kakor je bila nazadnje spremenjena s Spremembo 4).

(2)  V primeru vozil kategorije M1 do največje mase 3 500 kg in v primeru kategorije N1, v obeh primerih z enojnimi pnevmatikami na vseh oseh.

(3)  1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko, 9 za Španijo, 10 za Srbijo, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za Bolgarijo, 35 (prosto), 36 za Litvo, 37 za Turčijo, 38 (prosto), 39 za Azerbajdžan, 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko skupnost (homologacije podelijo države članice z uporabo svojih oznak ECE), 43 za Japonsko, 44 (prosto), 45 za Avstralijo, 46 za Ukrajino, 47 za Republiko Južno Afriko, 48 za Novo Zelandijo, 49 za Ciper, 50 za Malto, 51 za Republiko Korejo, 52 za Malezijo, 53 za Tajsko, 54 in 55 (prosto), 56 za Črno goro, 57 (prosto) ter 58 za Tunizijo. Nadaljnje številčne oznake se dodelijo drugim državam v kronološkem zaporedju, po katerem ratificirajo Sporazum o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za kolesna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v kolesna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, podeljenih na podlagi teh predpisov, ali k njemu pristopijo, generalni sekretar Združenih narodov pa tako dodeljene številčne oznake sporoči pogodbenicam Sporazuma.

---

PRILOGA 1

SPOROČILO

(največji format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

PRILOGA 2

NAMESTITEV HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

Vzorec A

(Glej odstavek 4.4 tega pravilnika)

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip vozila glede na zasilne rezervne enote homologiran na Nizozemskem (E 4) v skladu s Pravilnikom št. 64 in pod homologacijsko številko 022439. Homologacijska številka kaže, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 64, ki je vključeval spremembe 02.

Vzorec B

(Glej odstavek 4.4 tega pravilnika)

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip vozila glede na sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah homologiran na Nizozemskem (E 4) v skladu s Pravilnikom št. 64 in pod homologacijsko številko 022439. Homologacijska številka pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 64, ki je vključeval spremembe 02.

Vzorec C

(Glej odstavek 4.5 tega pravilnika)

Image

Zgornja homologacijska oznaka na vozilu pomeni, da je bil zadevni tip vozila homologiran na Nizozemskem (E 4) v skladu s pravilnikoma št. 64 (glede na zasilne rezervne enote in sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah) in št. 13-H (1). Homologacijski številki pomenita, da je v času podelitve zadevnih homologacij Pravilnik št. 64 vključeval spremembe 02, Pravilnik št. 13-H pa je bil v prvotni obliki.

---

(1)  Zadnja številka je navedena le kot primer.

---

PRILOGA 3

PRESKUS ZAVIRANJA IN ODKLONA IZ SMERI ZA VOZILA Z ZASILNIMI REZERVNIMI ENOTAMI

1.   SPLOŠNI POGOJI

| 1.1 | Proga za preskušanje mora biti čim bolj ravna in mora imeti površino z visoko oprijemljivostjo. |
| --- | --- |

1.1

Proga za preskušanje mora biti čim bolj ravna in mora imeti površino z visoko oprijemljivostjo.

| 1.2 | Preskus je treba izvesti v brezvetrju, da veter ne bi vplival na rezultate. |
| --- | --- |

1.2

Preskus je treba izvesti v brezvetrju, da veter ne bi vplival na rezultate.

| 1.3 | Vozilo mora biti obremenjeno do njegove največje mase, kot je določeno v odstavku 2.11 tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.3

Vozilo mora biti obremenjeno do njegove največje mase, kot je določeno v odstavku 2.11 tega pravilnika.

| 1.4 | Obremenitve osi, ki so posledica pogojev obremenitve v skladu z odstavkom 1.3 te priloge, morajo biti sorazmerne z največjimi obremenitvami osi, kot je določeno v odstavku 2.12 tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.4

Obremenitve osi, ki so posledica pogojev obremenitve v skladu z odstavkom 1.3 te priloge, morajo biti sorazmerne z največjimi obremenitvami osi, kot je določeno v odstavku 2.12 tega pravilnika.

| 1.5 | Razen v primeru pnevmatike s podaljšano mobilnostjo morajo biti pnevmatike napolnjene do tlaka, ki ga priporoča proizvajalec vozila za tip vozila in stanje obremenitve. Pnevmatika s podaljšano mobilnostjo se preskuša v popolnoma izpraznjenem stanju. |
| --- | --- |

1.5

Razen v primeru pnevmatike s podaljšano mobilnostjo morajo biti pnevmatike napolnjene do tlaka, ki ga priporoča proizvajalec vozila za tip vozila in stanje obremenitve. Pnevmatika s podaljšano mobilnostjo se preskuša v popolnoma izpraznjenem stanju.

2.   PRESKUS ZAVIRANJA IN ODKLONA IZ SMERI

| 2.1 | Preskus se izvaja z zasilno rezervno enoto, ki se izmenično namesti na mesto enega sprednjega in enega zadnjega kolesa. Če je uporaba zasilne rezervne enote omejena na določeno os, se preskus izvaja tako, da se zasilna rezervna enota namesti le na to os. |
| --- | --- |

2.1

Preskus se izvaja z zasilno rezervno enoto, ki se izmenično namesti na mesto enega sprednjega in enega zadnjega kolesa. Če je uporaba zasilne rezervne enote omejena na določeno os, se preskus izvaja tako, da se zasilna rezervna enota namesti le na to os.

| 2.2 | Preskus se izvaja z delovnim zavornim sistemom pri začetni hitrosti 80 km/h in izklopljenim motorjem. |
| --- | --- |

2.2

Preskus se izvaja z delovnim zavornim sistemom pri začetni hitrosti 80 km/h in izklopljenim motorjem.

| 2.3 | Zavorni učinek mora ustrezati preskusnemu postopku iz Pravilnika št. 13 ali št. 13-H za vozila kategorij M1 in N1 pri preskusu zaviranja tipa 0 s hladnimi zavorami in izklopljenim motorjem:






  2.3.1 | V primeru vozil kategorije M1, homologiranih v skladu s Pravilnikom št. 13, opremljenih z zasilnimi rezervnimi enotami tipov 1, 2, 3 in 5 iz odstavkov 2.10.1, 2.10.2, 2.10.3 in 2.10.5 ter preskušenih pri predpisani hitrosti 80 km/h,
  zavorna pot pri pritisku na stopalko z največjo silo 500 N ne sme biti daljša od 50,7 m in
  povprečen polni pojemek (mfdd), izračunan z naslednjo enačbo, ne sme biti manjši od 5,8 ms–2:
  Mfdd = v2 / 41,14 s
  pri čemer je „v“ začetna hitrost, pri kateri se začne zaviranje, „s“ pa razdalja, prevožena med 0,8 v in 0,1 v.






  2.3.1.1 | V primeru vozil kategorije N1, homologiranih v skladu s Pravilnikom št. 13, opremljenih z zasilnimi rezervnimi enotami tipov 1, 2, 3 in 5 iz odstavkov 2.10.1, 2.10.2, 2.10.3 in 2.10.5 ter preskušenih pri predpisani hitrosti 80 km/h,
  zavorna pot pri pritisku na stopalko z največjo silo 700 N ne sme biti daljša od 61,2 m in
  povprečen polni pojemek (mfdd), izračunan z naslednjo enačbo, ne sme biti manjši od 5,0 ms–2:
  Mfdd = v2 / 41,14 s
  pri čemer je „v“ začetna hitrost, pri kateri se začne zaviranje, „s“ pa razdalja, prevožena med 0,8 v in 0,1 v. |
| --- | --- | --- | --- |

2.3

Zavorni učinek mora ustrezati preskusnemu postopku iz Pravilnika št. 13 ali št. 13-H za vozila kategorij M1 in N1 pri preskusu zaviranja tipa 0 s hladnimi zavorami in izklopljenim motorjem:

2.3.1

V primeru vozil kategorije M1, homologiranih v skladu s Pravilnikom št. 13, opremljenih z zasilnimi rezervnimi enotami tipov 1, 2, 3 in 5 iz odstavkov 2.10.1, 2.10.2, 2.10.3 in 2.10.5 ter preskušenih pri predpisani hitrosti 80 km/h,

zavorna pot pri pritisku na stopalko z največjo silo 500 N ne sme biti daljša od 50,7 m in

povprečen polni pojemek (mfdd), izračunan z naslednjo enačbo, ne sme biti manjši od 5,8 ms–2:

Mfdd = v2 / 41,14 s

pri čemer je „v“ začetna hitrost, pri kateri se začne zaviranje, „s“ pa razdalja, prevožena med 0,8 v in 0,1 v.

2.3.1.1

V primeru vozil kategorije N1, homologiranih v skladu s Pravilnikom št. 13, opremljenih z zasilnimi rezervnimi enotami tipov 1, 2, 3 in 5 iz odstavkov 2.10.1, 2.10.2, 2.10.3 in 2.10.5 ter preskušenih pri predpisani hitrosti 80 km/h,

zavorna pot pri pritisku na stopalko z največjo silo 700 N ne sme biti daljša od 61,2 m in

povprečen polni pojemek (mfdd), izračunan z naslednjo enačbo, ne sme biti manjši od 5,0 ms–2:

Mfdd = v2 / 41,14 s

pri čemer je „v“ začetna hitrost, pri kateri se začne zaviranje, „s“ pa razdalja, prevožena med 0,8 v in 0,1 v.

| 2.3.1.2 | V primeru vozil kategorije M1, homologiranih v skladu s Pravilnikom št. 13, opremljenih z rezervno enoto tipa 4 iz odstavka 2.10.4 in preskušenih pri predpisani hitrosti 120 km/h,
  zavorna pot pri pritisku na stopalko z največjo silo 500 N ne sme biti daljša od 108 m in
  povprečen polni pojemek (mfdd), izračunan z naslednjo enačbo, ne sme biti manjši od 5,8 ms–2:
  Mfdd = v2 / 41,14 s
  pri čemer je „v“ začetna hitrost, pri kateri se začne zaviranje, „s“ pa razdalja, prevožena med 0,8 v in 0,1 v. |
| --- | --- |

2.3.1.2

V primeru vozil kategorije M1, homologiranih v skladu s Pravilnikom št. 13, opremljenih z rezervno enoto tipa 4 iz odstavka 2.10.4 in preskušenih pri predpisani hitrosti 120 km/h,

zavorna pot pri pritisku na stopalko z največjo silo 500 N ne sme biti daljša od 108 m in

povprečen polni pojemek (mfdd), izračunan z naslednjo enačbo, ne sme biti manjši od 5,8 ms–2:

Mfdd = v2 / 41,14 s

pri čemer je „v“ začetna hitrost, pri kateri se začne zaviranje, „s“ pa razdalja, prevožena med 0,8 v in 0,1 v.

| 2.3.1.3 | V primeru vozil kategorije M1 ali N1, homologiranih v skladu s Pravilnikom št. 13-H, opremljenih z zasilnimi rezervnimi enotami tipov 1, 2, 3 in 5 iz odstavkov 2.10.1, 2.10.2, 2.10.3 in 2.10.5 ter preskušenih pri predpisani hitrosti 80 km/h,
  zavorna pot pri pritisku na stopalko z največjo silo 650 N + 0 / – 50 N ne sme biti daljša od 46,4 m in
  povprečen polni pojemek (mfdd), izračunan z naslednjo enačbo, ne sme biti manjši od 6,43 ms–2:
  Mfdd = v2 / 41,14 s
  pri čemer je „v“ začetna hitrost, pri kateri se začne zaviranje, „s“ pa razdalja, prevožena med 0,8 v in 0,1 v. |
| --- | --- |

2.3.1.3

V primeru vozil kategorije M1 ali N1, homologiranih v skladu s Pravilnikom št. 13-H, opremljenih z zasilnimi rezervnimi enotami tipov 1, 2, 3 in 5 iz odstavkov 2.10.1, 2.10.2, 2.10.3 in 2.10.5 ter preskušenih pri predpisani hitrosti 80 km/h,

zavorna pot pri pritisku na stopalko z največjo silo 650 N + 0 / – 50 N ne sme biti daljša od 46,4 m in

povprečen polni pojemek (mfdd), izračunan z naslednjo enačbo, ne sme biti manjši od 6,43 ms–2:

Mfdd = v2 / 41,14 s

pri čemer je „v“ začetna hitrost, pri kateri se začne zaviranje, „s“ pa razdalja, prevožena med 0,8 v in 0,1 v.

| 2.3.1.4 | V primeru vozil kategorije M1, homologiranih v skladu s Pravilnikom št. 13-H, opremljenih z zasilno rezervno enoto tipa 4 iz odstavka 2.10.4 in preskušenih pri predpisani hitrosti 120 km/h,
  zavorna pot pri pritisku na stopalko z največjo silo 650 N + 0 / – 50 N ne sme biti daljša od 98,4 m in
  povprečen polni pojemek (mfdd), izračunan z naslednjo enačbo, ne sme biti manjši od 6,43 ms–2:
  Mfdd = v2 / 41,14 s
  pri čemer je „v“ začetna hitrost, pri kateri se začne zaviranje, „s“ pa razdalja, prevožena med 0,8 v in 0,1 v. |
| --- | --- |

2.3.1.4

V primeru vozil kategorije M1, homologiranih v skladu s Pravilnikom št. 13-H, opremljenih z zasilno rezervno enoto tipa 4 iz odstavka 2.10.4 in preskušenih pri predpisani hitrosti 120 km/h,

zavorna pot pri pritisku na stopalko z največjo silo 650 N + 0 / – 50 N ne sme biti daljša od 98,4 m in

povprečen polni pojemek (mfdd), izračunan z naslednjo enačbo, ne sme biti manjši od 6,43 ms–2:

Mfdd = v2 / 41,14 s

pri čemer je „v“ začetna hitrost, pri kateri se začne zaviranje, „s“ pa razdalja, prevožena med 0,8 v in 0,1 v.

| 2.4 | Preskusi se izvajajo za vsako namestitev zasilnih rezervnih enot, kot je določeno v odstavku 2.1 te priloge. |
| --- | --- |

2.4

Preskusi se izvajajo za vsako namestitev zasilnih rezervnih enot, kot je določeno v odstavku 2.1 te priloge.

| 2.5 | Predpisani zavorni učinek mora biti dosežen brez blokiranja koles, brez odklona vozila iz načrtovane smeri, brez neobičajnega tresenja in obrabe pnevmatik med preskusom ali prekomernih popravkov krmiljenja. |
| --- | --- |

2.5

Predpisani zavorni učinek mora biti dosežen brez blokiranja koles, brez odklona vozila iz načrtovane smeri, brez neobičajnega tresenja in obrabe pnevmatik med preskusom ali prekomernih popravkov krmiljenja.

---

PRILOGA 4

PRESKUSNE ZAHTEVE ZA OPOZORILNI SISTEM ZA PNEVMATIKE S PODALJŠANO MOBILNOSTJO

1.   PRESKUSNI POGOJI

1.1   Temperatura okolja

Temperatura okolja mora biti med 0 °C in 40 °C.

1.2   Preskusna površina ceste

Preskusna površina ceste mora biti suha in gladka.

1.3   Kraj preskusa

Kraj preskusa ne sme biti okolje z motnjami radijskih valov, kot je močno električno polje.

1.4   Stanje preskusnega vozila, kadar miruje

Kadar je vozilo parkirano, morajo biti njegove pnevmatike zaščitene pred neposrednim sončnim sevanjem.

2.   PRESKUSNA METODA

2.1   Preskusni postopki za zaznavanje pnevmatike v voznem načinu prazne pnevmatike. Izpolnjene morajo biti zahteve iz odstavka 2.1.1 ali 2.1.2.

2.1.1   Preskus 1

| 2.1.1.1 | Pnevmatike morajo biti napolnjene do tlaka, ki ga priporoča proizvajalec vozila. |
| --- | --- |

2.1.1.1

Pnevmatike morajo biti napolnjene do tlaka, ki ga priporoča proizvajalec vozila.

| 2.1.1.2 | Če vozilo miruje in je stikalo za vžig (zagon) zaklenjeno ali izklopljeno, se stikalo za vžig (zagon) vklopi ali po potrebi ključ zasuka v ustrezen položaj. Potrdi se sprožitev opozorilnega signala. |
| --- | --- |

2.1.1.2

Če vozilo miruje in je stikalo za vžig (zagon) zaklenjeno ali izklopljeno, se stikalo za vžig (zagon) vklopi ali po potrebi ključ zasuka v ustrezen položaj. Potrdi se sprožitev opozorilnega signala.

| 2.1.1.3 | Vžig se izklopi in zmanjša se tlak v kateri koli pnevmatiki, dokler prilagojen tlak v pnevmatiki ni 100 kPa pod priporočenim tlakom v hladnih pnevmatikah. |
| --- | --- |

2.1.1.3

Vžig se izklopi in zmanjša se tlak v kateri koli pnevmatiki, dokler prilagojen tlak v pnevmatiki ni 100 kPa pod priporočenim tlakom v hladnih pnevmatikah.

| 2.1.1.4 | V 5 minutah po zmanjšanju tlaka v pnevmatiki se vozilo vozi običajno pri hitrosti med 40 in 100 km/h. |
| --- | --- |

2.1.1.4

V 5 minutah po zmanjšanju tlaka v pnevmatiki se vozilo vozi običajno pri hitrosti med 40 in 100 km/h.

| 2.1.1.5 | Preskus je končan, ko:






  (a) | se sproži opozorilni sistem za pnevmatike s podaljšano mobilnostjo, kot je opisano v odstavku 5.1.6, ali |
| --- | --- | --- |

2.1.1.5

Preskus je končan, ko:

(a)

se sproži opozorilni sistem za pnevmatike s podaljšano mobilnostjo, kot je opisano v odstavku 5.1.6, ali

| (b) | v skladu z odstavkom 2.3 preteče 5 minut od trenutka, ko je bila dosežena preskusna hitrost. Če se opozorilo ne sproži, preskus ni bil uspešno opravljen. |
| --- | --- |

(b)

v skladu z odstavkom 2.3 preteče 5 minut od trenutka, ko je bila dosežena preskusna hitrost. Če se opozorilo ne sproži, preskus ni bil uspešno opravljen.

Vozilo se ustavi in izklopi.

| 2.1.1.6 | Če se je v skladu z odstavkom 2.1.1.5 zgoraj sprožil opozorilni signal, je treba pred vklopom vžiga počakati 5 minut; signal se mora ponovno sprožiti in ostati aktiviran, dokler je stikalo za vžig vklopljeno. |
| --- | --- |

2.1.1.6

Če se je v skladu z odstavkom 2.1.1.5 zgoraj sprožil opozorilni signal, je treba pred vklopom vžiga počakati 5 minut; signal se mora ponovno sprožiti in ostati aktiviran, dokler je stikalo za vžig vklopljeno.

| 2.1.1.7 | Postopek, opisan v odstavkih 2.1.1.1 do 2.1.1.6, se ponovi, vendar pri preskusni hitrosti 130 km/h ali več. Pri obeh preskusnih hitrostih morajo biti izpolnjene vse ustrezne zahteve. |
| --- | --- |

2.1.1.7

Postopek, opisan v odstavkih 2.1.1.1 do 2.1.1.6, se ponovi, vendar pri preskusni hitrosti 130 km/h ali več. Pri obeh preskusnih hitrostih morajo biti izpolnjene vse ustrezne zahteve.

2.1.2   Preskus 2

| 2.1.2.1 | Pnevmatike morajo biti napolnjene do tlaka, ki ga priporoča proizvajalec vozila. |
| --- | --- |

2.1.2.1

Pnevmatike morajo biti napolnjene do tlaka, ki ga priporoča proizvajalec vozila.

| 2.1.2.2 | Če vozilo miruje in je stikalo za vžig (zagon) zaklenjeno ali izklopljeno, se stikalo za vžig (zagon) vklopi ali po potrebi ključ zasuka v ustrezen položaj. Potrdi se sprožitev opozorilnega signala. Vžig se izklopi. |
| --- | --- |

2.1.2.2

Če vozilo miruje in je stikalo za vžig (zagon) zaklenjeno ali izklopljeno, se stikalo za vžig (zagon) vklopi ali po potrebi ključ zasuka v ustrezen položaj. Potrdi se sprožitev opozorilnega signala. Vžig se izklopi.

| 2.1.2.3 | Na eni pnevmatiki se povzroči postopna izguba tlaka, in sicer med 10 kPa/min in 20 kPa/min. |
| --- | --- |

2.1.2.3

Na eni pnevmatiki se povzroči postopna izguba tlaka, in sicer med 10 kPa/min in 20 kPa/min.

| 2.1.2.4 | Vozilo se vozi pri kateri koli hitrosti nad 25 km/h. |
| --- | --- |

2.1.2.4

Vozilo se vozi pri kateri koli hitrosti nad 25 km/h.

| 2.1.2.5 | Preskusna zahteva je izpolnjena, če sistem sproži alarm, preden padec tlaka doseže 100 kPa. |
| --- | --- |

2.1.2.5

Preskusna zahteva je izpolnjena, če sistem sproži alarm, preden padec tlaka doseže 100 kPa.

2.2   Preskusni postopki za zaznavanje okvare opozorilnega sistema za pnevmatike s podaljšano mobilnostjo

2.2.1   Pri običajnih pogojih uporabe vozila se simulira okvara opozorilnega sistema za pnevmatike s podaljšano mobilnostjo. Ta se lahko simulira na primer z odklopom vtičnih priključkov za napeljavo za napajanje iz vira energije ali napeljavo za prenos vhodnih in izhodnih signalov za upravljanje opozorilnega sistema.

2.2.2   Ko je napaka simulirana, se vozilo vozi običajno pri hitrosti med 40 in 100 km/h.

2.2.3   Preskus je končan, ko:

| (a) | se sproži signal za okvaro opozorilnega sistema za pnevmatike s podaljšano mobilnostjo, kot je opisano v odstavku 5.1.6.4, ali |
| --- | --- |

(a)

se sproži signal za okvaro opozorilnega sistema za pnevmatike s podaljšano mobilnostjo, kot je opisano v odstavku 5.1.6.4, ali

| (b) | v skladu z odstavkom 2.3 preteče 5 minut od trenutka, ko je bila dosežena preskusna hitrost. Če se opozorilo ne sproži, preskus ni bil uspešno opravljen. |
| --- | --- |

(b)

v skladu z odstavkom 2.3 preteče 5 minut od trenutka, ko je bila dosežena preskusna hitrost. Če se opozorilo ne sproži, preskus ni bil uspešno opravljen.

Vozilo se ustavi in vžig izklopi.

2.2.4   Če se je v skladu z odstavkom 2.2.3 zgoraj sprožil opozorilni signal, je treba pred vklopom vžiga počakati 5 minut; signal se mora ponovno sprožiti in ostati aktiviran, dokler je stikalo za vžig v položaju „vklopljeno“.

2.3   Izračun trajanja preskusa

Čas, uporabljen za določitev zahtev iz odstavkov 2.1.1.5 in 2.2.3, je celoten čas med vožnjo vozila v območju preskusnih hitrosti, tj. od 40 km/h do 100 km/h.

Čas se izračuna pri neprekinjeni vožnji, vendar ni treba, da vozilo v celotnem preskusu vozi znotraj območja preskusnih hitrosti. Kadar je hitrost vozila zunaj območja preskusnih hitrosti, se čas vožnje pri takih hitrostih ne šteje kot del celotnega trajanja preskusa.

Homologacijski organ preveri, ali opozorilni sistem za pnevmatike s podaljšano mobilnostjo beleži čas znotraj območja preskusnih hitrosti kumulativno in izračuna časa ne začne ponovno pri hitrosti vozila zunaj območja preskusnih hitrosti.

---

PRILOGA 5

PRESKUSI ZA SISTEME ZA NADZOR TLAKA V PNEVMATIKAH

1.   PRESKUSNI POGOJI

1.1   Temperatura okolja

Temperatura okolja mora biti med 0 °C in 40 °C.

1.2   Preskusna površina ceste

Cesta mora imeti površino z visoko oprijemljivostjo. Površina ceste mora biti med preskušanjem suha.

1.3   Preskuse je treba izvajati v okolju brez radijskih motenj.

1.4   Stanje vozila

1.4.1   Preskusna masa

Vozilo se lahko preskusi pri vsakem stanju obremenitve, porazdelitev mase med osi pa mora biti takšna, kot jo je navedel proizvajalec vozila, pri čemer ne sme biti presežena nobena največja dovoljena masa za posamezno os.

Kadar sistema ni mogoče nastaviti ali ponovno nastaviti, pa mora biti vozilo neobremenjeno. Poleg voznika je lahko na sprednjem sedežu še ena oseba, ki je odgovorna za beleženje rezultatov preskusov. Stanje obremenitve se med preskusom ne sme spreminjati.

1.4.2   Hitrost vozila

Sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah je treba umeriti in preskusiti:

| (a) | znotraj območja hitrosti od 40 km/h do 120 km/h ali pri največji konstrukcijsko določeni hitrosti vozila, če je ta nižja od 120 km/h za preskus v zvezi s predrtjem, da se preverijo zahteve iz odstavka 5.3.2 tega pravilnika, in |
| --- | --- |

(a)

znotraj območja hitrosti od 40 km/h do 120 km/h ali pri največji konstrukcijsko določeni hitrosti vozila, če je ta nižja od 120 km/h za preskus v zvezi s predrtjem, da se preverijo zahteve iz odstavka 5.3.2 tega pravilnika, in

| (b) | znotraj območja hitrosti od 40 km/h do 100 km/h za preskus razpršitve, da se preverijo zahteve iz odstavka 5.3.3 tega pravilnika, in za preskus okvare, da se preverijo zahteve iz odstavka 5.3.4 tega pravilnika. |
| --- | --- |

(b)

znotraj območja hitrosti od 40 km/h do 100 km/h za preskus razpršitve, da se preverijo zahteve iz odstavka 5.3.3 tega pravilnika, in za preskus okvare, da se preverijo zahteve iz odstavka 5.3.4 tega pravilnika.

V preskusu mora biti zajeto celotno območje hitrosti.

Pri vozilih, opremljenih s tempomatom, ta med preskusom ne sme biti vklopljen.

1.4.3   Namestitev platišč

Platišča vozila so lahko nameščena ne glede na položaj kolesa v skladu z vsemi ustreznimi navodili ali omejitvami proizvajalca vozila.

1.4.4   Lokacija mirujočega vozila

Kadar je vozilo parkirano, morajo biti njegove pnevmatike zaščitene pred neposrednim sončnim sevanjem. Lokacijo je treba zaščititi pred morebitnim vetrom, ki lahko vpliva na rezultate.

1.4.5   Uporaba stopalke zavore

Čas vožnje se med uporabo stopalke delovne zavore med premikanjem vozila ne sešteva.

1.4.6   Pnevmatike

Vozilo se preskusi s pnevmatikami, ki so na vozilo nameščene v skladu s priporočilom proizvajalca vozila. Vendar se lahko za preskušanje okvare sistema za nadzor tlaka v pnevmatikah uporabi rezervna pnevmatika.

1.5   Natančnost opreme za merjenje tlaka

Natančnost opreme za merjenje tlaka, ki se uporablja za preskuse iz te priloge, mora biti vsaj +/– 3 kPa.

2.   PRESKUSNI POSTOPEK

Preskus se izvede pri preskusni hitrosti znotraj območja v skladu z odstavkom 1.4.2 te priloge, in sicer vsaj enkrat za preskusni primer v skladu z odstavkom 2.6.1 te priloge („preskus v zvezi s predrtjem“) in vsaj enkrat za vsak preskusni primer v skladu z odstavkom 2.6.2 te priloge („preskus razpršitve“).

2.1   Pred polnjenjem pnevmatik vozila mora vozilo vsaj eno uro mirovati na prostem pri temperaturi okolja in z izklopljenim motorjem, pri čemer mora biti zaščiteno pred neposredno sončno svetlobo in ne sme biti izpostavljeno vetru ali drugim toplotnim vplivom ali vplivom hlajenja. Pnevmatike vozila se napolnijo do tlaka v hladnih pnevmatikah, ki ga priporoča proizvajalec vozila (Prec) glede na priporočila proizvajalca vozila za hitrost, obremenitev in položaje pnevmatik. Vse meritve tlaka se opravijo z isto preskusno opremo.

2.2   Če vozilo miruje in je sistem za blokiranje vžiga zaklenjen ali izklopljen, ga je treba vklopiti ali zagnati. Sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah mora preveriti funkcijo lučke za indikator nizkega tlaka v pnevmatikah iz odstavka 5.3.5.2 tega pravilnika. [Zadnja zahteva ne velja za indikatorje v skupnem prostoru.]

2.3   Po potrebi je treba sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah nastaviti ali ponovno nastaviti v skladu s priporočili proizvajalca vozila.

2.4   Faza prepoznavanja

2.4.1   Vozilo je treba voziti vsaj 20 minut v območju hitrosti iz odstavka 1.4.2 te priloge, in sicer pri povprečni hitrosti 80 km/h (+/– 10 km/h). Dovoljeno je, da vozilo med fazo prepoznavanja skupno največ 2 minuti vozi zunaj območja hitrosti.

2.4.2   Kadar se preskus vožnje izvaja na progi (okrogli/ovalni) z obračanjem le v eni smeri, je treba po presoji tehnične službe preskus vožnje iz odstavka 2.4.1 zgoraj enakovredno razdeliti (+/– 2 minuti) v obe smeri.

2.4.3   V 5 minutah po koncu faze prepoznavanja je treba izmeriti tlak v segretih pnevmatikah, ki bodo izpraznjene. Tlak v segretih pnevmatikah se uporabi kot vrednost Pwarm. Ta vrednost se bo uporabila v nadaljnjih korakih.

2.5   Faza izpraznitve

2.5.1   Postopek preskusa v zvezi s predrtjem, da se preverijo zahteve iz odstavka 5.3.2 tega pravilnika

V 5 minutah po merjenju tlaka v segretih pnevmatikah, kot je opisano v odstavku 2.4.3 zgoraj, je treba eno od pnevmatik vozila prazniti, dokler se ne doseže tlak Pwarm – 20 % ali minimalni tlak 150 kPa, kar je več; to je vrednost Ptest. Po obdobju stabiliziranja od 2 do 5 minut, je treba tlak Ptest ponovno preveriti in ga po potrebi prilagoditi.

2.5.2   Postopek preskusa razpršitve, da se preverijo zahteve iz odstavka 5.3.3 tega pravilnika

V 5 minutah po merjenju tlaka v segretih pnevmatikah, kot je opisano v odstavku 2.4.3 zgoraj, se vse štiri pnevmatike vozila izpraznijo, dokler tlak v izpraznjenih pnevmatikah ni enak tlaku Pwarm – 20 %, z dodatnim praznjenjem za 7 kPa; to je vrednost Ptest. Po obdobju stabiliziranja od 2 do 5 minut, je treba tlak Ptest ponovno preveriti in ga po potrebi prilagoditi.

2.6   Faza zaznavanja nizkega tlaka v pnevmatikah

2.6.1   Postopek preskusa v zvezi s predrtjem, da se preverijo zahteve iz odstavka 5.3.2 tega pravilnika

| 2.6.1.1 | Vozilo se vozi po katerem koli delu preskusne proge (ne nujno neprekinjeno). Skupni čas vožnje mora biti manj kot 10 minut ali čas, v katerem zasveti indikator nizkega tlaka v pnevmatikah. |
| --- | --- |

2.6.1.1

Vozilo se vozi po katerem koli delu preskusne proge (ne nujno neprekinjeno). Skupni čas vožnje mora biti manj kot 10 minut ali čas, v katerem zasveti indikator nizkega tlaka v pnevmatikah.

2.6.2   Postopek preskusa razpršitve, da se preverijo zahteve iz odstavka 5.3.3 tega pravilnika

| 2.6.2.1 | Vozilo se vozi po katerem koli delu preskusne proge. Po najmanj 20 minutah in največ 40 minutah se vozilo popolnoma ustavi, izklopi motor ter odstrani ključ za vžig za najmanj 1 minuto in največ 3 minute. S preskusom se nadaljuje. Skupni čas vožnje mora biti manj kot 60 minut pod pogoji iz odstavka 1.4.2 zgoraj ali čas, v katerem zasveti indikator nizkega tlaka v pnevmatikah. |
| --- | --- |

2.6.2.1

Vozilo se vozi po katerem koli delu preskusne proge. Po najmanj 20 minutah in največ 40 minutah se vozilo popolnoma ustavi, izklopi motor ter odstrani ključ za vžig za najmanj 1 minuto in največ 3 minute. S preskusom se nadaljuje. Skupni čas vožnje mora biti manj kot 60 minut pod pogoji iz odstavka 1.4.2 zgoraj ali čas, v katerem zasveti indikator nizkega tlaka v pnevmatikah.

2.6.3   Če signal za nizek tlak v pnevmatikah ni zasvetil, se preskus prekine.

2.7   Če je indikator nizkega tlaka v pnevmatikah med postopkom iz odstavka 2.6 zgoraj zasvetil, se sistem za blokiranje vžiga deaktivira tako, da se izklopi ali zaklene. Po preteku 5 minut se z vklopom (zagonom) sistem vozila za blokiranje vžiga ponovno aktivira. Indikator mora zasvetiti in mora svetiti, dokler je sistem za blokiranje vžiga vklopljen.

2.8   Vse pnevmatike vozila se napolnijo do tlaka v hladnih pnevmatikah, ki ga priporoča proizvajalec vozila. Sistem se ponovno nastavi v skladu z navodili proizvajalca vozila. Preveri se, ali je indikator prenehal svetiti. Po potrebi se vozilo vozi, dokler indikator ne preneha svetiti. Če indikator ne preneha svetiti, se preskus prekine.

2.9   Ponovitev faze izpraznitve

Preskus se lahko ponovi pri enakih ali drugačnih obremenitvah z ustreznimi preskusnimi postopki iz odstavkov 2.1 do 2.8 zgoraj in prenizkem tlaku v zadevnih pnevmatikah v skladu z določbami odstavka 5.3.2 ali 5.3.3 tega pravilnika, kar je ustrezno.

3.   ZAZNAVA OKVARE SISTEMA ZA NADZOR TLAKA V PNEVMATIKAH

3.1   Simulira se okvara sistema za nadzor tlaka v pnevmatikah, na primer s prekinitvijo napajanja katerega koli sestavnega dela v sistemu za nadzor tlaka v pnevmatikah, prekinitvijo električne povezave med sestavnimi deli sistema za nadzor tlaka v pnevmatikah ali namestitvijo pnevmatike ali kolesa na vozilo, ki je nezdružljivo s sistemom za nadzor tlaka v pnevmatikah. Pri simulaciji okvare sistema za nadzor tlaka v pnevmatikah električne povezave za svetilke indikatorja ne smejo biti prekinjene.

3.2   Vozilo se skupno vozi največ 10 minut (ne nujno neprekinjeno) po katerem koli delu preskusne proge.

3.3   Skupni čas vožnje v skladu z odstavkom 3.2 mora biti manj kot 10 minut ali čas, v katerem zasveti indikator okvare sistema za nadzor tlaka v pnevmatikah.

3.4   Če indikator okvare sistema za nadzor tlaka v pnevmatikah ne zasveti v skladu z odstavkom 5.3.4 tega pravilnika, kot je zahtevano, se preskus prekine.

3.5   Če indikator okvare sistema za nadzor tlaka v pnevmatikah sveti ali zasveti med postopkom iz odstavkov 3.1 do 3.3 zgoraj, se sistem za blokiranje vžiga deaktivira tako, da se izklopi ali zaklene. Po 5 minutah se z vklopom sistem vozila za blokiranje vžiga ponovno aktivira. Indikator okvare sistema za nadzor tlaka v pnevmatikah mora ponovno opozoriti na okvaro in mora svetiti, dokler je sistem za blokiranje vžiga vklopljen.

3.6   Vzpostavi se običajno delovanje sistema za nadzor tlaka v pnevmatikah. Po potrebi se vozilo vozi, dokler opozorilni signal ne preneha svetiti. Če opozorilna lučka ne preneha svetiti, se preskus prekine.

3.7   Preskus se lahko ponovi s preskusnimi postopki iz odstavkov 3.1 do 3.6 zgoraj, pri čemer mora biti vsak preskus omejen na simuliranje ene okvare.

---