# Uradni list C 168/2007

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 168 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5020. julij 2007 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 168

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5020. julij 2007

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | III   Pripravljalni akti |
| | Evropski ekonomsko-socialni odbor |
| | 435. plenarno zasednaje 25. in 26. aprila 2007 |
| 2007/C 168/01 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o razvoju vrednostne in dobavne verige v evropskem in svetovnem okviru | 1 |
| 2007/C 168/02 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o evropskih metropolitanskih območjih: Socialno-ekonomske posledice za prihodnost Evrope | 10 |
| 2007/C 168/03 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Teritorialni agendi | 16 |
| 2007/C 168/04 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Poročilu Komisije: poročilo o politiki konkurence (2005) SEC(2006)761 konč. | 22 |
| 2007/C 168/05 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za varstvo tal in spremembi Direktive 2004/35/ES COM(2006) 232 konč. – 2006/0086 (COD) | 29 |
| 2007/C 168/06 | Mnenje Evropskega ekonomsko socialnega odbora o: | 34 |
| 2007/C 168/07 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu – Zagotovitev trajnosti v ribištvu EU z največjim trajnostnim donosom COM(2006) 360 konč. | 38 |
| 2007/C 168/08 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prepovedi dajanja v promet ter uvoza v Skupnost ali izvoza iz Skupnosti krzna mačk in psov ter izdelkov, ki vsebujejo tako krzno COM(2006) 684 konč. – 2006/0236 (COD) | 42 |
| 2007/C 168/09 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prepovedi izvoza in varnem skladiščenju kovinskega živega srebra COM(2006) 636 konč. – 2006/0206 (COD) | 44 |
| 2007/C 168/10 | Mnenje Evropskega ekonomsko socialnega odbora o Predlogu odločbe Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic COM(2006) 815 konč. – 2006/0271 (CNS) | 47 |
| 2007/C 168/11 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Prihodnji pomorski politiki Unije naproti – Evropska vizija za oceane in morja COM(2006) 275 konč. | 50 |
| 2007/C 168/12 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o skupni pristaniški politiki EU | 57 |
| 2007/C 168/13 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o logistiki tovornega prometa v Evropi – Ključ do trajnostne mobilnosti COM(2006) 336 konč. | 63 |
| 2007/C 168/14 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Vmesni pregled programa za spodbujanje pomorskega prevoza na kratkih razdaljah [COM(2003) 155 konč.] COM(2006) 380 konč. | 68 |
| 2007/C 168/15 | Mnenje Evropskega ekonomsko socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture COM(2006) 569 konč. – 2006/0182 (COD) | 71 |
| 2007/C 168/16 | Mnenje Evropskega ekonomsko socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 97/67/ES glede popolnega izoblikovanja notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti COM(2006) 594 konč. – 2006/0196 (COD) | 74 |
| 2007/C 168/17 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o prometu v mestnih in metropolitanskih območjih | 77 |
| 2007/C 168/18 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o spodbujanju čezmejnega kolesarskega prometa | 86 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

III   Pripravljalni akti

Evropski ekonomsko-socialni odbor

435. plenarno zasednaje 25. in 26. aprila 2007

2007/C 168/01

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o razvoju vrednostne in dobavne verige v evropskem in svetovnem okviru

1

2007/C 168/02

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o evropskih metropolitanskih območjih: Socialno-ekonomske posledice za prihodnost Evrope

10

2007/C 168/03

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Teritorialni agendi

16

2007/C 168/04

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Poročilu Komisije: poročilo o politiki konkurence (2005) SEC(2006)761 konč.

SEC(2006)761 konč.

22

2007/C 168/05

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za varstvo tal in spremembi Direktive 2004/35/ES COM(2006) 232 konč. – 2006/0086 (COD)

COM(2006) 232 konč. – 2006/0086 (COD)

29

2007/C 168/06

Mnenje Evropskega ekonomsko socialnega odbora o:

34

2007/C 168/07

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu – Zagotovitev trajnosti v ribištvu EU z največjim trajnostnim donosom COM(2006) 360 konč.

COM(2006) 360 konč.

38

2007/C 168/08

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prepovedi dajanja v promet ter uvoza v Skupnost ali izvoza iz Skupnosti krzna mačk in psov ter izdelkov, ki vsebujejo tako krzno COM(2006) 684 konč. – 2006/0236 (COD)

COM(2006) 684 konč. – 2006/0236 (COD)

42

2007/C 168/09

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prepovedi izvoza in varnem skladiščenju kovinskega živega srebra COM(2006) 636 konč. – 2006/0206 (COD)

COM(2006) 636 konč. – 2006/0206 (COD)

44

2007/C 168/10

Mnenje Evropskega ekonomsko socialnega odbora o Predlogu odločbe Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic COM(2006) 815 konč. – 2006/0271 (CNS)

COM(2006) 815 konč. – 2006/0271 (CNS)

47

2007/C 168/11

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Prihodnji pomorski politiki Unije naproti – Evropska vizija za oceane in morja COM(2006) 275 konč.

COM(2006) 275 konč.

50

2007/C 168/12

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o skupni pristaniški politiki EU

57

2007/C 168/13

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o logistiki tovornega prometa v Evropi – Ključ do trajnostne mobilnosti COM(2006) 336 konč.

COM(2006) 336 konč.

63

2007/C 168/14

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Vmesni pregled programa za spodbujanje pomorskega prevoza na kratkih razdaljah [COM(2003) 155 konč.] COM(2006) 380 konč.

COM(2006) 380 konč.

68

2007/C 168/15

Mnenje Evropskega ekonomsko socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture COM(2006) 569 konč. – 2006/0182 (COD)

COM(2006) 569 konč. – 2006/0182 (COD)

71

2007/C 168/16

Mnenje Evropskega ekonomsko socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 97/67/ES glede popolnega izoblikovanja notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti COM(2006) 594 konč. – 2006/0196 (COD)

COM(2006) 594 konč. – 2006/0196 (COD)

74

2007/C 168/17

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o prometu v mestnih in metropolitanskih območjih

77

2007/C 168/18

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o spodbujanju čezmejnega kolesarskega prometa

86

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

III Pripravljalni akti

Evropski ekonomsko-socialni odbor

435. plenarno zasednaje 25. in 26. aprila 2007

| 20.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 168/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 168/1

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o razvoju vrednostne in dobavne verige v evropskem in svetovnem okviru

(2007/C 168/01)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 6. julija 2006 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje o naslednji temi: Razvoj vrednostne in dobavne verige v evropskem in svetovnem okviru.

Ta sklep je bil potrjen 26. oktobra 2006.

Posvetovalna komisija za spremembe v industriji, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 6. marca 2007. Poročevalec je bil g. VAN IERSEL, soporočevalec pa g. GIBELLIERI.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 435. plenarnem zasedanju 25. in 26. aprila 2007 (seja z dne 25. aprila 2007) s 130 glasovi za, 1 glasom proti in 4 vzdržanimi glasovi.

I. del – Sklepi in priporočila

| A. | EESO od nosilcev odločanja zahteva, da popolno pozornost, skupaj z interaktivnimi pristopi na ravni EU in na nacionalni ravni, namenijo konceptu razvoja vrednostne in dobavne verige, ali bolje, konceptu mrežno povezane industrije in medsebojnega delovanja med podjetji. |
| --- | --- |

A.

EESO od nosilcev odločanja zahteva, da popolno pozornost, skupaj z interaktivnimi pristopi na ravni EU in na nacionalni ravni, namenijo konceptu razvoja vrednostne in dobavne verige, ali bolje, konceptu mrežno povezane industrije in medsebojnega delovanja med podjetji.

| B. | Ti dinamični procesi zahtevajo prilagoditev in prilagodljivost pri delovanju vseh dejavnosti podjetij, vključno z opredelitvijo in zasnovo proizvoda, storitvami, trženjem ter upravljanjem finančnih in človeških virov. Te naloge se pogosto dodeljujejo zunanjim izvajalcem. Povezovanje v mreže pomeni, da so podjetja vedno bolj povezana na svetovni ravni ter da se proizvodnja in storitve vedno bolj povezujejo. |
| --- | --- |

B.

Ti dinamični procesi zahtevajo prilagoditev in prilagodljivost pri delovanju vseh dejavnosti podjetij, vključno z opredelitvijo in zasnovo proizvoda, storitvami, trženjem ter upravljanjem finančnih in človeških virov. Te naloge se pogosto dodeljujejo zunanjim izvajalcem. Povezovanje v mreže pomeni, da so podjetja vedno bolj povezana na svetovni ravni ter da se proizvodnja in storitve vedno bolj povezujejo.

| C. | Podjetja se bistveno razlikujejo po tem, kako to stanje vpliva nanje, kar je odvisno od njihove velikosti, njihove vloge v dobavnih verigah/mrežah in sektorjev, v katerih so dejavna. Velika večnacionalna podjetja so na splošno dobro vključena v ta postopek mrežnega povezovanja na vseh stopnjah. Nasprotno se sorazmerno majhni in srednje veliki dobavitelji, ki se vključijo na začetni ali vmesni stopnji (prvi, drugi, tretji ... dobavitelj), pogosto srečujejo z ovirami, kot je navedeno v II. delu. V tem dokumentu se imenujejo začetna in vmesna podjetja (ta pojem je bil oblikovan posebej za to mnenje) (1). |
| --- | --- |

C.

Podjetja se bistveno razlikujejo po tem, kako to stanje vpliva nanje, kar je odvisno od njihove velikosti, njihove vloge v dobavnih verigah/mrežah in sektorjev, v katerih so dejavna. Velika večnacionalna podjetja so na splošno dobro vključena v ta postopek mrežnega povezovanja na vseh stopnjah. Nasprotno se sorazmerno majhni in srednje veliki dobavitelji, ki se vključijo na začetni ali vmesni stopnji (prvi, drugi, tretji ... dobavitelj), pogosto srečujejo z ovirami, kot je navedeno v II. delu. V tem dokumentu se imenujejo začetna in vmesna podjetja (ta pojem je bil oblikovan posebej za to mnenje) (1).

| D. | Velika večina delovnih mest v zasebnem sektorju je v „manjših“ podjetjih (glej točko C). Najbolj inovativna in ustvarjalna podjetja so bistvena za mrežno povezano gospodarstvo. Obseg tega razvoja je tako pomemben, da ima velik vpliv na mikroekonomski in tudi na makroekonomski ravni. |
| --- | --- |

D.

Velika večina delovnih mest v zasebnem sektorju je v „manjših“ podjetjih (glej točko C). Najbolj inovativna in ustvarjalna podjetja so bistvena za mrežno povezano gospodarstvo. Obseg tega razvoja je tako pomemben, da ima velik vpliv na mikroekonomski in tudi na makroekonomski ravni.

| E. | EESO meni, da je treba izboljšati okolje, v katerem delujejo začetna in vmesna podjetja. To mnenje (glej II. del, točki 3 in 4) opredeljuje glavne izzive in predstavlja veliko predlogov za ukrepanje, kot so:






  — | spreminjanje odnosa do začetnih in vmesnih podjetij; |
| --- | --- | --- |

E.

EESO meni, da je treba izboljšati okolje, v katerem delujejo začetna in vmesna podjetja. To mnenje (glej II. del, točki 3 in 4) opredeljuje glavne izzive in predstavlja veliko predlogov za ukrepanje, kot so:

—

spreminjanje odnosa do začetnih in vmesnih podjetij;

| — | izboljšanje sodelovanja in povečanje vzajemnega zaupanja med temi podjetji; |
| --- | --- |

—

izboljšanje sodelovanja in povečanje vzajemnega zaupanja med temi podjetji;

| — | omogočanje lažjega dostopa do finančnih sredstev; |
| --- | --- |

—

omogočanje lažjega dostopa do finančnih sredstev;

| — | zmanjševanje učinkov vključitve/izključitve (lock in/lock out); |
| --- | --- |

—

zmanjševanje učinkov vključitve/izključitve (lock in/lock out);

| — | uveljavljanje pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

—

uveljavljanje pravic intelektualne lastnine;

| — | boj proti izkrivljanju konkurence z dosledno, bolj učinkovito in pravočasno uporabo evropskih instrumentov trgovinske zaščite za preprečevanje nelojalnega uvoza; |
| --- | --- |

—

boj proti izkrivljanju konkurence z dosledno, bolj učinkovito in pravočasno uporabo evropskih instrumentov trgovinske zaščite za preprečevanje nelojalnega uvoza;

| — | spodbujanje spretnosti in znanj ter podjetništva; |
| --- | --- |

—

spodbujanje spretnosti in znanj ter podjetništva;

| — | pritegnitev kvalificiranih mladih ljudi v začetna in vmesna podjetja, zlasti na področju inženiringa; |
| --- | --- |

—

pritegnitev kvalificiranih mladih ljudi v začetna in vmesna podjetja, zlasti na področju inženiringa;

| — | izvajanje na novo oblikovane industrijske politike EU, vključno s sektorskim pristopom; |
| --- | --- |

—

izvajanje na novo oblikovane industrijske politike EU, vključno s sektorskim pristopom;

| — | najboljša mogoča uporaba sedmega okvirnega programa; |
| --- | --- |

—

najboljša mogoča uporaba sedmega okvirnega programa;

| — | sprejetje ciljno usmerjene zakonodaje in zmanjšanje birokracije. |
| --- | --- |

—

sprejetje ciljno usmerjene zakonodaje in zmanjšanje birokracije.

| F. | Brez uveljavljene opredelitve začetnih in vmesnih podjetij je težko razumeti njihov splošni pomen za spremembe v industriji in procese globalizacije. Za povečanje ozaveščenosti glede vloge, ki jo imajo, je treba storiti precej več. Če bi želeli izvesti nekatere/vse predloge iz točke E, morajo nekatere pogoje izpolniti podjetja sama, druge oblikovalci politik, spet druge pa oboji. Vsekakor mora vsako izvajanje potekati v tesnem sodelovanju z vsemi ustreznimi zainteresiranimi stranmi. Prav tako morajo biti odbori za panožni dialog, ki delujejo na evropski in nacionalni ravni, sposobni oblikovalcem politike zagotoviti prepričljivo skupno vizijo. |
| --- | --- |

F.

Brez uveljavljene opredelitve začetnih in vmesnih podjetij je težko razumeti njihov splošni pomen za spremembe v industriji in procese globalizacije. Za povečanje ozaveščenosti glede vloge, ki jo imajo, je treba storiti precej več. Če bi želeli izvesti nekatere/vse predloge iz točke E, morajo nekatere pogoje izpolniti podjetja sama, druge oblikovalci politik, spet druge pa oboji. Vsekakor mora vsako izvajanje potekati v tesnem sodelovanju z vsemi ustreznimi zainteresiranimi stranmi. Prav tako morajo biti odbori za panožni dialog, ki delujejo na evropski in nacionalni ravni, sposobni oblikovalcem politike zagotoviti prepričljivo skupno vizijo.

II. del – Razlogi

1.   Uvod

| 1.1 | Obravnavanje uvedbe dobavnih verig kot sodobnega pojava je napačno, saj so v takšni ali drugačni obliki obstajale že od pojava organizirane proizvodnje. |
| --- | --- |

1.1

Obravnavanje uvedbe dobavnih verig kot sodobnega pojava je napačno, saj so v takšni ali drugačni obliki obstajale že od pojava organizirane proizvodnje.

| 1.2 | Vseeno je treba poudariti, da se je v zadnjih nekaj desetletjih povečalo zanimanje za dobavne verige kot posledica zahtevnejšega okolja, ki ga ustvarjata tehnološki napredek in globalizacija, ter vseh povezanih vplivov teh verig na trge. Vprašanje se širše obravnava v veliko publikacijah in na konferencah po vsem svetu. Konvencionalno linearno zaporedje se nadomesti z zapletenimi mrežami in celostnimi postopki izdelave, ki se pogosto izvajajo v veliko podjetjih in državah. |
| --- | --- |

1.2

Vseeno je treba poudariti, da se je v zadnjih nekaj desetletjih povečalo zanimanje za dobavne verige kot posledica zahtevnejšega okolja, ki ga ustvarjata tehnološki napredek in globalizacija, ter vseh povezanih vplivov teh verig na trge. Vprašanje se širše obravnava v veliko publikacijah in na konferencah po vsem svetu. Konvencionalno linearno zaporedje se nadomesti z zapletenimi mrežami in celostnimi postopki izdelave, ki se pogosto izvajajo v veliko podjetjih in državah.

| 1.3 | Danes so vrednostne in dobavne verige vedno bolj prepletene, prava globalna mreža pa že obstaja na mnogih področjih. To upravičuje uporabo pojma „mreža“ in ne „verige“, saj je prvi nedvomno bolj prehoden kot drugi. |
| --- | --- |

1.3

Danes so vrednostne in dobavne verige vedno bolj prepletene, prava globalna mreža pa že obstaja na mnogih področjih. To upravičuje uporabo pojma „mreža“ in ne „verige“, saj je prvi nedvomno bolj prehoden kot drugi.

| 1.4 | Mreže za ustvarjanje vrednosti (ali preprosteje „vrednostne mreže“) postajajo bolj globalne in obsežne. Del tega postopka je vseevropska vrednostna mreža, ki se je z nedavno razširitvijo EU povečala. |
| --- | --- |

1.4

Mreže za ustvarjanje vrednosti (ali preprosteje „vrednostne mreže“) postajajo bolj globalne in obsežne. Del tega postopka je vseevropska vrednostna mreža, ki se je z nedavno razširitvijo EU povečala.

| 1.5 | Zdaj je jasno, da samoizboljševanje ni več dovolj za izpolnjevanje potreb podjetij. Dobički iz introspektivnih programov, čeprav so koristni in zaželeni, podjetjem pogosto ne omogočajo izkoriščanja priložnosti, ki jih zagotavlja pravi svetovni sistem poslovanja. Podjetja morajo razširiti svoj pogled, če hočejo preživeti v sodobnem svetu. |
| --- | --- |

1.5

Zdaj je jasno, da samoizboljševanje ni več dovolj za izpolnjevanje potreb podjetij. Dobički iz introspektivnih programov, čeprav so koristni in zaželeni, podjetjem pogosto ne omogočajo izkoriščanja priložnosti, ki jih zagotavlja pravi svetovni sistem poslovanja. Podjetja morajo razširiti svoj pogled, če hočejo preživeti v sodobnem svetu.

| 1.6 | Zato sta dobila upravljanje mrež in logistika pomembno vlogo, ker podjetja namenjajo veliko časa in denarja zagotavljanju optimalnega donosa z racionaliziranjem in usklajevanjem vedno bolj zapletene mreže dejavnosti in storitev, ki so bistvene za sodobne industrijske in trgovinske posle. |
| --- | --- |

1.6

Zato sta dobila upravljanje mrež in logistika pomembno vlogo, ker podjetja namenjajo veliko časa in denarja zagotavljanju optimalnega donosa z racionaliziranjem in usklajevanjem vedno bolj zapletene mreže dejavnosti in storitev, ki so bistvene za sodobne industrijske in trgovinske posle.

| 1.7 | Značaj vodstvene odgovornosti ter zahtevanih spretnosti in znanj delovne sile na vseh ravneh se je izrazito spremenil, saj se zahtevajo odločitve in stališča, ki zagotavljajo optimalne ravni sodelovanja med kupci, dobavitelji in podjetji. |
| --- | --- |

1.7

Značaj vodstvene odgovornosti ter zahtevanih spretnosti in znanj delovne sile na vseh ravneh se je izrazito spremenil, saj se zahtevajo odločitve in stališča, ki zagotavljajo optimalne ravni sodelovanja med kupci, dobavitelji in podjetji.

| 1.8 | To je najnovejši dosežek za vse kategorije podjetij – velika, srednje velika in mala, ne glede na razlike in medsebojno vplivanje med sektorji. Vseeno se zdi, da imajo velika večnacionalna podjetja večjo vlogo v sedanjih postopkih kot začetna in vmesna podjetja (2). |
| --- | --- |

1.8

To je najnovejši dosežek za vse kategorije podjetij – velika, srednje velika in mala, ne glede na razlike in medsebojno vplivanje med sektorji. Vseeno se zdi, da imajo velika večnacionalna podjetja večjo vlogo v sedanjih postopkih kot začetna in vmesna podjetja (2).

| 1.9 | Dve tretjini zaposlenih v zasebnem sektorju v Evropi dejansko dela v malih in srednje velikih podjetjih. Večina teh je začetnih in vmesnih podjetij. Zato dober položaj te vrste podjetij nima le mikroekonomske razsežnosti, ampak tudi makroekonomski vpliv. |
| --- | --- |

1.9

Dve tretjini zaposlenih v zasebnem sektorju v Evropi dejansko dela v malih in srednje velikih podjetjih. Večina teh je začetnih in vmesnih podjetij. Zato dober položaj te vrste podjetij nima le mikroekonomske razsežnosti, ampak tudi makroekonomski vpliv.

| 1.10 | Čeprav je vsebina tega mnenja razvoj vrednostne in dobavne verige, je poudarek zlasti na inovativnih (visokotehnoloških in visokokakovostnih) začetnih in vmesnih podjetjih z možnostjo rasti in mednarodnega poslovanja ali tistih, ki so že uveljavljena na svetovnem trgu (3). |
| --- | --- |

1.10

Čeprav je vsebina tega mnenja razvoj vrednostne in dobavne verige, je poudarek zlasti na inovativnih (visokotehnoloških in visokokakovostnih) začetnih in vmesnih podjetjih z možnostjo rasti in mednarodnega poslovanja ali tistih, ki so že uveljavljena na svetovnem trgu (3).

| 1.11 | Zato je treba razviti ter izboljšati načine in sredstva, da se ustvari zdravo in trajnostno okolje za to vrsto podjetja, ki bo zagotavljalo njegov uspeh in čim boljši izkoristek potenciala. |
| --- | --- |

1.11

Zato je treba razviti ter izboljšati načine in sredstva, da se ustvari zdravo in trajnostno okolje za to vrsto podjetja, ki bo zagotavljalo njegov uspeh in čim boljši izkoristek potenciala.

| 1.12 | Čeprav se dobavne verige/mreže po posameznih sektorjih razlikujejo, se je štelo za ustrezno, da se analiza iz tega dokumenta prikaže na enem sektorju. Zato je Priloga 2 tega mnenja namenjena predstavitvi študije primera v avtomobilskem sektorju, ki dobro prikazuje nekatera odprta vprašanja. Ta sektor je bil izbran, ker jasno izraža zapletenost dobavnih verig/mrež, kot je prikazano v Prilogi 1. |
| --- | --- |

1.12

Čeprav se dobavne verige/mreže po posameznih sektorjih razlikujejo, se je štelo za ustrezno, da se analiza iz tega dokumenta prikaže na enem sektorju. Zato je Priloga 2 tega mnenja namenjena predstavitvi študije primera v avtomobilskem sektorju, ki dobro prikazuje nekatera odprta vprašanja. Ta sektor je bil izbran, ker jasno izraža zapletenost dobavnih verig/mrež, kot je prikazano v Prilogi 1.

| 1.13 | Evropska podjetja se pogosto odločijo za zunanje izvajanje enega ali več členov dobavne verige. Rezultat tega nato uvozijo in mu dodajo vrednost, preden ga prenesejo v vrednostno mrežo. Pri tem je treba ustvariti pogoje, ki v celotnem postopku zagotavljajo ohranitev največjega možnega dobička, delovnih mest ter znanja in izkušenj v Evropi. To je odločilnega pomena, saj izkušnje in znanja postajajo vedno bolj samostojen dejavnik proizvodnje, ki ga po mrežah, ki ustvarjajo vrednost, vodijo načeloma brezmejne finance namesto čezmejnih (4). |
| --- | --- |

1.13

Evropska podjetja se pogosto odločijo za zunanje izvajanje enega ali več členov dobavne verige. Rezultat tega nato uvozijo in mu dodajo vrednost, preden ga prenesejo v vrednostno mrežo. Pri tem je treba ustvariti pogoje, ki v celotnem postopku zagotavljajo ohranitev največjega možnega dobička, delovnih mest ter znanja in izkušenj v Evropi. To je odločilnega pomena, saj izkušnje in znanja postajajo vedno bolj samostojen dejavnik proizvodnje, ki ga po mrežah, ki ustvarjajo vrednost, vodijo načeloma brezmejne finance namesto čezmejnih (4).

| 1.14 | Ta dokument obravnava način, kako lahko EU prispeva več k ohranjanju pomembnih delov (z dodano vrednostjo) dobavne verige v Evropi. (5) |
| --- | --- |

1.14

Ta dokument obravnava način, kako lahko EU prispeva več k ohranjanju pomembnih delov (z dodano vrednostjo) dobavne verige v Evropi. (5)

2.   Vrednostne mreže in spremembe v industriji

| 2.1 | Spremembe v industriji so tesno povezane z ustvarjanjem vrednosti v družbi mrež, ki vključuje pomembno vlogo storitev, kot so posvetovanje, inženiring, logistika ali trženje. Ker se vertikalno povezovanje zmanjšuje, je ustvarjanje vrednosti pri predelavi pogosto naloga dobavitelja. Ta proces postaja vedno bolj večrazsežnosten, saj veliko teh dobaviteljev sestavlja tudi svetovne mreže, kar povzroča novo medsebojno odvisnost med dobavitelji. |
| --- | --- |

2.1

Spremembe v industriji so tesno povezane z ustvarjanjem vrednosti v družbi mrež, ki vključuje pomembno vlogo storitev, kot so posvetovanje, inženiring, logistika ali trženje. Ker se vertikalno povezovanje zmanjšuje, je ustvarjanje vrednosti pri predelavi pogosto naloga dobavitelja. Ta proces postaja vedno bolj večrazsežnosten, saj veliko teh dobaviteljev sestavlja tudi svetovne mreže, kar povzroča novo medsebojno odvisnost med dobavitelji.

| 2.2 | Kaj pa pravzaprav prinaša pojem „globalno“? Poleg očitne vloge, ki jo imajo ZDA in Japonska, so se v zadnjih desetletjih pojavile še druge svetovne regije, kot so t. i. države BRIC (Brazilija, Rusija, Indija, Kitajska). Vendar pa je treba poudariti, da članice te skupine niso enotne, pri čemer je vpliv, zlasti Indije in Kitajske, močno spremenil celotno svetovno podobo dobavne verige in ustvarjanja vrednosti. (6) |
| --- | --- |

2.2

Kaj pa pravzaprav prinaša pojem „globalno“? Poleg očitne vloge, ki jo imajo ZDA in Japonska, so se v zadnjih desetletjih pojavile še druge svetovne regije, kot so t. i. države BRIC (Brazilija, Rusija, Indija, Kitajska). Vendar pa je treba poudariti, da članice te skupine niso enotne, pri čemer je vpliv, zlasti Indije in Kitajske, močno spremenil celotno svetovno podobo dobavne verige in ustvarjanja vrednosti. (6)

| 2.3 | Glede na to mora EU okrepiti sposobnost konkuriranja z dodajanjem vrednosti, saj konkurenca, ki temelji na stroških, ni realna in združljiva s socialnimi in trajnostnimi vrednotami Unije. |
| --- | --- |

2.3

Glede na to mora EU okrepiti sposobnost konkuriranja z dodajanjem vrednosti, saj konkurenca, ki temelji na stroških, ni realna in združljiva s socialnimi in trajnostnimi vrednotami Unije.

| 2.4 | Dobavne verige in mreže se širijo, za industrijske postopke pa je vedno bolj značilna razdrobitev proizvodnih linij ter specializacija proizvodov s tehnologijami in prilagajanjem željam kupcev. Proizvajalci lahko določijo sestavne dele proizvodov, vendar istočasno dopuščajo prilagajanje željam kupcev. To se imenuje „posamezniku prilagojena množična proizvodnja“. |
| --- | --- |

2.4

Dobavne verige in mreže se širijo, za industrijske postopke pa je vedno bolj značilna razdrobitev proizvodnih linij ter specializacija proizvodov s tehnologijami in prilagajanjem željam kupcev. Proizvajalci lahko določijo sestavne dele proizvodov, vendar istočasno dopuščajo prilagajanje željam kupcev. To se imenuje „posamezniku prilagojena množična proizvodnja“.

| 2.5 | Te dejavnike spodbuja medsebojno vplivanje med predelovalno industrijo in storitvami (7), ki povzroča nejasno razmejitev sektorjev. K temu položaju prispevajo zlasti informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) s povečevanjem interoperabilnosti in elektronskega izvajanja storitev. |
| --- | --- |

2.5

Te dejavnike spodbuja medsebojno vplivanje med predelovalno industrijo in storitvami (7), ki povzroča nejasno razmejitev sektorjev. K temu položaju prispevajo zlasti informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) s povečevanjem interoperabilnosti in elektronskega izvajanja storitev.

| 2.6 | Evropska podjetja si morajo prizadevati za ustvarjanje dobavnih mrež za oblikovanje „razširjenih proizvodov“ (sistem proizvodov in storitev), namenjenih za nišne trge z visoko dodano vrednostjo. Celo obrati sami so postali kompleksni tržni proizvodi. |
| --- | --- |

2.6

Evropska podjetja si morajo prizadevati za ustvarjanje dobavnih mrež za oblikovanje „razširjenih proizvodov“ (sistem proizvodov in storitev), namenjenih za nišne trge z visoko dodano vrednostjo. Celo obrati sami so postali kompleksni tržni proizvodi.

| 2.7 | Novi tehnološki ciklusi namenjajo vedno več pozornosti upravljanju človeških virov na vseh ravneh in poudarjajo nujnost vseživljenjskega učenja kot bistvenega elementa konkurenčnosti in zaposljivosti. |
| --- | --- |

2.7

Novi tehnološki ciklusi namenjajo vedno več pozornosti upravljanju človeških virov na vseh ravneh in poudarjajo nujnost vseživljenjskega učenja kot bistvenega elementa konkurenčnosti in zaposljivosti.

| 2.8 | Življenjski krog proizvodov se krajša in spreminja zaradi vedno večjega medsebojnega vplivanja med storitvami in proizvodnjo, in ker konkurenca in (predkonkurenčno) sodelovanje na veliko področjih postajata globalna. |
| --- | --- |

2.8

Življenjski krog proizvodov se krajša in spreminja zaradi vedno večjega medsebojnega vplivanja med storitvami in proizvodnjo, in ker konkurenca in (predkonkurenčno) sodelovanje na veliko področjih postajata globalna.

| 2.9 | Na strukturo podjetij in dinamično razmerje med njimi močno vplivajo te tekoče spremembe, ki nenehno zahtevajo prilagoditev in reorganizacijo. Specializacija proizvodnih postopkov, prilagoditev in razvoj storitev, povezanih s proizvodnjo, povzroča vedno pogostejše zunanje izvajanje. Nasprotno pa lahko zunanje izvajanje povzroči nadaljnjo specializacijo in decentralizacijo. |
| --- | --- |

2.9

Na strukturo podjetij in dinamično razmerje med njimi močno vplivajo te tekoče spremembe, ki nenehno zahtevajo prilagoditev in reorganizacijo. Specializacija proizvodnih postopkov, prilagoditev in razvoj storitev, povezanih s proizvodnjo, povzroča vedno pogostejše zunanje izvajanje. Nasprotno pa lahko zunanje izvajanje povzroči nadaljnjo specializacijo in decentralizacijo.

| 2.10 | Vzporedno s temi procesi poteka koncentracija z združevanjem in odkupom podjetij: čim večja je oddaljenost do potrošnika, tem močnejši sta koncentracija in konsolidacija. |
| --- | --- |

2.10

Vzporedno s temi procesi poteka koncentracija z združevanjem in odkupom podjetij: čim večja je oddaljenost do potrošnika, tem močnejši sta koncentracija in konsolidacija.

| 2.11 | Zunanje izvajanje (outsourcing) in oddaja del v tujino (offshoring) potekata na svetovni ravni (8). Nastajajoča gospodarstva v novih državah članicah in Aziji so v celoti vključena v ta postopek, vsako pa ima svoje stroškovne prednosti in svoj tržni potencial. Azija postaja nesporno središče proizvodnje in izvajanja storitev z nizkimi stroški. Na Kitajskem in v Indiji se razvija samostojna tehnologija. Ti postopki lahko vključujejo premestitev dejavnosti z dejansko izgubo delovnih mest, kar lahko ustvari občutek negotovosti med zaposlenimi. Nasprotno pa lahko premestitev spodbuja zaposlenost v podjetjih v Evropi (9). |
| --- | --- |

2.11

Zunanje izvajanje (outsourcing) in oddaja del v tujino (offshoring) potekata na svetovni ravni (8). Nastajajoča gospodarstva v novih državah članicah in Aziji so v celoti vključena v ta postopek, vsako pa ima svoje stroškovne prednosti in svoj tržni potencial. Azija postaja nesporno središče proizvodnje in izvajanja storitev z nizkimi stroški. Na Kitajskem in v Indiji se razvija samostojna tehnologija. Ti postopki lahko vključujejo premestitev dejavnosti z dejansko izgubo delovnih mest, kar lahko ustvari občutek negotovosti med zaposlenimi. Nasprotno pa lahko premestitev spodbuja zaposlenost v podjetjih v Evropi (9).

| 2.12 | Zapleten razvoj, ki so ga povzročile številne transakcije, združitve in pripojitve po vsem svetu, kaže, da premestitev zaradi sprememb v proizvodnih in storitvenih linijah ni linearen ali enosmeren proces. Proizvodni stroški so le del širšega spektra zadev, ki jih je treba upoštevati. V enačbo je vključenih veliko drugih dejavnikov, ki niso predmet tega mnenja. Vključujejo zapleteno logistiko, visoke prevozne stroške, okoljske interese, zakonodajne okvire, varstvo intelektualne lastnine in dostopnost surovin ter tehnologije in posebnega strokovnega znanja. Ob upoštevanju vsega tega je včasih bolje, da se proizvodnja in izvajanje storitev vrneta v Evropo. |
| --- | --- |

2.12

Zapleten razvoj, ki so ga povzročile številne transakcije, združitve in pripojitve po vsem svetu, kaže, da premestitev zaradi sprememb v proizvodnih in storitvenih linijah ni linearen ali enosmeren proces. Proizvodni stroški so le del širšega spektra zadev, ki jih je treba upoštevati. V enačbo je vključenih veliko drugih dejavnikov, ki niso predmet tega mnenja. Vključujejo zapleteno logistiko, visoke prevozne stroške, okoljske interese, zakonodajne okvire, varstvo intelektualne lastnine in dostopnost surovin ter tehnologije in posebnega strokovnega znanja. Ob upoštevanju vsega tega je včasih bolje, da se proizvodnja in izvajanje storitev vrneta v Evropo.

| 2.13 | Po drugi strani se lahko premestijo tudi inovativne dejavnosti, kar bi v Evropi povzročilo izgubo strokovnega znanja in izkušenj. Premestitev podjetij lahko dolgoročno dejansko razjeda inovativnost evropske industrije, če se osnova znanja in raziskav v Evropi ne bo okrepila. O tem priča naraščajoče število inženirjev v Indiji in na Kitajskem (45 % vseh inženirjev v svetu). |
| --- | --- |

2.13

Po drugi strani se lahko premestijo tudi inovativne dejavnosti, kar bi v Evropi povzročilo izgubo strokovnega znanja in izkušenj. Premestitev podjetij lahko dolgoročno dejansko razjeda inovativnost evropske industrije, če se osnova znanja in raziskav v Evropi ne bo okrepila. O tem priča naraščajoče število inženirjev v Indiji in na Kitajskem (45 % vseh inženirjev v svetu).

| 2.14 | Poleg tega se lahko dejstvo, da se mlade, zelo usposobljene osebe izseljujejo iz Evrope ali kažejo večje zanimanje za delo v večjih podjetjih (10), odraža v pomanjkanju usposobljenih oseb v evropskih začetnih in vmesnih podjetjih. |
| --- | --- |

2.14

Poleg tega se lahko dejstvo, da se mlade, zelo usposobljene osebe izseljujejo iz Evrope ali kažejo večje zanimanje za delo v večjih podjetjih (10), odraža v pomanjkanju usposobljenih oseb v evropskih začetnih in vmesnih podjetjih.

| 2.15 | Velika podjetja pogosto uspešneje obvladujejo navedene izzive kot začetna in vmesna podjetja. Na splošno imajo sorazmerno lahek dostop do bank in kapitalskih trgov, razvijajo različno medsebojno delovanje in interoperabilnost z drugimi podjetji, imajo dostop do različnih trgov in vodijo postopek zunanjega izvajanja. Vseeno pa so manj prilagodljiva kot manjša podjetja. |
| --- | --- |

2.15

Velika podjetja pogosto uspešneje obvladujejo navedene izzive kot začetna in vmesna podjetja. Na splošno imajo sorazmerno lahek dostop do bank in kapitalskih trgov, razvijajo različno medsebojno delovanje in interoperabilnost z drugimi podjetji, imajo dostop do različnih trgov in vodijo postopek zunanjega izvajanja. Vseeno pa so manj prilagodljiva kot manjša podjetja.

3.   Izzivi za začetna in vmesna podjetja

| 3.1 | Vsi kazalniki kažejo, da se bo proces drobitve proizvodnje, prilagoditve in svetovnih mrež nadaljeval. Veliko večnacionalnih podjetij ima na mnogih področjih vlogo strateških voditeljev, vendar večino dela opravlja vedno več začetnih in vmesnih podjetij. |
| --- | --- |

3.1

Vsi kazalniki kažejo, da se bo proces drobitve proizvodnje, prilagoditve in svetovnih mrež nadaljeval. Veliko večnacionalnih podjetij ima na mnogih področjih vlogo strateških voditeljev, vendar večino dela opravlja vedno več začetnih in vmesnih podjetij.

| 3.2 | Začetna in vmesna podjetja včasih kljub velikemu potencialu zaradi nujnosti sprejmejo kratkoročne pristope, zelo si prizadevajo za dostop do novih trgov, pogosto so odvisna od rednih naročil nekaterih večjih strank in največkrat nimajo tako dobrega dostopa do kapitalskih trgov. Poleg tega so zelo izpostavljena nevarnostim prekinitve dobavne verige, ki so povezane z zmanjšanjem stroškov, ki jih stalno zahtevajo velike stranke. V naslednjih točkah je pozornost namenjena najpomembnejšim izzivom, s katerimi se soočajo. |
| --- | --- |

3.2

Začetna in vmesna podjetja včasih kljub velikemu potencialu zaradi nujnosti sprejmejo kratkoročne pristope, zelo si prizadevajo za dostop do novih trgov, pogosto so odvisna od rednih naročil nekaterih večjih strank in največkrat nimajo tako dobrega dostopa do kapitalskih trgov. Poleg tega so zelo izpostavljena nevarnostim prekinitve dobavne verige, ki so povezane z zmanjšanjem stroškov, ki jih stalno zahtevajo velike stranke. V naslednjih točkah je pozornost namenjena najpomembnejšim izzivom, s katerimi se soočajo.

Razvijanje prave miselnosti

| 3.3 | Veliko izboljšav okvirnih pogojev v sorazmerno malih in srednje velikih podjetjih je dejansko odvisnih od razmerij v družbi ter v samih podjetjih. V nekaterih državah članicah in regijah je mnenje o tej vrsti podjetij bolj pozitivno kot v drugih. Zato je treba spodbujati najboljšo prakso. |
| --- | --- |

3.3

Veliko izboljšav okvirnih pogojev v sorazmerno malih in srednje velikih podjetjih je dejansko odvisnih od razmerij v družbi ter v samih podjetjih. V nekaterih državah članicah in regijah je mnenje o tej vrsti podjetij bolj pozitivno kot v drugih. Zato je treba spodbujati najboljšo prakso.

Vzajemno zaupanje ter sodelovanje med začetnimi in vmesnimi podjetji

| 3.4 | Začetna in vmesna podjetja je treba spodbujati k sodelovanju in razvijanju skupnih projektov. Tako sodelovanje in projekti lahko okrepijo položaj na trgu in podpirajo pogajanja dobaviteljev z večjimi strankami. Prispevali bi lahko tudi k izravnavi škodljivih učinkov vključitve ali izključitve. |
| --- | --- |

3.4

Začetna in vmesna podjetja je treba spodbujati k sodelovanju in razvijanju skupnih projektov. Tako sodelovanje in projekti lahko okrepijo položaj na trgu in podpirajo pogajanja dobaviteljev z večjimi strankami. Prispevali bi lahko tudi k izravnavi škodljivih učinkov vključitve ali izključitve.

| 3.5 | Spodbujati je treba uporabo odprte programske opreme (11) in prost dostop do tehnologij inženirstva ter standarde. Zelo pomembno je učinkovito povezovanje začetnih in vmesnih podjetij z raziskovalnimi inštituti. |
| --- | --- |

3.5

Spodbujati je treba uporabo odprte programske opreme (11) in prost dostop do tehnologij inženirstva ter standarde. Zelo pomembno je učinkovito povezovanje začetnih in vmesnih podjetij z raziskovalnimi inštituti.

| 3.6 | Povezovanje ter mreže vodilnih podjetij in industrijskih območij v zelo industrializiranih in visokotehnoloških okoljih lahko zelo koristijo (12), saj bodo spodbujali načrtovano sodelovanje med podjetji. Bistveni so odprti odnosi sosednjih univerz in tehnoloških inštitutov, povezani z ustreznimi pristopi lokalnih ali regionalnih oblasti. „Industrijska območja“ okrog tehnoloških središč, znanstvenih parkov in univerz lahko zelo koristijo manjšim podjetjem. |
| --- | --- |

3.6

Povezovanje ter mreže vodilnih podjetij in industrijskih območij v zelo industrializiranih in visokotehnoloških okoljih lahko zelo koristijo (12), saj bodo spodbujali načrtovano sodelovanje med podjetji. Bistveni so odprti odnosi sosednjih univerz in tehnoloških inštitutov, povezani z ustreznimi pristopi lokalnih ali regionalnih oblasti. „Industrijska območja“ okrog tehnoloških središč, znanstvenih parkov in univerz lahko zelo koristijo manjšim podjetjem.

Finančno okolje

| 3.7 | Banke in investitorje na splošno bi bilo treba spodbujati k pozitivnejšemu odnosu do tveganja. Statistični podatki kažejo, da je finančni svet Združenih držav bolj naklonjen tveganju, ki prinaša bogate nagrade. Odprt dostop do kapitalskega trga v Evropi je v vsakem primeru potreben, in sicer vedno bolj, saj se v veliko primerih finančno breme v proizvodnih postopkih z velikih podjetij prenese na manjše dobavitelje. |
| --- | --- |

3.7

Banke in investitorje na splošno bi bilo treba spodbujati k pozitivnejšemu odnosu do tveganja. Statistični podatki kažejo, da je finančni svet Združenih držav bolj naklonjen tveganju, ki prinaša bogate nagrade. Odprt dostop do kapitalskega trga v Evropi je v vsakem primeru potreben, in sicer vedno bolj, saj se v veliko primerih finančno breme v proizvodnih postopkih z velikih podjetij prenese na manjše dobavitelje.

| 3.8 | V avtomobilski industriji je zunanje izvajanje na primer povzročilo finančne težave za veliko podjetij, saj sta razvojni postopek in obdobje vračanja naložbe dolga ter pogosto vključujeta 3–5 let razvojnega obdobja in 5–7 let obdobja vračanja naložbe. V ZDA se ta težava delno rešuje z lažjim dostopom do zasebnega kapitala, v mnogih državah v razvoju pa z manj strogimi davčnimi predpisi in državno pomočjo. Evropski pogoji na tem področju se morajo nujno izboljšati, zlasti v zvezi z začetnimi in vmesnimi podjetji ter njihovimi potrebami po financiranju raziskav in razvoja tehnoloških inovacij. Poleg ukrepov vlad, morajo tudi banke – vključno z Evropsko investicijsko banko (EIB) v tesnem sodelovanju z bančnimi partnerji po vsej Evropi – in zasebni kapital igrati svoje vloge. |
| --- | --- |

3.8

V avtomobilski industriji je zunanje izvajanje na primer povzročilo finančne težave za veliko podjetij, saj sta razvojni postopek in obdobje vračanja naložbe dolga ter pogosto vključujeta 3–5 let razvojnega obdobja in 5–7 let obdobja vračanja naložbe. V ZDA se ta težava delno rešuje z lažjim dostopom do zasebnega kapitala, v mnogih državah v razvoju pa z manj strogimi davčnimi predpisi in državno pomočjo. Evropski pogoji na tem področju se morajo nujno izboljšati, zlasti v zvezi z začetnimi in vmesnimi podjetji ter njihovimi potrebami po financiranju raziskav in razvoja tehnoloških inovacij. Poleg ukrepov vlad, morajo tudi banke – vključno z Evropsko investicijsko banko (EIB) v tesnem sodelovanju z bančnimi partnerji po vsej Evropi – in zasebni kapital igrati svoje vloge.

| 3.9 | EESO z velikim zanimanjem spremlja usmeritve iz sporočila Komisije o izvajanju lizbonskega programa Skupnosti: financiranje rasti MSP – dodajanje evropski vrednosti financiranju MSP (13). Zgraditi je treba boljši most med finančnimi ustanovami in zasebnim kapitalom na eni strani ter MSP na drugi. |
| --- | --- |

3.9

EESO z velikim zanimanjem spremlja usmeritve iz sporočila Komisije o izvajanju lizbonskega programa Skupnosti: financiranje rasti MSP – dodajanje evropski vrednosti financiranju MSP (13). Zgraditi je treba boljši most med finančnimi ustanovami in zasebnim kapitalom na eni strani ter MSP na drugi.

Učinki vključitve/izključitve

| 3.10 | Odvisnost od glavnih strank vzbuja skrb, zlasti v monoindustrijskih regijah, če so začetna in vmesna podjetja vključena v dobavne verige ali izključena iz njih. Dobavitelj bo moral pri sodelovanju z velikimi podjetji pogosto uporabiti zahtevano tehnologijo. Oskrba velike stranke lahko od dobavitelja zahteva, da uporabi posebno tehnologijo. |
| --- | --- |

3.10

Odvisnost od glavnih strank vzbuja skrb, zlasti v monoindustrijskih regijah, če so začetna in vmesna podjetja vključena v dobavne verige ali izključena iz njih. Dobavitelj bo moral pri sodelovanju z velikimi podjetji pogosto uporabiti zahtevano tehnologijo. Oskrba velike stranke lahko od dobavitelja zahteva, da uporabi posebno tehnologijo.

| 3.11 | Enako se lahko zgodi dobaviteljem, ki so izključeni zaradi pomanjkanja potrebnih orodij za dostop do drugih trgov in za sodelovanje v drugih dobavnih verigah ali mrežah. |
| --- | --- |

3.11

Enako se lahko zgodi dobaviteljem, ki so izključeni zaradi pomanjkanja potrebnih orodij za dostop do drugih trgov in za sodelovanje v drugih dobavnih verigah ali mrežah.

| 3.12 | Vendar velika podjetja ne želijo biti povsem odvisna od enega dobavitelja, čeprav se to včasih zgodi. V številnih primerih imajo veliki proizvajalci avtomobilov, zlasti za raziskave, razvoj in proizvodnjo novih delov in sistemov, ki so namenjeni končnemu proizvodu, raje enega dobavitelja. Običajen scenarij pa je tak, da je konkurenca med dobavitelji ostra. |
| --- | --- |

3.12

Vendar velika podjetja ne želijo biti povsem odvisna od enega dobavitelja, čeprav se to včasih zgodi. V številnih primerih imajo veliki proizvajalci avtomobilov, zlasti za raziskave, razvoj in proizvodnjo novih delov in sistemov, ki so namenjeni končnemu proizvodu, raje enega dobavitelja. Običajen scenarij pa je tak, da je konkurenca med dobavitelji ostra.

| 3.13 | V nekaterih primerih, zlasti v avtomobilski industriji, je bilo ugotovljeno, da so se stroški tehničnega razvoja prenesli na dobavitelja, od katerega se je zahtevalo tudi, da deli znanje s konkurenti. To lahko pomeni težavo zlasti za nemonopolne dobavitelje. |
| --- | --- |

3.13

V nekaterih primerih, zlasti v avtomobilski industriji, je bilo ugotovljeno, da so se stroški tehničnega razvoja prenesli na dobavitelja, od katerega se je zahtevalo tudi, da deli znanje s konkurenti. To lahko pomeni težavo zlasti za nemonopolne dobavitelje.

| 3.14 | Učinki vključitve in izključitve se stopnjujejo, ker se povečuje število vlog IKT, čeprav se učinek vključitve/izključitve zagotovo ne nanaša le na IT. Dovoljenja je pogosto težko dobiti. Pomanjkanje standardizacije in interoperabilnosti ter redka uporaba odprte tehnologije ovirata naložbe. |
| --- | --- |

3.14

Učinki vključitve in izključitve se stopnjujejo, ker se povečuje število vlog IKT, čeprav se učinek vključitve/izključitve zagotovo ne nanaša le na IT. Dovoljenja je pogosto težko dobiti. Pomanjkanje standardizacije in interoperabilnosti ter redka uporaba odprte tehnologije ovirata naložbe.

| 3.15 | Tudi tukaj (glej točko 3.6) lahko sodelovanje in povezovanje olajšata odpravljanje primanjkljaja, ki nastane zaradi navedenih postopkov, zlasti v monoindustrijskih regijah. |
| --- | --- |

3.15

Tudi tukaj (glej točko 3.6) lahko sodelovanje in povezovanje olajšata odpravljanje primanjkljaja, ki nastane zaradi navedenih postopkov, zlasti v monoindustrijskih regijah.

Pravice intelektualne lastnine

| 3.16 | Intelektualna lastnina je bistvena (14). Varovanje pravic intelektualne lastnine pomeni poseben izziv za začetna in vmesna podjetja, od katerih je večina malih in srednjih podjetij. Težave, s katerimi se ta podjetja srečujejo pri financiranju raziskav in razvoja, so bile na splošno že obravnavane, vendar se stanje ne sme poslabšati z ustvarjanjem razmer, v katerih so njihovi konkurenti nagrajeni. |
| --- | --- |

3.16

Intelektualna lastnina je bistvena (14). Varovanje pravic intelektualne lastnine pomeni poseben izziv za začetna in vmesna podjetja, od katerih je večina malih in srednjih podjetij. Težave, s katerimi se ta podjetja srečujejo pri financiranju raziskav in razvoja, so bile na splošno že obravnavane, vendar se stanje ne sme poslabšati z ustvarjanjem razmer, v katerih so njihovi konkurenti nagrajeni.

| 3.17 | Patenti imajo zelo pomembno vlogo. EESO je v številnih mnenjih izrazil globoko zaskrbljenost glede „večkratne neuspešne uvedbe patenta Skupnosti“, ki je prizadela verodostojnost raziskovalne politike EU in ni uspela spodbuditi „inovativnih raziskav, usmerjenih k izboljšanju konkurenčnosti“ (15). Zaradi neuspeha pri obravnavanju tega pomembnega vprašanja je varstvo inovacij precej dražje (zlasti v primerjavi z ZDA in Japonsko), kar pomeni, da občasno presega finančne zmogljivosti začetnih in vmesnih podjetij. |
| --- | --- |

3.17

Patenti imajo zelo pomembno vlogo. EESO je v številnih mnenjih izrazil globoko zaskrbljenost glede „večkratne neuspešne uvedbe patenta Skupnosti“, ki je prizadela verodostojnost raziskovalne politike EU in ni uspela spodbuditi „inovativnih raziskav, usmerjenih k izboljšanju konkurenčnosti“ (15). Zaradi neuspeha pri obravnavanju tega pomembnega vprašanja je varstvo inovacij precej dražje (zlasti v primerjavi z ZDA in Japonsko), kar pomeni, da občasno presega finančne zmogljivosti začetnih in vmesnih podjetij.

| 3.18 | Problem dragih postopkov varstva pravic intelektualne lastnine še dodatno zaostruje neučinkovitost, ki je pogosto posledica pomanjkljivega izvrševanja zakonodaje. V trgovinskih odnosih s Kitajsko je treba ponarejanje obravnavati kot prednostno temo. Zaradi ponarejanja številna visokotehnološka podjetja niso pripravljena povečati naložb v Kitajsko oziroma jih celo umaknejo (16). |
| --- | --- |

3.18

Problem dragih postopkov varstva pravic intelektualne lastnine še dodatno zaostruje neučinkovitost, ki je pogosto posledica pomanjkljivega izvrševanja zakonodaje. V trgovinskih odnosih s Kitajsko je treba ponarejanje obravnavati kot prednostno temo. Zaradi ponarejanja številna visokotehnološka podjetja niso pripravljena povečati naložb v Kitajsko oziroma jih celo umaknejo (16).

| 3.19 | Priloga 2 prikazuje resnost zlorabe pravic intelektualne lastnine in ponarejanja avtomobilskih izdelkov. |
| --- | --- |

3.19

Priloga 2 prikazuje resnost zlorabe pravic intelektualne lastnine in ponarejanja avtomobilskih izdelkov.

Izkoriščanje novih priložnosti – pomen spretnosti in znanj ter podjetništva

| 3.20 | Specializirana začetna in vmesna podjetja imajo lastna sredstva. Nove priložnosti se ustvarjajo s prehodom z obsežnejših dejavnosti na decentralizacijo in po meri oblikovane pristope, ob upoštevanju, da se razvijejo tudi ustrezne spretnosti in znanja. |
| --- | --- |

3.20

Specializirana začetna in vmesna podjetja imajo lastna sredstva. Nove priložnosti se ustvarjajo s prehodom z obsežnejših dejavnosti na decentralizacijo in po meri oblikovane pristope, ob upoštevanju, da se razvijejo tudi ustrezne spretnosti in znanja.

| 3.21 | Skrb vzbuja tudi dejstvo, da večina mladih diplomantov v Evropi raje dela v velikih podjetjih. Zato je treba z izboljšanjem poklicnih priložnosti jasno spodbujati ljudi, da delajo v začetnih in vmesnih podjetjih. Problem za začetna in vmesna podjetja je pereč zlasti zaradi nezadostnega skupnega števila diplomantov, na primer na področju inženirstva. |
| --- | --- |

3.21

Skrb vzbuja tudi dejstvo, da večina mladih diplomantov v Evropi raje dela v velikih podjetjih. Zato je treba z izboljšanjem poklicnih priložnosti jasno spodbujati ljudi, da delajo v začetnih in vmesnih podjetjih. Problem za začetna in vmesna podjetja je pereč zlasti zaradi nezadostnega skupnega števila diplomantov, na primer na področju inženirstva.

| 3.22 | Tako imenovani „dvojni sistemi usposabljanja“ – učenje in delo –, ki se trenutno izvajajo v nekaterih državah članicah, kot so Nemčija, Avstrija, Luksemburg, bi se za začetna in vmesna podjetja lahko izkazali za dragocene. |
| --- | --- |

3.22

Tako imenovani „dvojni sistemi usposabljanja“ – učenje in delo –, ki se trenutno izvajajo v nekaterih državah članicah, kot so Nemčija, Avstrija, Luksemburg, bi se za začetna in vmesna podjetja lahko izkazali za dragocene.

| 3.23 | Povečevanje usposobljenosti ter širjenje spretnosti in znanj zaposlenih je bistveno; ljudje sami in podjetje lahko prispevajo k dvigu standardov (17). V zvezi s tem je koristno izboljšanje kakovosti delovnega okolja. Sodobni koncepti upravljanja človeških virov, vključno s sistematičnim pregledom programov izobraževanja in usposabljanja, lahko prispevajo k ustvarjanju delovnih mest. Ta vprašanja je treba obravnavati v okviru sektorskih pristopov, vključno z dialogom med socialnimi partnerji. |
| --- | --- |

3.23

Povečevanje usposobljenosti ter širjenje spretnosti in znanj zaposlenih je bistveno; ljudje sami in podjetje lahko prispevajo k dvigu standardov (17). V zvezi s tem je koristno izboljšanje kakovosti delovnega okolja. Sodobni koncepti upravljanja človeških virov, vključno s sistematičnim pregledom programov izobraževanja in usposabljanja, lahko prispevajo k ustvarjanju delovnih mest. Ta vprašanja je treba obravnavati v okviru sektorskih pristopov, vključno z dialogom med socialnimi partnerji.

| 3.24 | Razen neposredne povezave med učinkovitimi izobraževalnimi sistemi ter kakovostjo spretnosti in znanj zaposlenih se ne sme podcenjevati pomena trikotnika izobraževanje/inovativnost/raziskave. V zvezi s tem je lahko zelo koristna nova pobuda EU Regije za gospodarsko spremembo, saj poudarja regionalno razsežnost ter vpliv raziskav, tehnoloških spretnosti in znanj ter gospodarskih grozdov (18). |
| --- | --- |

3.24

Razen neposredne povezave med učinkovitimi izobraževalnimi sistemi ter kakovostjo spretnosti in znanj zaposlenih se ne sme podcenjevati pomena trikotnika izobraževanje/inovativnost/raziskave. V zvezi s tem je lahko zelo koristna nova pobuda EU Regije za gospodarsko spremembo, saj poudarja regionalno razsežnost ter vpliv raziskav, tehnoloških spretnosti in znanj ter gospodarskih grozdov (18).

| 3.25 | Da se v celoti izkoristijo priložnosti, ki se začetnim in vmesnim podjetjem zagotovijo z izboljšanjem spretnosti in znanj ter podjetništva, se ne sme zanemariti pomena ozemeljske razsežnosti. Globalizacija, ki vključuje vse večjo internacionalizacijo, zahteva ustrezno okrepitev regionalne bližine. Ta bi se lahko zagotovila s pomočjo:






  — | regionalnih strateških programov; |
| --- | --- | --- |

3.25

Da se v celoti izkoristijo priložnosti, ki se začetnim in vmesnim podjetjem zagotovijo z izboljšanjem spretnosti in znanj ter podjetništva, se ne sme zanemariti pomena ozemeljske razsežnosti. Globalizacija, ki vključuje vse večjo internacionalizacijo, zahteva ustrezno okrepitev regionalne bližine. Ta bi se lahko zagotovila s pomočjo:

—

regionalnih strateških programov;

| — | teritorialnega socialnega dialoga; |
| --- | --- |

—

teritorialnega socialnega dialoga;

| — | pobud od spodaj navzgor in regionalnega partnerstva, ki temeljijo na regionalnih posebnostih; |
| --- | --- |

—

pobud od spodaj navzgor in regionalnega partnerstva, ki temeljijo na regionalnih posebnostih;

| — | mobilnosti raziskovalcev med podjetji in univerzami. |
| --- | --- |

—

mobilnosti raziskovalcev med podjetji in univerzami.

| 3.26 | Podjetništvo je zelo pomembno, prav tako tudi ustvarjalnost in prilagodljivost, tj. sposobnost hitre prilagoditve spremenjenim okoliščinam. Mala in srednje velika podjetja imajo pogosto večjo sposobnost obvladovanja izzivov kot velika podjetja. Ti dejavniki lahko prvim zelo pomagajo, da imajo korist od razdrobitve in prilagoditve mrež (19). |
| --- | --- |

3.26

Podjetništvo je zelo pomembno, prav tako tudi ustvarjalnost in prilagodljivost, tj. sposobnost hitre prilagoditve spremenjenim okoliščinam. Mala in srednje velika podjetja imajo pogosto večjo sposobnost obvladovanja izzivov kot velika podjetja. Ti dejavniki lahko prvim zelo pomagajo, da imajo korist od razdrobitve in prilagoditve mrež (19).

4.   Predlogi za ukrepanje

| 4.1 | Za povečanje vrednosti in učinkovitosti dobavne verige je bistveno ustvarjanje dobrega poslovnega okolja za začetna in vmesna podjetja. EESO meni, da obstajata dva glavna instrumenta, ki bosta podprla navzočnost evropskih začetnih in vmesnih podjetij v svetovnih mrežah: na novo oblikovana industrijska politika (vključno s svojim sektorskim pristopom) ter sedmi okvirni program. |
| --- | --- |

4.1

Za povečanje vrednosti in učinkovitosti dobavne verige je bistveno ustvarjanje dobrega poslovnega okolja za začetna in vmesna podjetja. EESO meni, da obstajata dva glavna instrumenta, ki bosta podprla navzočnost evropskih začetnih in vmesnih podjetij v svetovnih mrežah: na novo oblikovana industrijska politika (vključno s svojim sektorskim pristopom) ter sedmi okvirni program.

Industrijska politika

| 4.2 | Začetna in vmesna podjetja je treba bolj sistematično vključiti v okvir industrijske politike. Komisija in Svet morata v okviru prihodnje zakonodaje na področjih, kot sta tehnični razvoj in določanje standardov, izvajati prednostne in natančne presoje vplivov o visokotehnoloških podjetjih. „Industrija“ je pogosto omejena na velika podjetja. Z začetnimi in vmesnimi podjetji – ki se pogosto spregledajo – se je treba posvetovati ločeno. |
| --- | --- |

4.2

Začetna in vmesna podjetja je treba bolj sistematično vključiti v okvir industrijske politike. Komisija in Svet morata v okviru prihodnje zakonodaje na področjih, kot sta tehnični razvoj in določanje standardov, izvajati prednostne in natančne presoje vplivov o visokotehnoloških podjetjih. „Industrija“ je pogosto omejena na velika podjetja. Z začetnimi in vmesnimi podjetji – ki se pogosto spregledajo – se je treba posvetovati ločeno.

| 4.3 | EESO poudarja pomen IKT za začetna in vmesna podjetja. Povsem se strinja s cilji, ki jih je določila Komisija v sporočilu Okrepitev zaupanja v medpodjetniške elektronske trge (20). |
| --- | --- |

4.3

EESO poudarja pomen IKT za začetna in vmesna podjetja. Povsem se strinja s cilji, ki jih je določila Komisija v sporočilu Okrepitev zaupanja v medpodjetniške elektronske trge (20).

| 4.4 | Komisija je vzpostavila tudi Evropsko mrežo za podporo e-poslovanja za mala in srednje velika podjetja (eBSN). EESO se strinja z glavnimi cilji eBSN, katere namen je združitev strokovnjakov za e-poslovanje v Evropi ter delitev izkušenj in dobre prakse. |
| --- | --- |

4.4

Komisija je vzpostavila tudi Evropsko mrežo za podporo e-poslovanja za mala in srednje velika podjetja (eBSN). EESO se strinja z glavnimi cilji eBSN, katere namen je združitev strokovnjakov za e-poslovanje v Evropi ter delitev izkušenj in dobre prakse.

| 4.5 | Najpomembnejši vidik industrijske politike EU je odprt dialog v zvezi s prihodnjimi usmeritvami in tehnologijami s sektorskega vidika, kot je predvideno v sedanjih evropskih tehnoloških platformah. Čeprav so meje med sektorji zabrisane, je sektorski pristop na tem področju še vedno sorazmerno ustrezen in začetnim in vmesnim podjetjem zagotavlja velike priložnosti. |
| --- | --- |

4.5

Najpomembnejši vidik industrijske politike EU je odprt dialog v zvezi s prihodnjimi usmeritvami in tehnologijami s sektorskega vidika, kot je predvideno v sedanjih evropskih tehnoloških platformah. Čeprav so meje med sektorji zabrisane, je sektorski pristop na tem področju še vedno sorazmerno ustrezen in začetnim in vmesnim podjetjem zagotavlja velike priložnosti.

| 4.6 | Pomena inovativnosti ni mogoče preceniti. EESO podpira predlog Komisije, da se razvijejo do inovacij prijazni trgi z novo pobudo za vodilne trge, katere cilj bi bilo lažje izdelovanje in trženje novih inovativnih proizvodov in storitev na obetavnih področjih (21). |
| --- | --- |

4.6

Pomena inovativnosti ni mogoče preceniti. EESO podpira predlog Komisije, da se razvijejo do inovacij prijazni trgi z novo pobudo za vodilne trge, katere cilj bi bilo lažje izdelovanje in trženje novih inovativnih proizvodov in storitev na obetavnih področjih (21).

| 4.7 | Pomembno je, da začetna in vmesna podjetja sodelujejo na tehnoloških platformah. Upajmo, da se bodo našli dodatni načini in sredstva za odstranitev ovir na tem področju. Uvesti je treba agendo strateškega raziskovanja, vključno z začetnimi in vmesnimi podjetji. Vseeno so pri vsakodnevnih izkušnjah s temi platformami vidne tudi tradicionalne slabosti večine teh podjetij, kot je pomanjkanje vzajemnega zaupanja, razpoložljivih predstavnikov in pogosto strateške osredotočenosti. |
| --- | --- |

4.7

Pomembno je, da začetna in vmesna podjetja sodelujejo na tehnoloških platformah. Upajmo, da se bodo našli dodatni načini in sredstva za odstranitev ovir na tem področju. Uvesti je treba agendo strateškega raziskovanja, vključno z začetnimi in vmesnimi podjetji. Vseeno so pri vsakodnevnih izkušnjah s temi platformami vidne tudi tradicionalne slabosti večine teh podjetij, kot je pomanjkanje vzajemnega zaupanja, razpoložljivih predstavnikov in pogosto strateške osredotočenosti.

| 4.8 | Za določitev agende strateškega raziskovanja je skupina na visoki ravni Manufuture
   (22) izvedla analizo, ki vsebuje podobne ideje o spremembi v zvezi z novimi proizvodi z dodano vrednostjo ter mešanjem proizvodnje in storitev na eni strani ter inovativnimi oblikami proizvodnje na drugi (23). |
| --- | --- |

4.8

Za določitev agende strateškega raziskovanja je skupina na visoki ravni Manufuture
   (22) izvedla analizo, ki vsebuje podobne ideje o spremembi v zvezi z novimi proizvodi z dodano vrednostjo ter mešanjem proizvodnje in storitev na eni strani ter inovativnimi oblikami proizvodnje na drugi (23).

| 4.9 | Poleg tega učinki vključitve/izključitve v zvezi z dobavnimi verigami pogosto ovirajo učinkovito sodelovanje začetnih in vmesnih podjetij – tudi tistih z velikim potencialom – na platformah, če ta ne morejo sodelovati v interoperabilnih sistemih. |
| --- | --- |

4.9

Poleg tega učinki vključitve/izključitve v zvezi z dobavnimi verigami pogosto ovirajo učinkovito sodelovanje začetnih in vmesnih podjetij – tudi tistih z velikim potencialom – na platformah, če ta ne morejo sodelovati v interoperabilnih sistemih.

| 4.10 | EESO meni, da je treba za začetna in vmesna podjetja razviti strateško vizijo, ki bi jim lahko pomagala odpraviti primanjkljaj, ki nastane zaradi vključitve ali izključitve. Cilj mora biti interoperabilnost. Ta se lahko doseže z:






  a) | ad hoc pobudo, namenjeno sodelovanju med dobavitelji programske opreme, da se oskrbi več strank; |
| --- | --- | --- |

4.10

EESO meni, da je treba za začetna in vmesna podjetja razviti strateško vizijo, ki bi jim lahko pomagala odpraviti primanjkljaj, ki nastane zaradi vključitve ali izključitve. Cilj mora biti interoperabilnost. Ta se lahko doseže z:

a)

ad hoc pobudo, namenjeno sodelovanju med dobavitelji programske opreme, da se oskrbi več strank;

| b) | znižanjem cene orodij, ki jih ta podjetja potrebujejo, ali z brezplačnim zagotavljanjem teh orodij (24), pri čemer je cilj začetnim in vmesnim podjetjem omogočiti, da oskrbijo več strank (25). |
| --- | --- |

b)

znižanjem cene orodij, ki jih ta podjetja potrebujejo, ali z brezplačnim zagotavljanjem teh orodij (24), pri čemer je cilj začetnim in vmesnim podjetjem omogočiti, da oskrbijo več strank (25).

| 4.11 | Po mnenju EESO bi bilo mogoče isti cilj spodbujati z ustvarjanjem forumov EU za sodelovanje med začetnimi in vmesnimi podjetji, da se združita ustvarjalnost in inovativnost v vsej Evropi. |
| --- | --- |

4.11

Po mnenju EESO bi bilo mogoče isti cilj spodbujati z ustvarjanjem forumov EU za sodelovanje med začetnimi in vmesnimi podjetji, da se združita ustvarjalnost in inovativnost v vsej Evropi.

| 4.12 | Glavno vprašanje je olajšanje dostopa do finančnih trgov. |
| --- | --- |

4.12

Glavno vprašanje je olajšanje dostopa do finančnih trgov.

| 4.12.1 | EESO meni, da je treba banke in druge investitorje, kot so skladi tveganega kapitala, spodbujati k pozitivnejšemu odnosu do tveganja, na primer s povečanjem naložb v visokotehnološka začetna in vmesna podjetja. |
| --- | --- |

4.12.1

EESO meni, da je treba banke in druge investitorje, kot so skladi tveganega kapitala, spodbujati k pozitivnejšemu odnosu do tveganja, na primer s povečanjem naložb v visokotehnološka začetna in vmesna podjetja.

| 4.12.2 | Poseben primer bi bil olajšanje dostopa začetnim in vmesnim podjetjem do kapitalskih trgov in zasebnega kapitala za preprečevanje zamud, ki lahko nastanejo zaradi dolgega razvojnega obdobja in obdobja vračanja naložbe, kar lahko povzroči težave. V zvezi s tem je treba okrepiti vlogo Evropske investicijske banke (EIB) in Evropskega investicijskega sklada (EIS), da se olajša dostop do tveganju prilagojenih instrumentov, tveganega kapitala in jamstvenih shem (26). |
| --- | --- |

4.12.2

Poseben primer bi bil olajšanje dostopa začetnim in vmesnim podjetjem do kapitalskih trgov in zasebnega kapitala za preprečevanje zamud, ki lahko nastanejo zaradi dolgega razvojnega obdobja in obdobja vračanja naložbe, kar lahko povzroči težave. V zvezi s tem je treba okrepiti vlogo Evropske investicijske banke (EIB) in Evropskega investicijskega sklada (EIS), da se olajša dostop do tveganju prilagojenih instrumentov, tveganega kapitala in jamstvenih shem (26).

| 4.12.3 | EESO meni, da lahko imajo finančne ustanove, kot je EIB, pomembnejšo podporno vlogo, zlasti v konzorcijih, ki zajemajo lokalne banke, ki dobro poznajo podjetja na svojem območju. |
| --- | --- |

4.12.3

EESO meni, da lahko imajo finančne ustanove, kot je EIB, pomembnejšo podporno vlogo, zlasti v konzorcijih, ki zajemajo lokalne banke, ki dobro poznajo podjetja na svojem območju.

| 4.12.4 | EIB zdaj v okviru na novo oblikovane industrijske politike in partnerstev med industrijo in raziskavami pripravlja nov skupni finančni instrument z generalnim direktoratom za raziskave in tehnološki razvoj, imenovan Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF). Njegov cilj je izboljšanje dostopa do posojil, zlasti za raziskave v zasebnem sektorju in povezane dejavnosti s tveganjem, višjim od povprečja, ki jih trg ne zajema. |
| --- | --- |

4.12.4

EIB zdaj v okviru na novo oblikovane industrijske politike in partnerstev med industrijo in raziskavami pripravlja nov skupni finančni instrument z generalnim direktoratom za raziskave in tehnološki razvoj, imenovan Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF). Njegov cilj je izboljšanje dostopa do posojil, zlasti za raziskave v zasebnem sektorju in povezane dejavnosti s tveganjem, višjim od povprečja, ki jih trg ne zajema.

| 4.13 | Za davčno politiko so odgovorne države članice. Kljub temu bi bila na ravni EU zelo priporočljiva razprava o zaželenih davčnih ukrepih, namenjenih krepitvi položaja evropskih podjetij v svetovnih vrednostnih in dobavnih mrežah. |
| --- | --- |

4.13

Za davčno politiko so odgovorne države članice. Kljub temu bi bila na ravni EU zelo priporočljiva razprava o zaželenih davčnih ukrepih, namenjenih krepitvi položaja evropskih podjetij v svetovnih vrednostnih in dobavnih mrežah.

| 4.14 | EU mora v cilje trgovinske politike vključiti varovanje pravic intelektualne lastnine manjših in srednje velikih podjetij, ob upoštevanju pogosto nepoštenega in nezanesljivega odnosa (velikih) nastajajočih trgov do evropskih podjetij. |
| --- | --- |

4.14

EU mora v cilje trgovinske politike vključiti varovanje pravic intelektualne lastnine manjših in srednje velikih podjetij, ob upoštevanju pogosto nepoštenega in nezanesljivega odnosa (velikih) nastajajočih trgov do evropskih podjetij.

| 4.15 | Človeški viri so bistveni. Izobraževalni sistemi so bolj kot kdaj koli prej nezamenljiv steber trajnostne gospodarske rasti. Izobraževanje, poklicno usposabljanje in vseživljenjsko učenje so deljena odgovornost posameznikov, podjetij, socialnih partnerjev in javnih oblasti. (27) |
| --- | --- |

4.15

Človeški viri so bistveni. Izobraževalni sistemi so bolj kot kdaj koli prej nezamenljiv steber trajnostne gospodarske rasti. Izobraževanje, poklicno usposabljanje in vseživljenjsko učenje so deljena odgovornost posameznikov, podjetij, socialnih partnerjev in javnih oblasti. (27)

| 4.16 | Panožne razprave med socialnimi partnerji morajo obsegati prilagojene pristope k upravljanju človeških virov, vključno z razvojem programov usposabljanja, ki so oblikovani v skladu s potrebnimi poklicnimi kvalifikacijami. Upoštevati morajo tudi regionalno razsežnost sprememb v industriji in pobudo EU Regije za gospodarsko spremembo (28). |
| --- | --- |

4.16

Panožne razprave med socialnimi partnerji morajo obsegati prilagojene pristope k upravljanju človeških virov, vključno z razvojem programov usposabljanja, ki so oblikovani v skladu s potrebnimi poklicnimi kvalifikacijami. Upoštevati morajo tudi regionalno razsežnost sprememb v industriji in pobudo EU Regije za gospodarsko spremembo (28).

Sedmi okvirni program

| 4.17 | V sedmem okvirnem programu, ki je povezan s cilji na novo oblikovane industrijske politike, je treba posebno pozornost nameniti povezavam z malimi in srednje velikimi podjetji, vključno z ustrezno uporabo novega instrumenta RSFF, ki ga je razvila EIB (29). V naprednih projektih IKT, ki se financirajo iz sedmega okvirnega programa, je bistvena udeležba začetnih in vmesnih podjetij, da se bodo lahko vključila v napredne mreže in začela sodelovati. |
| --- | --- |

4.17

V sedmem okvirnem programu, ki je povezan s cilji na novo oblikovane industrijske politike, je treba posebno pozornost nameniti povezavam z malimi in srednje velikimi podjetji, vključno z ustrezno uporabo novega instrumenta RSFF, ki ga je razvila EIB (29). V naprednih projektih IKT, ki se financirajo iz sedmega okvirnega programa, je bistvena udeležba začetnih in vmesnih podjetij, da se bodo lahko vključila v napredne mreže in začela sodelovati.

| 4.18 | Po mnenju EESO lahko sedmi okvirni program prispeva k ustvarjanju trajnostne inovacijske politike, vključno s tesnimi povezavami med centri znanja (univerze, tehnološki inštituti, poklicne šole) ter industrijsko dejavnostjo. Za takšne politike so bistvene vrednostne in dobavne verige ali mreže, saj je program namenjen podpori za razvoj novih „razširjenih proizvodov“ (poznanih tudi kot„proizvodi/storitve“ ali storitve, ki so vključene v proizvod in novih postopkov. Namen vsega tega je ustvarjanje učinkovitega enotnega mrežnega okolja v Evropi, ki koristi tudi začetnim in vmesnim podjetjem. |
| --- | --- |

4.18

Po mnenju EESO lahko sedmi okvirni program prispeva k ustvarjanju trajnostne inovacijske politike, vključno s tesnimi povezavami med centri znanja (univerze, tehnološki inštituti, poklicne šole) ter industrijsko dejavnostjo. Za takšne politike so bistvene vrednostne in dobavne verige ali mreže, saj je program namenjen podpori za razvoj novih „razširjenih proizvodov“ (poznanih tudi kot„proizvodi/storitve“ ali storitve, ki so vključene v proizvod in novih postopkov. Namen vsega tega je ustvarjanje učinkovitega enotnega mrežnega okolja v Evropi, ki koristi tudi začetnim in vmesnim podjetjem.

| 4.19 | EESO ugotavlja, da je zaradi birokracije mala in srednje velika podjetja težko vključiti v programe raziskav in razvoja. Za ta podjetja so izbirni postopki, ki trajajo najmanj eno leto, predolgi. |
| --- | --- |

4.19

EESO ugotavlja, da je zaradi birokracije mala in srednje velika podjetja težko vključiti v programe raziskav in razvoja. Za ta podjetja so izbirni postopki, ki trajajo najmanj eno leto, predolgi.

| 4.20 | Zelo zaželeno je, da se ustvarijo ustrezni pogoji za razvoj močnih mrež podjetij s preglednimi, medsebojno povezanimi strukturami. EESO zagovarja sedmi okvirni program, ki naj bi omogočal sistematično in optimalno načrtovanje mrež ter dejavnosti v dinamičnem in celostnem industrijskem okolju. |
| --- | --- |

4.20

Zelo zaželeno je, da se ustvarijo ustrezni pogoji za razvoj močnih mrež podjetij s preglednimi, medsebojno povezanimi strukturami. EESO zagovarja sedmi okvirni program, ki naj bi omogočal sistematično in optimalno načrtovanje mrež ter dejavnosti v dinamičnem in celostnem industrijskem okolju.

| 4.21 | Podobno je treba spodbujati ustvarjanje struktur upravljanja logistike in dobavne verige na strateški in operativni ravni. |
| --- | --- |

4.21

Podobno je treba spodbujati ustvarjanje struktur upravljanja logistike in dobavne verige na strateški in operativni ravni.

| 4.22 | Raziskovalni programi lahko v manj tehnološko usmerjenih industrijah, ki so fizično povezane z Evropo, podpirajo stalno povečevanje produktivnosti in učinkovitosti, da se ohrani konkurenčna prednost. |
| --- | --- |

4.22

Raziskovalni programi lahko v manj tehnološko usmerjenih industrijah, ki so fizično povezane z Evropo, podpirajo stalno povečevanje produktivnosti in učinkovitosti, da se ohrani konkurenčna prednost.

| 4.23 | Med mnogimi vidiki, ki jih morajo podjetja upoštevati, da v celoti izkoristijo raziskovalne programe EU, je pomen vzpostavljanja ustreznih mrež. Predkonkurenčno sodelovanje podjetij se lahko izkaže za zelo koristno, enako velja tudi za spodbujanje odnosov sodelovanja, kar pa zdaj ni vključeno v miselnost začetnih in vmesnih podjetij v Evropi. |
| --- | --- |

4.23

Med mnogimi vidiki, ki jih morajo podjetja upoštevati, da v celoti izkoristijo raziskovalne programe EU, je pomen vzpostavljanja ustreznih mrež. Predkonkurenčno sodelovanje podjetij se lahko izkaže za zelo koristno, enako velja tudi za spodbujanje odnosov sodelovanja, kar pa zdaj ni vključeno v miselnost začetnih in vmesnih podjetij v Evropi.

| 4.24 | Cilj sedmega okvirnega programa je zato prispevati k mrežno povezani industriji, ki temelji na znanju in je v skladu z evropskimi standardi, ki so pomemben element sodelovanja, povezanosti in interoperabilnosti. |
| --- | --- |

4.24

Cilj sedmega okvirnega programa je zato prispevati k mrežno povezani industriji, ki temelji na znanju in je v skladu z evropskimi standardi, ki so pomemben element sodelovanja, povezanosti in interoperabilnosti.

| 4.25 | EESO meni, da sedmi okvirni program ponuja odlično priložnost za izboljšanje učinkovitosti vrednostnih in dobavnih mrež ter poziva ustrezne zainteresirane strani, da zagotovijo njihovo temeljito uporabo. To ne velja le za tehnologije, ki izboljšujejo medsebojno mrežno povezanost (zlasti IKT), temveč tudi druge obetavne tehnologije, kot je nanotehnologija. |
| --- | --- |

4.25

EESO meni, da sedmi okvirni program ponuja odlično priložnost za izboljšanje učinkovitosti vrednostnih in dobavnih mrež ter poziva ustrezne zainteresirane strani, da zagotovijo njihovo temeljito uporabo. To ne velja le za tehnologije, ki izboljšujejo medsebojno mrežno povezanost (zlasti IKT), temveč tudi druge obetavne tehnologije, kot je nanotehnologija.

| 4.26 | Vzporedno z razvojem industrijske politike so za sedmi okvirni program pomembni tudi regionalni in lokalni okviri in ukrepi, zlasti v zvezi s sodelovanjem začetnih in vmesnih podjetij z velikimi podjetji, sosednjimi univerzami, tehnološkimi inštituti in centri za poklicno usposabljanje (30). |
| --- | --- |

4.26

Vzporedno z razvojem industrijske politike so za sedmi okvirni program pomembni tudi regionalni in lokalni okviri in ukrepi, zlasti v zvezi s sodelovanjem začetnih in vmesnih podjetij z velikimi podjetji, sosednjimi univerzami, tehnološkimi inštituti in centri za poklicno usposabljanje (30).

V Bruslju, 25. aprila 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  To mnenje se zato ne sklicuje na mala in srednja podjetja, kot jih opredeljuje Evropska komisija in večina držav članic. Ta manjša podjetja so dobavitelji, ki lahko imajo nekaj sto zaposlenih, medtem ko lahko imajo srednje veliki dobavitelji več tisoč zaposlenih. Obe vrsti dobaviteljev imata začetno ali vmesno vlogo v vrednostni verigi; drugače povedano, niso končni – običajno večji – proizvajalci/izvajalci. Ta podjetja niso opredeljena na podlagi merljivih podatkov o podjetjih (prihodek, zaposlovanje itd.), temveč bolj na podlagi položaja v vrednostni in dobavni verigi. Dobavitelji surovin, ki so ponavadi velika podjetja, niso obravnavani v tem mnenju, čeprav so del začetne faze v proizvodnih procesih.

1

(2)  Glej točko C in opombo 1.

2

(3)  Glej opombo 1.

3

(4)  Glej članek: „The Three Rounds of Globalisation“, Ashutosh Sheshabalaya (avtor), The Globalist, z dne 19. oktobra 2006

4

http://www.theglobalist.com/DBWeb/printStoryId.aspx?StoryId=5687.

(5)  Tematika tega mnenja temelji na prejšnjih in sedanjih mnenjih: Medsebojno učinkovanje med storitvami in evropsko predelovalno industrijo ter učinki na zaposlovanje, konkurenčnost in produktivnost (CCMI/035 – CESE 1146/2006; UL C 318, 23.12.2006); Inovacije – učinek na industrijske spremembe in vloga EIB (CCMI/038 – še ni sprejeto); Ozemeljsko upravljanje sprememb v industriji: vloga socialnih partnerjev in prispevek programa za konkurenčnost in inovativnost (CCMI/031 – CESE 1144/2006; UL C 318, 23.12.2006); Evropska politika na področju logistike (TEN/240 – CESE 210/2007, še ni objavljeno v UL); Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izboljšanju varnosti dobavne verige – prevoz blaga (TEN/249 – CESE 1580/2006; UL C 325, 30.12.2006); Sektor velikih trgovcev na drobno – trendi in vplivi na kmete in potrošnike (NAT/262 – CESE 381/2005; UL C 255, 14.10.2005).

5

(6)  Glej opombo 4.

6

(7)  To vprašanje je bilo širše obravnavano v mnenju EESO o medsebojnem učinkovanju med storitvami in evropsko predelovalno industrijo ter učinkih na zaposlovanje, konkurenčnost in produktivnost (CCMI/035; CESE 1146/2006; UL C 318, 23.12.2006).

7

(8)  Komisija CCMI je temeljito proučila premestitev podjetij, njegov obseg in posledice, izzive in možnosti. Rezultat tega dela (mnenje, informativno poročilo, zunanja študija, konferenca) je predstavljen v brošuri z naslovom Premestitev podjetij – izzivi in možnosti (Relocation – Challenges and Opportunities).

8

(ISBN: 92-830-0668-2; (http://www.eesc.europa.eu/documents/publications/index_en.asp?culture=EN&id=141&details=1).

(9)  Transatlantski konzorcij šestih inštitutov The Offshoring Research Network je pred kratkim opravil svojo zadnjo študijo o razvoju na področju premestitev podjetij. Strateški center za obnovo Erasmus v Rotterdamu je opravil raziskavo za nizozemska podjetja in ugotovil naslednje: „Premestitev podjetniških dejavnosti ni vplivala na število delovnih mest v nizozemskem podjetju za 57 % oddanih del v tujino. V 39 % prenosa dejavnosti je pomenilo izgubo pri zaposlitvah, nova delovna mesta na Nizozemskem pa so bila ustanovljena le za 4 % premestitev. Raziskava kaže, da je bilo na tujih lokacijah ustanovljenih povprečno 37,8 novih delovnih mest, na Nizozemskem pa izgubljenih povprečno 3,5. To pomeni, da je za vsako delovno mesto, izgubljeno na Nizozemskem, ustvarjenih 10,8 novih delovnih mest na tujih lokacijah.“

9

(10)  Glej točko 3.22.

10

(11)  Glej nedavno študijo o vplivu odprtih virov programske opreme v sektorju IKT v EU, ki jo je za Evropsko komisijo (GD ENTR) objavil MERIT 26. 1. 2007 (končno poročilo je bilo pripravljeno 20. 11. 2006):

11

http://ec.europa.eu/enterprise/ict/policy/doc/2006-11-20-flossimpact.pdf.

(12)  Eden od mnogih primerov je regija Eindhoven-Leuven, v kateri medsebojno učinkovanje med univerzami in podjetji (s poudarkom na vodilnem multinacionalnem podjetju Philips) ustvarja uspešno okolje za veliko visokotehnoloških malih in srednje velikih podjetij.

12

(13)  COM(2006) 349 konč., ki ga je Odbor proučil v okviru svojega mnenja na lastno pobudo z naslovom Potencial podjetij, zlasti MSP (lizbonska strategija) (INT/324, še ni sprejeto). Mnenje je pripravil EESO kot odgovor na zaprosilo Evropskega sveta 23. –24. marca 2006 (sklepi predsedstva, točka 12), da pripravi zbirno poročilo v podporo partnerstvu za rast in zaposlovanje v začetku leta 2008.

13

Potencial podjetij, zlasti MSP (lizbonska strategija)

(14)  Glej točko 16 Priloge 2 o zlorabi pravic intelektualne lastnine in ponarejanju izdelkov v avtomobilskem dobavnem sektorju.

14

(15)  Glej mnenji CESE 89/2007 (še ni objavljeno v Uradnem listu), točka 1.1.4, in CESE 729/2006 (UL C 195, 18.8.2006), točka 3.3.4.

15

(16)  NRC Handelsblad, vodilni nizozemski časopis, 4. novembra 2006.

16

(17)  „Za povečanje vrednosti in učinkovitosti podjetja je treba znanje opredeliti, pridobiti, shraniti, razviti in deliti. To pomeni, da se morajo podjetja razviti v ‚učne organizacije‘, delovna mesta pa se morajo spremeniti v nenehno delovno-učno okolje.“ V ta namen je bil v okviru projekta KNOWMOVE „oblikovan in preizkušen pristop upravljanja z znanjem, s katerim se izkušnje starejših delavcev in primeri dobre prakse lahko planirajo, organizirajo in shranjujejo v zbirko, ki jo lahko uporabljajo vsi zaposleni v podjetju.“ (Glej: (http://www.clepa.be/htm/main/promo %20banner/CLEPA %20events/maintopics_KnowMove %202 %20Final %20Event.htm, kjer je predstavljena konferenca„Securing Growth, Innovation and Employment in a Changing Automotive Industry“, ki jo je organizirala CLEPA kot del končne faze seznanjanja s projektom KNOWMOVE).

17

To pobudo za obdobje 2007–2013 je 8. novembra 2006 sprejela Evropska komisija v skladu s ciljem „teritorialnega sodelovanja“.

(18)  (http://ec.europa.eu/regional_policy/cooperation/interregional/ecochange/index_en.cfm).

18

(19)  Glej na primer knjigo Hermanna Simona Skriti prvaki – spoznanja najboljših neznanih podjetij na svetu (Hidden Champions, Lessons from 500 of the World's Best Unknown Companies, Harvard Business School Press, 1996). Knjiga Skriti prvaki opisuje večinoma nemške svetovne voditelje na svojih trgih, kot so trgi za naprave za označevanje steklenic, modelne železnice, kadila, zemlja za lončnice in muzejske vitrine.

19

Skriti prvaki – spoznanja najboljših neznanih podjetij na svetu

Hidden Champions, Lessons from 500 of the World's Best Unknown Companies,

Skriti prvaki

(20)  COM(2004) 479 konč.

20

(21)  Glej Sporočila Komisije: Prenos znanja v prakso: široko zastavljena inovacijska strategija za EU (COM(2006) 502 konč.), Inovacijam prijazna, sodobna Evropa (COM(2006) 589 konč.) in Gospodarske reforme in konkurenčnost: ključna sporočila Evropskega poročila o konkurenčnosti za leto 2006 (COM(2006) 697 konč.). CCMI je na lastno pobudo pripravila mnenje Inovacije – učinek na industrijske spremembe in vloga EIB (CCMI/038).

21

(22)  Skupina na visoki ravni Manufuture je upravljavski organ Evropske tehnološke platforme Manufuture, ustanovljen decembra 2004, z namenom, da se predlaga strategija na podlagi raziskav in inovacij, ki bo pospešila preoblikovanje industrije v Evropi, zagotovila visoko dodano vrednost zaposlovanja in dosegla velik delež proizvodnje svetovne predelovalne industrije v prihodnjem gospodarstvu, ki temelji na znanju. Za več informacij glej:

22

future

future

http://www.manufuture.org/platform.html.

(23)  V tem poročilu, objavljenem septembra 2006 (na voljo le v angleškem jeziku), skupina na visoki ravni Manufuture meni, da se mora poslovanje zaradi povpraševanja po prilagojenih proizvodih s kratkimi dobavnimi roki preusmeriti od načrtovanja in prodaje fizičnih proizvodov k zagotavljanju sistema proizvodov in storitev, ki skupaj lahko izpolnijo potrebe uporabnikov ter hkrati zmanjšujejo skupne stroške življenjskega kroga in vplive na okolje (glej točko 4, str. 15). „Inovacijska proizvodnja vključuje nove poslovne modele, nova sredstva ‚proizvodnega inženirstva‘ in sposobnost izkoriščanja inovativnih proizvodnih znanosti in tehnologij“ (povzetek, str. 9). „Povezana in celostna proizvodnja nadomešča konvencionalno linearno zaporedje postopkov z zapletenimi proizvodnimi mrežami, ki pogosto delujejo v več podjetjih in državah (točka 5, str. 15).“

23

future

Inovacijska proizvodnja

Povezana in celostna proizvodnja

(24)  Obstoječi primer so digitalni poslovni ekosistemi.

24

(25)  Dva uspešna primera sta univerzalna diagnostična naprava, ki omogoča interoperabilnost delavnic, in GSM, ki je uspel zaradi dejstva, da se je industrija že na začetku strinjala glede osnovnih formatov, standardov in načinov izmenjave.

25

univerzalna diagnostična naprava,

GSM,

(26)  Dostop do financiranja malih in srednje velikih podjetij je treba izboljšati z novimi priložnostmi, ki jih zagotavlja Program za konkurenčnost in inovativnost (CIP) v obliki tveganega kapitala in jamstev, ki jih upravlja Evropski investicijski sklad (EIF), ter novo pobudo, ki se je razvila v partnerstvu med EIF in generalnim direktoratom za regionalno politiko (JEREMIE), za izboljšanje dostopa do financiranja malih in srednje velikih podjetij na območjih regionalnega razvoja.

26

(27)  Strukturni skladi EU (zlasti Evropski socialni sklad) in programi (kot je vseživljenjsko učenje 2007–2013) pozdravljajo strateški pristop do krepitve človeškega in fizičnega kapitala. Poleg tega je bil ustanovljen Evropski sklad za prilagajanje globalizaciji (EGF) za zagotavljanje dodatne podpore pri preusposabljanju in iskanju zaposlitve za delavce, ki so zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih izgubili delovno mesto.

27

(28)  Glej opombo 18.

28

(29)  EIB zdaj z namenom razvijanja finančnih proizvodov, ki bolj temeljijo na tveganju, pripravlja nov skupni finančni instrument s Komisijo (Generalni direktorat za raziskave in tehnološki razvoj), imenovan Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF). Njegov cilj je izboljšanje dostopa do posojil, zlasti za raziskave v zasebnem sektorju in povezane dejavnosti s tveganjem, višjim od povprečja, ki jih trg ne zajema. RSFF bo na voljo upravičencem ne glede na njihovo velikost in lastništvo. Ta sklad bo podpiral tudi evropske raziskovalne pobude, kot so raziskovalne infrastrukture, evropske tehnološke platforme (ETP), skupne tehnološke pobude ali projekte, ki se izvajajo v okviru programa Eureka.

29

(30)  Glej mnenje EESO o ozemeljskem upravljanju sprememb v industriji: vloga socialnih partnerjev in prispevek programa za konkurenčnost in inovativnost (CCMI/031 – CESE 1144/2006; UL C 318, 23.12.2006), zlasti poglavja 1 (Sklepi in priporočila) in 4 (Celostni ozemeljski pristop in sistemi proučevanja prihodnjega razvoja za lokalne in regionalne raziskave ter inovacije).

30

---

| 20.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 168/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 168/10

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o evropskih metropolitanskih območjih: Socialno-ekonomske posledice za prihodnost Evrope

(2007/C 168/02)

Zvezno ministrstvo za promet, gradnjo in razvoj mest je 7. novembra 2006 Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosilo, da v imenu nemškega predsedstva pripravi mnenje o naslednji temi: Evropska metropolitanska območja: socialno-ekonomske posledice za prihodnost Evrope.

Strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 20. marca 2007. Poročevalec je bil g. van IERSEL.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 435. plenarnem zasedanju 25. in 26. aprila 2007 (seja z dne 25. aprila 2007) s 125 glasovi za, brez glasu proti in s 5 vzdržanimi glasovi.

Mnenje je nadaljevanje mnenja ECO/120 Evropska metropolitanska območja: socialno-ekonomske posledice za prihodnost Evrope
   (1). Skupaj sta mnenji povezana celota.

1.   Sklepne ugotovitve

| 1.1 | V zadnjih 50 letih se je evropski prostor preoblikoval in globalizacija te spremembe še pospešuje, kar ima precejšnje posledice za težišča Evrope, tj. metropolitanska območja (2). Metropolitanska območja se lahko najbolje soočajo s temi izzivi in v polni meri izkoristijo priložnosti, ki jih te spremembe prinašajo. |
| --- | --- |

1.1

V zadnjih 50 letih se je evropski prostor preoblikoval in globalizacija te spremembe še pospešuje, kar ima precejšnje posledice za težišča Evrope, tj. metropolitanska območja (2). Metropolitanska območja se lahko najbolje soočajo s temi izzivi in v polni meri izkoristijo priložnosti, ki jih te spremembe prinašajo.

| 1.2 | EESO meni, da morata Svet in Komisija proučiti razvoj metropolitanskih območij in tudi nacionalne pobude ter pripraviti širše smernice na tem področju. Dobro strukturirana razprava na evropski ravni bo nacionalne pristope umestila v skupno perspektivo, kar lahko spodbudi tudi regionalne akterje. |
| --- | --- |

1.2

EESO meni, da morata Svet in Komisija proučiti razvoj metropolitanskih območij in tudi nacionalne pobude ter pripraviti širše smernice na tem področju. Dobro strukturirana razprava na evropski ravni bo nacionalne pristope umestila v skupno perspektivo, kar lahko spodbudi tudi regionalne akterje.

| 1.3 | EESO meni, da bi bolje strukturirana razprava o metropolitanskih območjih v Evropi in med njimi spodbudila te regije k uspešnemu izvajanju lizbonske in göteborške strategije, kar se lahko kaže tudi v nacionalnih programih reform. |
| --- | --- |

1.3

EESO meni, da bi bolje strukturirana razprava o metropolitanskih območjih v Evropi in med njimi spodbudila te regije k uspešnemu izvajanju lizbonske in göteborške strategije, kar se lahko kaže tudi v nacionalnih programih reform.

| 1.4 | EESO ugotavlja, da že nekaj let poteka živahna razprava. Povezava med velikimi metropolitanskimi območji in lizbonsko strategijo bolj kot doslej poudarja socialno-ekonomske posledice teh območij, kar pomeni korak naprej. |
| --- | --- |

1.4

EESO ugotavlja, da že nekaj let poteka živahna razprava. Povezava med velikimi metropolitanskimi območji in lizbonsko strategijo bolj kot doslej poudarja socialno-ekonomske posledice teh območij, kar pomeni korak naprej.

| 1.5 | V veliko državah in regijah skušajo javne oblasti in tudi zasebni sektor ter civilna družba oblikovati pogoje, ki so potrebni za trajnostni razvoj metropolitanskih območij in za zagotovitev njihove konkurenčnosti v Evropi in v svetu. Pozornost je treba nameniti predvsem razvoju v Nemčiji. Univerzitetne študije in raziskave na zvezni ravni so omogočile bolj objektivno razpravo. Na medministrskih konferencah o metropolitanskih območjih so sodelovale tudi nacionalne in regionalne oblasti. |
| --- | --- |

1.5

V veliko državah in regijah skušajo javne oblasti in tudi zasebni sektor ter civilna družba oblikovati pogoje, ki so potrebni za trajnostni razvoj metropolitanskih območij in za zagotovitev njihove konkurenčnosti v Evropi in v svetu. Pozornost je treba nameniti predvsem razvoju v Nemčiji. Univerzitetne študije in raziskave na zvezni ravni so omogočile bolj objektivno razpravo. Na medministrskih konferencah o metropolitanskih območjih so sodelovale tudi nacionalne in regionalne oblasti.

| 1.6 | Urbanistična politika Komisije in tudi osnutek Teritorialne agende, ki jo je pripravila delovna skupina Sveta, pomenita napredek in dajeta okvir za ambiciozno urbanistično politiko. Agenda poudarja nekatere posebne značilnosti velikih metropol. Kljub temu pa EESO meni, da je osnutek Teritorialne agende v tem pogledu preveč nedoločen. |
| --- | --- |

1.6

Urbanistična politika Komisije in tudi osnutek Teritorialne agende, ki jo je pripravila delovna skupina Sveta, pomenita napredek in dajeta okvir za ambiciozno urbanistično politiko. Agenda poudarja nekatere posebne značilnosti velikih metropol. Kljub temu pa EESO meni, da je osnutek Teritorialne agende v tem pogledu preveč nedoločen.

| 1.7 | Kljub različnim strukturam in pristopom med državami so izzivi in cilji velikih mestnih regij na splošno enaki. |
| --- | --- |

1.7

Kljub različnim strukturam in pristopom med državami so izzivi in cilji velikih mestnih regij na splošno enaki.

| 1.8 | Uravnotežen razvoj metropolitanskih območij ovirata pomanjkanje identitete in odsotnost ustreznega upravljanja. Obstoječi upravni organi so pogosto zelo stari in preprečujejo prožno prilagajanje. |
| --- | --- |

1.8

Uravnotežen razvoj metropolitanskih območij ovirata pomanjkanje identitete in odsotnost ustreznega upravljanja. Obstoječi upravni organi so pogosto zelo stari in preprečujejo prožno prilagajanje.

| 1.9 | Za uspešnost metropolitanskih območij so nujna prizadevanja na več ravneh – nacionalni, regionalni in mestni – za kar je potrebna legitimnost decentraliziranih oblasti in kar bo olajšalo tudi pobude zasebnega sektorja in nevladnih organizacij. |
| --- | --- |

1.9

Za uspešnost metropolitanskih območij so nujna prizadevanja na več ravneh – nacionalni, regionalni in mestni – za kar je potrebna legitimnost decentraliziranih oblasti in kar bo olajšalo tudi pobude zasebnega sektorja in nevladnih organizacij.

| 1.10 | EESO ponovno ugotavlja, da o metropolitanskih območjih ni na voljo dovolj socialno-ekonomskih in okoljskih podatkov, ki so primerljivi na evropski ravni. Ker bi se to moralo izvajati na evropski in nacionalni ravni, EESO meni, da bi bilo treba letno spremljati uspešnost evropskih metropolitanskih območij z gospodarskega, socialnega in okoljskega vidika, da bi bolje poznali razmere vsakega od teh območij in omogočili lažjo mobilnost metropolitanskih akterjev. |
| --- | --- |

1.10

EESO ponovno ugotavlja, da o metropolitanskih območjih ni na voljo dovolj socialno-ekonomskih in okoljskih podatkov, ki so primerljivi na evropski ravni. Ker bi se to moralo izvajati na evropski in nacionalni ravni, EESO meni, da bi bilo treba letno spremljati uspešnost evropskih metropolitanskih območij z gospodarskega, socialnega in okoljskega vidika, da bi bolje poznali razmere vsakega od teh območij in omogočili lažjo mobilnost metropolitanskih akterjev.

2.   Priporočila

| 2.1 | EESO poziva Komisijo, da pripravi zeleno knjigo o metropolitanskih območjih kot dodatek Teritorialni agendi in strateške smernice za kohezijo ter s tem na podlagi objektivne analize spodbudi evropsko razpravo. |
| --- | --- |

2.1

EESO poziva Komisijo, da pripravi zeleno knjigo o metropolitanskih območjih kot dodatek Teritorialni agendi in strateške smernice za kohezijo ter s tem na podlagi objektivne analize spodbudi evropsko razpravo.

| 2.2 | EESO meni, da bi bilo treba izzive in cilje velikih metropol ter znanje in izkušnje držav članic umestiti v skupno evropsko perspektivo ter širiti dobre prakse. |
| --- | --- |

2.2

EESO meni, da bi bilo treba izzive in cilje velikih metropol ter znanje in izkušnje držav članic umestiti v skupno evropsko perspektivo ter širiti dobre prakse.

| 2.3 | Po mnenju EESO bi morala Komisija sprejeti politično odločitev, na podlagi katere bi Eurostat vsako leto pripravil zanesljive in primerljive podatke o vseh metropolitanskih območjih Evropske unije. Za izpolnjevanje te nove naloge bi moral dobiti dodatna sredstva. |
| --- | --- |

2.3

Po mnenju EESO bi morala Komisija sprejeti politično odločitev, na podlagi katere bi Eurostat vsako leto pripravil zanesljive in primerljive podatke o vseh metropolitanskih območjih Evropske unije. Za izpolnjevanje te nove naloge bi moral dobiti dodatna sredstva.

| 2.4 | Da bi Eurostat lahko čim prej izpolnil to nalogo, EESO predlaga, da se ESPON-u ali drugi pristojni organizaciji dodeli izvedba poskusne študije, s katero bi preskusili različne metode za razmejitev metropolitanskih območij s skupnimi merili, da se predlaga omejen seznam podatkov o metropolitanskih območjih z več kot milijonom prebivalcev za obdobje 1995–2005, ki bi jih lahko zbrali takoj. Pri tem bi uporabili predvsem podrobne, že obstoječe podatke iz evropskih raziskav o delovni sili (3). |
| --- | --- |

2.4

Da bi Eurostat lahko čim prej izpolnil to nalogo, EESO predlaga, da se ESPON-u ali drugi pristojni organizaciji dodeli izvedba poskusne študije, s katero bi preskusili različne metode za razmejitev metropolitanskih območij s skupnimi merili, da se predlaga omejen seznam podatkov o metropolitanskih območjih z več kot milijonom prebivalcev za obdobje 1995–2005, ki bi jih lahko zbrali takoj. Pri tem bi uporabili predvsem podrobne, že obstoječe podatke iz evropskih raziskav o delovni sili (3).

3.   Utemeljitev

| 3.1 | V mnenju iz leta 2004 je EESO opozoril na socialno-ekonomske posledice metropolitanskih območij (4), ki so bile po njegovem mnenju v veliki meri podcenjene. |
| --- | --- |

3.1

V mnenju iz leta 2004 je EESO opozoril na socialno-ekonomske posledice metropolitanskih območij (4), ki so bile po njegovem mnenju v veliki meri podcenjene.

| 3.2 | Cilj tega mnenja je opozoriti institucije Skupnosti na stalni razvoj in na včasih presenetljivo hiter razvoj koncentracije prebivalstva in gospodarskih dejavnosti v metropolitanskih območjih v Evropi in svetu. |
| --- | --- |

3.2

Cilj tega mnenja je opozoriti institucije Skupnosti na stalni razvoj in na včasih presenetljivo hiter razvoj koncentracije prebivalstva in gospodarskih dejavnosti v metropolitanskih območjih v Evropi in svetu.

| 3.3 | EESO je v mnenju iz leta 2004 zahteval, da se razvoj evropskih metropol vključi na dnevni red Skupnosti. Odbor je med prvimi poudarjal neposredno vez med vlogo metropol in izvajanjem lizbonske strategije. Metropolitanska območja so „laboratoriji“ svetovnega gospodarstva, gonilo gospodarstva ter središča ustvarjalnosti in inovativnosti. |
| --- | --- |

3.3

EESO je v mnenju iz leta 2004 zahteval, da se razvoj evropskih metropol vključi na dnevni red Skupnosti. Odbor je med prvimi poudarjal neposredno vez med vlogo metropol in izvajanjem lizbonske strategije. Metropolitanska območja so „laboratoriji“ svetovnega gospodarstva, gonilo gospodarstva ter središča ustvarjalnosti in inovativnosti.

| 3.4 | Hkrati so v metropolah glavni izzivi, ki jih mora Evropa premagati v prihodnjih letih. Ta območja se srečujejo predvsem z revščino ter socialno izključenostjo in prostorskim ločevanjem, kar vpliva na zaposlovanje in mednarodni kriminal (5). |
| --- | --- |

3.4

Hkrati so v metropolah glavni izzivi, ki jih mora Evropa premagati v prihodnjih letih. Ta območja se srečujejo predvsem z revščino ter socialno izključenostjo in prostorskim ločevanjem, kar vpliva na zaposlovanje in mednarodni kriminal (5).

| 3.5 | Vpliv metropol krepijo številne in različne izmenjave med njimi, v Evropi in na svetovni ravni. Mreže, v katerih sodelujejo metropole, prispevajo h krepitvi evropske integracije. |
| --- | --- |

3.5

Vpliv metropol krepijo številne in različne izmenjave med njimi, v Evropi in na svetovni ravni. Mreže, v katerih sodelujejo metropole, prispevajo h krepitvi evropske integracije.

| 3.6 | EESO v mnenju iz leta 2004 ugotavlja, da primerjalne analize, ki vsebujejo zadovoljive podatke o njihovih prednostih, pomanjkljivostih, ovirah in priložnostih, niso dovolj. |
| --- | --- |

3.6

EESO v mnenju iz leta 2004 ugotavlja, da primerjalne analize, ki vsebujejo zadovoljive podatke o njihovih prednostih, pomanjkljivostih, ovirah in priložnostih, niso dovolj.

| 3.7 | Zato je Odbor leta 2004 poudaril potrebo po opredelitvi evropskih metropolitanskih območij in pripravo ustreznih in primerljivih podatkov, vključno z oceno glavnih kazalnikov lizbonske strategije, za vsako metropolitansko območje. |
| --- | --- |

3.7

Zato je Odbor leta 2004 poudaril potrebo po opredelitvi evropskih metropolitanskih območij in pripravo ustreznih in primerljivih podatkov, vključno z oceno glavnih kazalnikov lizbonske strategije, za vsako metropolitansko območje.

| 3.8 | Gospodarstvo, ki temelji na znanju, in družba, povezana v mreže, prispevata k večji privlačnosti metropol za ljudi in dejavnosti. V nekaterih državah članicah poteka na nacionalni in regionalni ravni živahna razprava o politiki, ki jo je treba izvajati v zvezi z velikimi metropolami, in o upravljanju teh območij. Te razprave včasih spremljajo praktični ukrepi od spodaj navzgor in od zgoraj navzdol. |
| --- | --- |

3.8

Gospodarstvo, ki temelji na znanju, in družba, povezana v mreže, prispevata k večji privlačnosti metropol za ljudi in dejavnosti. V nekaterih državah članicah poteka na nacionalni in regionalni ravni živahna razprava o politiki, ki jo je treba izvajati v zvezi z velikimi metropolami, in o upravljanju teh območij. Te razprave včasih spremljajo praktični ukrepi od spodaj navzgor in od zgoraj navzdol.

4.   Odziv Komisije leta 2004

| 4.1 | EESO je leta 2004 pozval Komisijo, da pripravi celovite analize s sodelovanjem vseh komisarjev s tega področja in redno predstavlja poročila o socialno-ekonomskih razmerah v metropolitanskih območjih in njihovem položaju na evropski ravni. Na ta način bo boljša ocena prednosti in pomanjkljivosti velikih metropol omogočila tudi boljšo opredelitev politik in lažjo širitev dobrih praks. |
| --- | --- |

4.1

EESO je leta 2004 pozval Komisijo, da pripravi celovite analize s sodelovanjem vseh komisarjev s tega področja in redno predstavlja poročila o socialno-ekonomskih razmerah v metropolitanskih območjih in njihovem položaju na evropski ravni. Na ta način bo boljša ocena prednosti in pomanjkljivosti velikih metropol omogočila tudi boljšo opredelitev politik in lažjo širitev dobrih praks.

| 4.2 | Komisija se v odgovoru na predloge EESO „strinja z ugotovitvijo EESO glede ključne vloge metropolitanskih območij za uresničevanje ciljev lizbonske strategije in tudi glede pomanjkanja zanesljivih in primerljivih podatkov o teh območjih na evropski ravni (6)“. |
| --- | --- |

4.2

Komisija se v odgovoru na predloge EESO „strinja z ugotovitvijo EESO glede ključne vloge metropolitanskih območij za uresničevanje ciljev lizbonske strategije in tudi glede pomanjkanja zanesljivih in primerljivih podatkov o teh območjih na evropski ravni (6)“.

| 4.3 | Kljub skupnemu stališču Komisija še ni pripravila bolj ciljno usmerjenega in celovitega pristopa glede metropolitanskih območij. Urbanistična politika se postopoma izvaja, vendar pri tem ni ločevanja med „mesti in metropolitanskimi območji“. Podatki Inštituta za statistiko, ki so nepopolni in zbrani na podlagi nacionalnih definicij, niso vedno primerljivi na evropski ravni. |
| --- | --- |

4.3

Kljub skupnemu stališču Komisija še ni pripravila bolj ciljno usmerjenega in celovitega pristopa glede metropolitanskih območij. Urbanistična politika se postopoma izvaja, vendar pri tem ni ločevanja med „mesti in metropolitanskimi območji“. Podatki Inštituta za statistiko, ki so nepopolni in zbrani na podlagi nacionalnih definicij, niso vedno primerljivi na evropski ravni.

5.   Razprave in pobude na nacionalni ravni

| 5.1 | Na nacionalni in regionalni ravni je bilo nedavno sprejetih več pobud, ki so javnost seznanile z razvojem metropol. Te pobude pogosto vključujejo različne ukrepe za podporo bolj usklajenega razvoja na področju infrastrukture, prostorskega načrtovanja, gospodarstva in socialnih vidikov ter razvoja infrastrukture prometa in telekomunikacij med samimi metropolami. Nekaj primerov pobud, ki so bile sprejete v več državah, je predstavljenih v nadaljevanju besedila. Ta pregled seveda ni popoln. |
| --- | --- |

5.1

Na nacionalni in regionalni ravni je bilo nedavno sprejetih več pobud, ki so javnost seznanile z razvojem metropol. Te pobude pogosto vključujejo različne ukrepe za podporo bolj usklajenega razvoja na področju infrastrukture, prostorskega načrtovanja, gospodarstva in socialnih vidikov ter razvoja infrastrukture prometa in telekomunikacij med samimi metropolami. Nekaj primerov pobud, ki so bile sprejete v več državah, je predstavljenih v nadaljevanju besedila. Ta pregled seveda ni popoln.

| 5.1.1 | Leta 1993 se je v Nemčiji začela poglobljena razprava o metropolitanskih območjih. Namen univerzitetnih študij in razprav je ustrezno in objektivno pripraviti seznam funkcij velikih metropol in jih opredeliti v skladu s tem seznamom. |
| --- | --- |

5.1.1

Leta 1993 se je v Nemčiji začela poglobljena razprava o metropolitanskih območjih. Namen univerzitetnih študij in razprav je ustrezno in objektivno pripraviti seznam funkcij velikih metropol in jih opredeliti v skladu s tem seznamom.

| 5.1.1.1 | V nemški študiji je bil prehod od tradicionalnega pristopa z nacionalnim zemljevidom mest in občin ter zveznih dežel na drugačen pristop, ki predstavlja nov zemljevid Nemčije z novimi glavnimi podobami (Leitbilder) – smernicami. Na podlagi smernic in akcijskih programov na področju politike prostorskega načrtovanja (iz leta 1992 in 1995), ki so poudarili pomen in naloge metropolitanskih območij, ima Nemčija od sprejetja sklepa medministrske konference ministrov Zveze in dežel za prostorsko načrtovanje z dne 30. junija 2006 enajst metropolitanskih regij. Prva medministrska konferenca na tem področju je bila leta 2003. |
| --- | --- |

5.1.1.1

V nemški študiji je bil prehod od tradicionalnega pristopa z nacionalnim zemljevidom mest in občin ter zveznih dežel na drugačen pristop, ki predstavlja nov zemljevid Nemčije z novimi glavnimi podobami (Leitbilder) – smernicami. Na podlagi smernic in akcijskih programov na področju politike prostorskega načrtovanja (iz leta 1992 in 1995), ki so poudarili pomen in naloge metropolitanskih območij, ima Nemčija od sprejetja sklepa medministrske konference ministrov Zveze in dežel za prostorsko načrtovanje z dne 30. junija 2006 enajst metropolitanskih regij. Prva medministrska konferenca na tem področju je bila leta 2003.

| 5.1.1.2 | Zemljevid nemških metropolitanskih regij razkriva neenakosti med obstoječo upravno organizacijo in geografskimi omejitvami metropolitanskih regij. Primer tega je metropolitanska regija Nürnberg, ki obsega mesto Nürnberg in vse sosednje mestne in podeželske občine. Druge deloma zajemajo več dežel, na primer Frankfurt/Ren/Majna in Hamburg, spet druge so del ene dežele, na primer München in Ruhregebiet. V številnih primerih že obstaja regionalizacija po posameznih temah, na primer na področju kulture, športa, trajnosti, pokrajin. V vseh primerih območje zajema mesta, velika in majhna ter podeželska območja. Na ta način lahko jasno razmejimo teritorij teh metropolitanskih območij. |
| --- | --- |

5.1.1.2

Zemljevid nemških metropolitanskih regij razkriva neenakosti med obstoječo upravno organizacijo in geografskimi omejitvami metropolitanskih regij. Primer tega je metropolitanska regija Nürnberg, ki obsega mesto Nürnberg in vse sosednje mestne in podeželske občine. Druge deloma zajemajo več dežel, na primer Frankfurt/Ren/Majna in Hamburg, spet druge so del ene dežele, na primer München in Ruhregebiet. V številnih primerih že obstaja regionalizacija po posameznih temah, na primer na področju kulture, športa, trajnosti, pokrajin. V vseh primerih območje zajema mesta, velika in majhna ter podeželska območja. Na ta način lahko jasno razmejimo teritorij teh metropolitanskih območij.

| 5.1.1.3 | Posebni nacionalni ukrepi (zaenkrat) še niso predvideni. Metropolitanska območja so bila pozvana k opredelitvi in ovrednotenju svojih posebnosti. Cilj tega je razvoj nemških metropolitanskih območij, ki so avtonomni akterji na evropski in mednarodni ravni. Nacionalne politike, kot na primer politike na področju železniškega ali zračnega prometa, bodo seveda lahko podprle ambicije teh območij. |
| --- | --- |

5.1.1.3

Posebni nacionalni ukrepi (zaenkrat) še niso predvideni. Metropolitanska območja so bila pozvana k opredelitvi in ovrednotenju svojih posebnosti. Cilj tega je razvoj nemških metropolitanskih območij, ki so avtonomni akterji na evropski in mednarodni ravni. Nacionalne politike, kot na primer politike na področju železniškega ali zračnega prometa, bodo seveda lahko podprle ambicije teh območij.

| 5.1.1.4 | Da bi upravičili ta nov pristop, se metropolitanska območja poziva k uvedbi sistema za demokratično predstavništvo, glede na njihove posebne značilnosti in vizijo. Pri tem lahko same opredelijo načine, z neposrednimi volitvami, kot na primer regija Stuttgart, ali s posrednim zastopanjem mest in občin, kot v regiji Nürnberg. |
| --- | --- |

5.1.1.4

Da bi upravičili ta nov pristop, se metropolitanska območja poziva k uvedbi sistema za demokratično predstavništvo, glede na njihove posebne značilnosti in vizijo. Pri tem lahko same opredelijo načine, z neposrednimi volitvami, kot na primer regija Stuttgart, ali s posrednim zastopanjem mest in občin, kot v regiji Nürnberg.

| 5.1.1.5 | Politični cilji, o katerih je treba razpravljati in jih uresničiti v okviru metropolitanskih območij, ki imajo različne značilnosti, so: zagotoviti kritično maso, ki je potrebna za konkurenčnost, ustvariti pogoje za učinkovito upravljanje, pojasniti delitev odgovornosti, vzpostaviti policentrično prostorsko organizacijo, poiskati zadovoljivo ravnovesje med urbanizacijo in zaščito podeželskih območij, razviti prometno infrastrukturo in zagotoviti mobilnost, podpreti inovacije in gospodarske grozde, obvladovati tehnološka in naravna „tveganja“, pridobiti potrebna sredstva za javne naložbe, izboljšati mednarodno dostopnost, zagotoviti promocijo regij. |
| --- | --- |

5.1.1.5

Politični cilji, o katerih je treba razpravljati in jih uresničiti v okviru metropolitanskih območij, ki imajo različne značilnosti, so: zagotoviti kritično maso, ki je potrebna za konkurenčnost, ustvariti pogoje za učinkovito upravljanje, pojasniti delitev odgovornosti, vzpostaviti policentrično prostorsko organizacijo, poiskati zadovoljivo ravnovesje med urbanizacijo in zaščito podeželskih območij, razviti prometno infrastrukturo in zagotoviti mobilnost, podpreti inovacije in gospodarske grozde, obvladovati tehnološka in naravna „tveganja“, pridobiti potrebna sredstva za javne naložbe, izboljšati mednarodno dostopnost, zagotoviti promocijo regij.

| 5.1.2 | V Veliki Britaniji sega zanimanje za okrepljen razvoj metropol v začetek stoletja. Leta 2004 je bilo objavljeno obvestilo vlade o konkurenčnosti metropolitanskih območij, razen Londona (7). Cilj je bil ustvariti pogoje za krepitev avtonomije „mest-regij“ v mednarodnem okviru. Vendar je bil predvideni proces ustavljen, predvsem zaradi negativnega referenduma o ustanovitvi regionalne skupščine v regiji Newcastle. |
| --- | --- |

5.1.2

V Veliki Britaniji sega zanimanje za okrepljen razvoj metropol v začetek stoletja. Leta 2004 je bilo objavljeno obvestilo vlade o konkurenčnosti metropolitanskih območij, razen Londona (7). Cilj je bil ustvariti pogoje za krepitev avtonomije „mest-regij“ v mednarodnem okviru. Vendar je bil predvideni proces ustavljen, predvsem zaradi negativnega referenduma o ustanovitvi regionalne skupščine v regiji Newcastle.

| 5.1.2.1 | Angleška razprava se trenutno osredotoča na delitev pristojnosti med nacionalno in regionalno ravnjo ter med mesti in občinami v najbolj poseljenih regijah, ki so bile opredeljene kot metropolitanska območja prihodnosti. Ideja o oblikovanju mest-regij je še vedno aktualna. Kljub nejasnosti razprave v teku bo kmalu objavljena bela knjiga o tej temi, v pripravi pa je tudi nova prostorska organizacija, ki temelji na priznanih merilih in je primerljiva z nemško prostorsko organizacijo. |
| --- | --- |

5.1.2.1

Angleška razprava se trenutno osredotoča na delitev pristojnosti med nacionalno in regionalno ravnjo ter med mesti in občinami v najbolj poseljenih regijah, ki so bile opredeljene kot metropolitanska območja prihodnosti. Ideja o oblikovanju mest-regij je še vedno aktualna. Kljub nejasnosti razprave v teku bo kmalu objavljena bela knjiga o tej temi, v pripravi pa je tudi nova prostorska organizacija, ki temelji na priznanih merilih in je primerljiva z nemško prostorsko organizacijo.

| 5.1.2.2 | Treba je ločevati med politično decentralizacijo in podporo razvoju metropol. Za razvoj metropol so značilne prožnost in povezave med mestnimi občinami, da se čim bolje izkoristijo priložnosti in da se soočimo s skupnimi izzivi. Dober primer je razvoj na severu Anglije (Manchester, Liverpool, Leeds, Sheffield, Newcastle in York), pobuda „Northern Way“ od spodaj navzgor. Za ta razvoj je značilno določeno število konvencij znotraj metropolitanskega območja. |
| --- | --- |

5.1.2.2

Treba je ločevati med politično decentralizacijo in podporo razvoju metropol. Za razvoj metropol so značilne prožnost in povezave med mestnimi občinami, da se čim bolje izkoristijo priložnosti in da se soočimo s skupnimi izzivi. Dober primer je razvoj na severu Anglije (Manchester, Liverpool, Leeds, Sheffield, Newcastle in York), pobuda „Northern Way“ od spodaj navzgor. Za ta razvoj je značilno določeno število konvencij znotraj metropolitanskega območja.

| 5.1.2.3 | Pristop od spodaj navzgor, ki je nadaljevanje lokalnih in regionalnih pobud, je nujen, ker se številne strateške odločitve lahko sprejmejo samo s skupnim soglasjem. Ti sklepi bodo v treh agendah: v agendi o konkurenčnosti za zagotavljanje podpore najbolj in najmanj uspešnim regijam, agendi o socialni koheziji za prikrajšano prebivalstvo in v agendi o okolju, ki vključuje ukrepe predvsem za izboljšanje kakovosti življenja in ohranitev naravnih virov. Na teh treh področjih se metropolitanska območja obravnavajo kot najustreznejša geografska raven za vodenje teh politik. |
| --- | --- |

5.1.2.3

Pristop od spodaj navzgor, ki je nadaljevanje lokalnih in regionalnih pobud, je nujen, ker se številne strateške odločitve lahko sprejmejo samo s skupnim soglasjem. Ti sklepi bodo v treh agendah: v agendi o konkurenčnosti za zagotavljanje podpore najbolj in najmanj uspešnim regijam, agendi o socialni koheziji za prikrajšano prebivalstvo in v agendi o okolju, ki vključuje ukrepe predvsem za izboljšanje kakovosti življenja in ohranitev naravnih virov. Na teh treh področjih se metropolitanska območja obravnavajo kot najustreznejša geografska raven za vodenje teh politik.

| 5.1.3 | V Franciji poteka razprava že od leta 1960. Do nedavnega je bilo sprejetih zelo malo konkretnih ukrepov, ker je bila politična razsežnost razprave podcenjena. Na splošno je bilo pomanjkanje politične razsežnosti značilnost celotne Evrope. |
| --- | --- |

5.1.3

V Franciji poteka razprava že od leta 1960. Do nedavnega je bilo sprejetih zelo malo konkretnih ukrepov, ker je bila politična razsežnost razprave podcenjena. Na splošno je bilo pomanjkanje politične razsežnosti značilnost celotne Evrope.

| 5.1.3.1 | Leta 2004 je delegacija DIACT (8) pozvala k projektom v zvezi z metropolitanskimi območji, da bi spodbudili sodelovanje med velikimi mesti in podprli gospodarski razvoj metropolitanskih regij. Strokovna žirija, ki so jo sestavljali direktorji ministrstev in strokovnjaki, je izbrala petnajst projektov v zvezi z metropolitanskimi območji, ki so jih pripravile lokalne skupnosti. Projekti so bili zaključeni leta 2006. Leta 2007 bodo projekti v zvezi z metropolitanskimi območji prejeli finančno pomoč države za izvajanje strukturnih ukrepov. DIACT je s to pobudo priznala pomen metropolitanskih regij kot ključnih akterjev za konkurenčnost celotnega območja. |
| --- | --- |

5.1.3.1

Leta 2004 je delegacija DIACT (8) pozvala k projektom v zvezi z metropolitanskimi območji, da bi spodbudili sodelovanje med velikimi mesti in podprli gospodarski razvoj metropolitanskih regij. Strokovna žirija, ki so jo sestavljali direktorji ministrstev in strokovnjaki, je izbrala petnajst projektov v zvezi z metropolitanskimi območji, ki so jih pripravile lokalne skupnosti. Projekti so bili zaključeni leta 2006. Leta 2007 bodo projekti v zvezi z metropolitanskimi območji prejeli finančno pomoč države za izvajanje strukturnih ukrepov. DIACT je s to pobudo priznala pomen metropolitanskih regij kot ključnih akterjev za konkurenčnost celotnega območja.

| 5.1.4 | V Italiji in Španiji regionalizacija napreduje. Ta razvoj, ki ni neposredno povezan z metropolitanskimi območji, ustvarja nove (pravne) priložnosti za upravljanje metropol. |
| --- | --- |

5.1.4

V Italiji in Španiji regionalizacija napreduje. Ta razvoj, ki ni neposredno povezan z metropolitanskimi območji, ustvarja nove (pravne) priložnosti za upravljanje metropol.

| 5.1.4.1 | V Italiji je bil leta 1990 po zakonu predviden pristop od spodaj navzgor in opredelitev 14 metropolitanskih območij. Zakon ni stopil v veljavo. Leta 1999 je nov zakon odobril pobude od spodaj navzgor za ustanovitev metropolitanskih območij. V regiji Bologna je bila ustanovljena ena sama skupščina, ki združuje 20 občin in ima svoja proračunska sredstva. Z ustavno reformo leta 2001 je bila odobrena ustanovitev treh metropolitanskih območij okrog Rima, Neaplja in Milana. Pred kratkim se je ta reforma začela ponovno izvajati. |
| --- | --- |

5.1.4.1

V Italiji je bil leta 1990 po zakonu predviden pristop od spodaj navzgor in opredelitev 14 metropolitanskih območij. Zakon ni stopil v veljavo. Leta 1999 je nov zakon odobril pobude od spodaj navzgor za ustanovitev metropolitanskih območij. V regiji Bologna je bila ustanovljena ena sama skupščina, ki združuje 20 občin in ima svoja proračunska sredstva. Z ustavno reformo leta 2001 je bila odobrena ustanovitev treh metropolitanskih območij okrog Rima, Neaplja in Milana. Pred kratkim se je ta reforma začela ponovno izvajati.

| 5.1.4.2 | V Španiji je teritorialna razprava odvisna od teritorialne avtonomije. Avtonomne skupnosti imajo izključne pristojnosti na tem področju, zato so tudi odgovorne za metropolitanska območja. Hkrati poteka proces krepitve velikih mest in „merjenje moči“ med centralno vlado, avtonomnimi skupnostmi in metropolitanskimi območji, kot so Madrid, Barcelona in Valencia. Drug primer je Bilbao, ki je z vidika oblikovanja metropolitanskih območij z javno-zasebnim partnerstvom dosegel uspeh. |
| --- | --- |

5.1.4.2

V Španiji je teritorialna razprava odvisna od teritorialne avtonomije. Avtonomne skupnosti imajo izključne pristojnosti na tem področju, zato so tudi odgovorne za metropolitanska območja. Hkrati poteka proces krepitve velikih mest in „merjenje moči“ med centralno vlado, avtonomnimi skupnostmi in metropolitanskimi območji, kot so Madrid, Barcelona in Valencia. Drug primer je Bilbao, ki je z vidika oblikovanja metropolitanskih območij z javno-zasebnim partnerstvom dosegel uspeh.

| 5.1.4.3 | Opredelitev metropolitanskih območij se ne omejuje niti na velike niti na posamezne države. Najbolj znani primeri metropolitanskih območij so Centrope, in sicer Dunaj-Bratislava-Brno-Gjör, regije v nič manj kot štirih državah, in Kopenhagen-Malmö (Danska in Švedska). Obe regiji se razvijata. Na Nizozemskem trenutno poteka poglobljena razprava o najustreznejši obliki upravljanja regije Randstad, da bi odpravili upravno razdrobljenost, ki zavira razvoj infrastrukture ter prostorski in ekonomsko-socialni razvoj. |
| --- | --- |

5.1.4.3

Opredelitev metropolitanskih območij se ne omejuje niti na velike niti na posamezne države. Najbolj znani primeri metropolitanskih območij so Centrope, in sicer Dunaj-Bratislava-Brno-Gjör, regije v nič manj kot štirih državah, in Kopenhagen-Malmö (Danska in Švedska). Obe regiji se razvijata. Na Nizozemskem trenutno poteka poglobljena razprava o najustreznejši obliki upravljanja regije Randstad, da bi odpravili upravno razdrobljenost, ki zavira razvoj infrastrukture ter prostorski in ekonomsko-socialni razvoj.

| 5.1.5 | V novih državah članicah je opazen razvoj, ki je primerljiv z zgoraj navedenimi državami. Na Poljskem je vlada opredelila veliko metropolitanskih območij ali mest-regij. Nazoren primer je regija Katowice, ki je nedavno dobila poseben status metropolitanskega območja. Vendar razvoj mest in metropolitanskih območij poteka nenadzorovano in zato samovoljno zaradi pomanjkanja ustreznega regionalnega upravljanja. Zato se nekatera metropolitanska območja usmerjajo k praksam in strokovnemu znanju držav s tradicijo decentraliziranih politik. |
| --- | --- |

5.1.5

V novih državah članicah je opazen razvoj, ki je primerljiv z zgoraj navedenimi državami. Na Poljskem je vlada opredelila veliko metropolitanskih območij ali mest-regij. Nazoren primer je regija Katowice, ki je nedavno dobila poseben status metropolitanskega območja. Vendar razvoj mest in metropolitanskih območij poteka nenadzorovano in zato samovoljno zaradi pomanjkanja ustreznega regionalnega upravljanja. Zato se nekatera metropolitanska območja usmerjajo k praksam in strokovnemu znanju držav s tradicijo decentraliziranih politik.

| 5.1.6 | Gospodarske in industrijske zbornice, predvsem v glavnih mestih in mestih-regijah, ki so dobro prepoznavni in dejavni predstavniki poslovnega sveta na lokalni in regionalni ravni, so prav tako vključene v proces oblikovanja metropolitanskih območij. Povsod prispevajo k privlačnosti ter gospodarskemu in kulturnemu vplivu svojih območij, pri tem pa upoštevajo zahteve glede kakovosti življenja in spoštovanja okolja. |
| --- | --- |

5.1.6

Gospodarske in industrijske zbornice, predvsem v glavnih mestih in mestih-regijah, ki so dobro prepoznavni in dejavni predstavniki poslovnega sveta na lokalni in regionalni ravni, so prav tako vključene v proces oblikovanja metropolitanskih območij. Povsod prispevajo k privlačnosti ter gospodarskemu in kulturnemu vplivu svojih območij, pri tem pa upoštevajo zahteve glede kakovosti življenja in spoštovanja okolja.

6.   Razvoj na evropski ravni

| 6.1 | Na ravni EU je izvajanje lizbonske strategije prednostni cilj Barrosove Komisije. Pri tem sodelujejo vsi komisarji. GD REGIO je lizbonsko strategijo umestil v središče regionalne politike „novega stila“, v ospredju katere je razvoj mest. |
| --- | --- |

6.1

Na ravni EU je izvajanje lizbonske strategije prednostni cilj Barrosove Komisije. Pri tem sodelujejo vsi komisarji. GD REGIO je lizbonsko strategijo umestil v središče regionalne politike „novega stila“, v ospredju katere je razvoj mest.

| 6.1.1 | Lizbonska strategija in razvoj mest sta prednostni nalogi v vseh regijah, ki prejemajo sredstva iz programov Skupnosti. Ti programi se ne osredotočajo izrecno na metropolitanska območja; za ta je najpomembnejši program URBACT (9). |
| --- | --- |

6.1.1

Lizbonska strategija in razvoj mest sta prednostni nalogi v vseh regijah, ki prejemajo sredstva iz programov Skupnosti. Ti programi se ne osredotočajo izrecno na metropolitanska območja; za ta je najpomembnejši program URBACT (9).

| 6.1.2 | Poleg GD REGIO tudi drugi GD, na primer GD za raziskave in razvoj, GD za okolje in GD za promet, upravljajo posebne programe, ki so pogosto pomembni za metropole, ker tudi nanje vplivajo lizbonski cilji. Programi za krepitev uspešnosti mest se ne nanašajo neposredno na metropole, vendar jih vedno vključujejo. |
| --- | --- |

6.1.2

Poleg GD REGIO tudi drugi GD, na primer GD za raziskave in razvoj, GD za okolje in GD za promet, upravljajo posebne programe, ki so pogosto pomembni za metropole, ker tudi nanje vplivajo lizbonski cilji. Programi za krepitev uspešnosti mest se ne nanašajo neposredno na metropole, vendar jih vedno vključujejo.

| 6.1.3 | Junija 2006 je delovna skupina Sveta objavila prvi osnutek Teritorialne agende (10). V dokumentu so jasno opisani trendi na področju urbanizacije evropske družbe, vendar pa še vedno ni jasne ločnice med mesti in metropolitanskimi območji. |
| --- | --- |

6.1.3

Junija 2006 je delovna skupina Sveta objavila prvi osnutek Teritorialne agende (10). V dokumentu so jasno opisani trendi na področju urbanizacije evropske družbe, vendar pa še vedno ni jasne ločnice med mesti in metropolitanskimi območji.

| 6.2 | Izzivom (velikih) mest (11) je bilo posvečenih več neformalnih svetov ministrov za prostorsko načrtovanje. Prostorsko načrtovanje sodi med pristojnosti Unije v veljavni Pogodbi v okviru naslova Okolje, člena 175(2) (12). |
| --- | --- |

6.2

Izzivom (velikih) mest (11) je bilo posvečenih več neformalnih svetov ministrov za prostorsko načrtovanje. Prostorsko načrtovanje sodi med pristojnosti Unije v veljavni Pogodbi v okviru naslova Okolje, člena 175(2) (12).

| 6.3 | Evropski parlament
   (13) poudarja, da „v mestih in strnjenih naseljih ali območjih živi 78 % prebivalstva Unije in da so kraj, kjer so nakopičene težave in tudi kraj, kjer se gradi prihodnost.“ Meni, da so ta območja ključni akterji regionalnega razvoja in uresničevanja lizbonskih in göteborških ciljev. |
| --- | --- |

6.3

Evropski parlament
   (13) poudarja, da „v mestih in strnjenih naseljih ali območjih živi 78 % prebivalstva Unije in da so kraj, kjer so nakopičene težave in tudi kraj, kjer se gradi prihodnost.“ Meni, da so ta območja ključni akterji regionalnega razvoja in uresničevanja lizbonskih in göteborških ciljev.

| 6.3.1 | Evropski parlament zahteva, da se vsi generalni direktorati Komisije, ki posredno ali neposredno obravnavajo urbana vprašanja, povežejo in skupaj opredelijo konkretne težave urbanega okolja na vseh področjih ukrepanja ter skupaj predstavijo pozitivne učinke politik, ki jih izvajajo. Predlaga ustanovitev medoddelčnih delovnih skupin in meni, da bilo treba vzpostaviti teritorialni dialog. |
| --- | --- |

6.3.1

Evropski parlament zahteva, da se vsi generalni direktorati Komisije, ki posredno ali neposredno obravnavajo urbana vprašanja, povežejo in skupaj opredelijo konkretne težave urbanega okolja na vseh področjih ukrepanja ter skupaj predstavijo pozitivne učinke politik, ki jih izvajajo. Predlaga ustanovitev medoddelčnih delovnih skupin in meni, da bilo treba vzpostaviti teritorialni dialog.

| 6.4 | Odbor regij vse bolj opozarja evropske institucije na izzive, s katerimi se srečujejo urbane regije. Sklepne ugotovitve OR temeljijo na enakih skrbeh in načelih kot sklepi Evropskega parlamenta in EESO. |
| --- | --- |

6.4

Odbor regij vse bolj opozarja evropske institucije na izzive, s katerimi se srečujejo urbane regije. Sklepne ugotovitve OR temeljijo na enakih skrbeh in načelih kot sklepi Evropskega parlamenta in EESO.

| 6.4.1 | Odbor regij poudarja dejanske razmere „funkcionalnih regij“ in sodelovanje med partnerji zunaj upravnih meja – nacionalnih, regionalnih in lokalnih – ki bi ga morale spodbujati politike Skupnosti s pomočjo posebnih ukrepov za spodbujanje, kot so promocija projektov za strateški razvoj obširnih območij. Predvsem bi bilo treba oblikovati nove mreže za sodelovanje in krepiti obstoječe mreže med metropolitanskimi in urbanimi območji, zlasti sodelovanje, ki sedaj poteka v okviru pobude Interreg III, sodelovanje, ki bo potekalo v obdobju 2007–2013 v okviru cilja za teritorialno sodelovanje (14). |
| --- | --- |

6.4.1

Odbor regij poudarja dejanske razmere „funkcionalnih regij“ in sodelovanje med partnerji zunaj upravnih meja – nacionalnih, regionalnih in lokalnih – ki bi ga morale spodbujati politike Skupnosti s pomočjo posebnih ukrepov za spodbujanje, kot so promocija projektov za strateški razvoj obširnih območij. Predvsem bi bilo treba oblikovati nove mreže za sodelovanje in krepiti obstoječe mreže med metropolitanskimi in urbanimi območji, zlasti sodelovanje, ki sedaj poteka v okviru pobude Interreg III, sodelovanje, ki bo potekalo v obdobju 2007–2013 v okviru cilja za teritorialno sodelovanje (14).

| 6.5 | Mreža METREX (15) je v izjavah marca in septembra 2006 poudarila, da je treba metropolitanska območja opredeliti in priznati kot glavne sestavne dele Teritorialne agende Evropske unije. METREX meni, da bi bilo treba pripraviti primerljive podatke o metropolitanskih območjih na evropski ravni. Zahteva, da Komisija pripravi zeleno knjigo, ki bo obravnavala tri ključne teme: gospodarsko konkurenčnost, socialno kohezijo in varstvo okolja. Meni, da se lahko številni glavni problemi, kot podnebne spremembe, staranje prebivalstva ali priseljevanje, s katerimi se sooča Evropa, učinkovito in celovito rešijo samo s pomočjo metropolitanskih območij. Prav tako meni, da lahko metropolitanska območja igrajo glavno vlogo pri uresničevanju lizbonskih ciljev, predvsem pri zagotavljanju konkurenčnosti Evrope na svetovni ravni. |
| --- | --- |

6.5

Mreža METREX (15) je v izjavah marca in septembra 2006 poudarila, da je treba metropolitanska območja opredeliti in priznati kot glavne sestavne dele Teritorialne agende Evropske unije. METREX meni, da bi bilo treba pripraviti primerljive podatke o metropolitanskih območjih na evropski ravni. Zahteva, da Komisija pripravi zeleno knjigo, ki bo obravnavala tri ključne teme: gospodarsko konkurenčnost, socialno kohezijo in varstvo okolja. Meni, da se lahko številni glavni problemi, kot podnebne spremembe, staranje prebivalstva ali priseljevanje, s katerimi se sooča Evropa, učinkovito in celovito rešijo samo s pomočjo metropolitanskih območij. Prav tako meni, da lahko metropolitanska območja igrajo glavno vlogo pri uresničevanju lizbonskih ciljev, predvsem pri zagotavljanju konkurenčnosti Evrope na svetovni ravni.

| 6.6 | Število regij, ki imajo predstavništvo v Bruslju, se je v zadnjih 15 letih močno povečalo (16). Na konferencah, ki so jih organizirale regije, so razvoj in uspešnost metropolitanskih območij pogosto teme, o katerih se največ razpravlja. |
| --- | --- |

6.6

Število regij, ki imajo predstavništvo v Bruslju, se je v zadnjih 15 letih močno povečalo (16). Na konferencah, ki so jih organizirale regije, so razvoj in uspešnost metropolitanskih območij pogosto teme, o katerih se največ razpravlja.

| 6.7 | Skupina regij, ki imajo predstavništvo v Bruslju, se je organizirala prav pod imenom Lizbonske regije. |
| --- | --- |

6.7

Skupina regij, ki imajo predstavništvo v Bruslju, se je organizirala prav pod imenom Lizbonske regije.

| 6.8 | V okviru programa ORATE je bilo v zadnjih letih zbranih veliko informacij, podatkov, kazalnikov in poročil o evropskih regijah. Ker pa se upravne meje v regijah zelo razlikujejo od mej v metropolitanskih območjih, rezultati tega visokokakovostnega dela odgovornim za razvoj, prostorsko načrtovanje in upravljanje metropolitanskih območij ne ponujajo informacij in analiz, ki so potrebne za opredelitev najpomembnejših politik, s katerimi bi lahko izkoristili vse razpoložljive možnosti v metropolah. |
| --- | --- |

6.8

V okviru programa ORATE je bilo v zadnjih letih zbranih veliko informacij, podatkov, kazalnikov in poročil o evropskih regijah. Ker pa se upravne meje v regijah zelo razlikujejo od mej v metropolitanskih območjih, rezultati tega visokokakovostnega dela odgovornim za razvoj, prostorsko načrtovanje in upravljanje metropolitanskih območij ne ponujajo informacij in analiz, ki so potrebne za opredelitev najpomembnejših politik, s katerimi bi lahko izkoristili vse razpoložljive možnosti v metropolah.

| 6.9 | GD za regionalno politiko in Eurostat sta uvedla projekt Urban audit (Predstavitev mest), da bi ponudila zanesljive in primerljive kazalnike o določenem številu mest (17). EESO pozdravlja prizadevanja za zbiranje podatkov o urbanih območjih, vendar informacije, ki so na razpolago v tem projektu, še ne omogočajo njihove širše uporabe (18). |
| --- | --- |

6.9

GD za regionalno politiko in Eurostat sta uvedla projekt Urban audit (Predstavitev mest), da bi ponudila zanesljive in primerljive kazalnike o določenem številu mest (17). EESO pozdravlja prizadevanja za zbiranje podatkov o urbanih območjih, vendar informacije, ki so na razpolago v tem projektu, še ne omogočajo njihove širše uporabe (18).

7.   Živahna razprava v teku

| 7.1 | EESO ugotavlja, da je razprava o metropolitanskih območjih veliko bolj živahna kot pred nekaj leti, in to iz dveh glavnih razlogov. Vse večje število metropol na svetu kaže, da se nova urbana organizacija oblikuje zelo hitro (19), razpravo pa je oživilo tudi priznanje, da obstaja povezava med gospodarskim, družbenim in okoljskim razvojem velikih metropol in lizbonsko strategijo. |
| --- | --- |

7.1

EESO ugotavlja, da je razprava o metropolitanskih območjih veliko bolj živahna kot pred nekaj leti, in to iz dveh glavnih razlogov. Vse večje število metropol na svetu kaže, da se nova urbana organizacija oblikuje zelo hitro (19), razpravo pa je oživilo tudi priznanje, da obstaja povezava med gospodarskim, družbenim in okoljskim razvojem velikih metropol in lizbonsko strategijo.

| 7.2 | Politične in socialne razprave o najustreznejšem pristopu so potekale v vseh državah članicah, velikih in majhnih, razvitih ali manj razvitih. |
| --- | --- |

7.2

Politične in socialne razprave o najustreznejšem pristopu so potekale v vseh državah članicah, velikih in majhnih, razvitih ali manj razvitih.

| 7.3 | Te razprave so najprej potekale na nacionalni ravni, vendar oblasti v številnih primerih priznavajo, da dejanska razsežnost nekaterih metropol ni omejena na nacionalno ozemlje. Primera območij Kopenhagen-Malmö in Dunaj-Bratislava sta bila že omenjena, vendar je treba prav tako navesti metropolitanska območja, ki jih opredeljujejo francoske oblasti, kot sta Metz-Luxembourg-Saarbrücken in Lille-Courtrai. V celotni Uniji se število čezmejnih regij, ki delujejo kot metropolitansko območje, povečuje. |
| --- | --- |

7.3

Te razprave so najprej potekale na nacionalni ravni, vendar oblasti v številnih primerih priznavajo, da dejanska razsežnost nekaterih metropol ni omejena na nacionalno ozemlje. Primera območij Kopenhagen-Malmö in Dunaj-Bratislava sta bila že omenjena, vendar je treba prav tako navesti metropolitanska območja, ki jih opredeljujejo francoske oblasti, kot sta Metz-Luxembourg-Saarbrücken in Lille-Courtrai. V celotni Uniji se število čezmejnih regij, ki delujejo kot metropolitansko območje, povečuje.

| 7.4 | Kljub večjemu številu razprav v preteklih letih EESO ugotavlja, da so te nove strukture še v začetni fazi. |
| --- | --- |

7.4

Kljub večjemu številu razprav v preteklih letih EESO ugotavlja, da so te nove strukture še v začetni fazi.

| 7.5 | Velika večina mest in metropolitanskih območij, ki želijo pokazati svoj pomen na evropski in svetovni ravni, predstavlja svoje razmere z nacionalnimi ali regionalnimi podatki, ne da bi se pri tem zavedale resnične razsežnosti območja, o katerem govorijo. To je ena od posledic razlike, ki obstaja med metropolitanskimi območji in upravno regijo ali regijami, katere del so. |
| --- | --- |

7.5

Velika večina mest in metropolitanskih območij, ki želijo pokazati svoj pomen na evropski in svetovni ravni, predstavlja svoje razmere z nacionalnimi ali regionalnimi podatki, ne da bi se pri tem zavedale resnične razsežnosti območja, o katerem govorijo. To je ena od posledic razlike, ki obstaja med metropolitanskimi območji in upravno regijo ali regijami, katere del so.

| 7.6 | Kljub razlikam v nacionalnih in regionalnih pristopih in strukturah EESO ugotavlja očitno podobnost glede problematike. Največ se razpravlja o naslednjih temah:






  — | kritična masa metropolitanskega območja ali mestne regije (city region) ali mreže mest in občin; |
| --- | --- | --- |

7.6

Kljub razlikam v nacionalnih in regionalnih pristopih in strukturah EESO ugotavlja očitno podobnost glede problematike. Največ se razpravlja o naslednjih temah:

—

kritična masa metropolitanskega območja ali mestne regije (city region) ali mreže mest in občin;

| — | ravnotežje med urbanimi in podeželskimi območji, ki sestavljajo metropolitanska območja; |
| --- | --- |

—

ravnotežje med urbanimi in podeželskimi območji, ki sestavljajo metropolitanska območja;

| — | vloge metropolitanskih območij; |
| --- | --- |

—

vloge metropolitanskih območij;

| — | izobraževanje in usposabljanje; |
| --- | --- |

—

izobraževanje in usposabljanje;

| — | ustvarjalnost, raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

—

ustvarjalnost, raziskave in inovacije;

| — | grozdi in konkurenčnost podjetij na mednarodnih trgih; |
| --- | --- |

—

grozdi in konkurenčnost podjetij na mednarodnih trgih;

| — | privabljanje in sprejemanje mednarodnih naložb; |
| --- | --- |

—

privabljanje in sprejemanje mednarodnih naložb;

| — | velike infrastrukture, njihovo financiranje in javno-zasebno partnerstvo; |
| --- | --- |

—

velike infrastrukture, njihovo financiranje in javno-zasebno partnerstvo;

| — | prometne in telekomunikacijske mreže, ki povezujejo velike metropole v Evropi in svetu; |
| --- | --- |

—

prometne in telekomunikacijske mreže, ki povezujejo velike metropole v Evropi in svetu;

| — | kulturni vpliv; |
| --- | --- |

—

kulturni vpliv;

| — | multikulturna družba (priseljevanje) in izzivi, povezani z revščino in izključenostjo; |
| --- | --- |

—

multikulturna družba (priseljevanje) in izzivi, povezani z revščino in izključenostjo;

| — | zaposljivost delovne sile in nova delovna mesta; |
| --- | --- |

—

zaposljivost delovne sile in nova delovna mesta;

| — | industrijska proizvodnja in storitvene dejavnosti z visoko dodano vrednostjo; |
| --- | --- |

—

industrijska proizvodnja in storitvene dejavnosti z visoko dodano vrednostjo;

| — | podnebne spremembe, energetska učinkovitost, zmanjševanje onesnaženosti in ravnanje z odpadki; |
| --- | --- |

—

podnebne spremembe, energetska učinkovitost, zmanjševanje onesnaženosti in ravnanje z odpadki;

| — | odstranjevanje onesnaževal in ureditev opuščenih industrijskih območij, ki so povezana s prestrukturiranjem proizvodnih dejavnosti; |
| --- | --- |

—

odstranjevanje onesnaževal in ureditev opuščenih industrijskih območij, ki so povezana s prestrukturiranjem proizvodnih dejavnosti;

| — | zmanjševanje negotovosti, kriminala in možnosti mednarodnega terorizma; |
| --- | --- |

—

zmanjševanje negotovosti, kriminala in možnosti mednarodnega terorizma;

| — | zmanjševanje neenakosti med regionalnimi skupnostmi in oblikovanje partnerstva med središčem in obrobjem; |
| --- | --- |

—

zmanjševanje neenakosti med regionalnimi skupnostmi in oblikovanje partnerstva med središčem in obrobjem;

| — | pereč problem upravljanja. |
| --- | --- |

—

pereč problem upravljanja.

| 7.7 | Prebivalstvo nima vedno občutka, da pripada metropoli. Evropskim metropolitanskim območjem manjka politična legitimnost. Nekdanje upravne strukture ne zadostujejo več – so iz preteklih obdobij –, vendar nacionalne oblasti namenjajo veliko pozornost odporu interesnih skupin proti novim strukturam, predvsem obstoječim političnim in upravnim lokalnim in regionalnim organom. Vendar so izzivi, s katerimi se srečujejo metropolitanska območja, ogromni. Za soočenje z izzivi in za dobro obvladovanje razvoja je nova organizacija upravljanja za oblikovanje celostne strategije potrebna skoraj povsod. |
| --- | --- |

7.7

Prebivalstvo nima vedno občutka, da pripada metropoli. Evropskim metropolitanskim območjem manjka politična legitimnost. Nekdanje upravne strukture ne zadostujejo več – so iz preteklih obdobij –, vendar nacionalne oblasti namenjajo veliko pozornost odporu interesnih skupin proti novim strukturam, predvsem obstoječim političnim in upravnim lokalnim in regionalnim organom. Vendar so izzivi, s katerimi se srečujejo metropolitanska območja, ogromni. Za soočenje z izzivi in za dobro obvladovanje razvoja je nova organizacija upravljanja za oblikovanje celostne strategije potrebna skoraj povsod.

V Bruslju, 25. aprila 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  UL C 302, 7.12.2004, str. 101.

1

(2)  Treba je ločevati med metropolami in metropolitanskimi območji. Na splošno metropola pomeni zelo veliko mesto ali strnjeno naselje (aglomeracijo), metropolitansko območje pa je celotna površina velikega mesta ali pomembnih policentričnih mest, ki jih obdajajo druge občine in podeželska območja. Metropolitanska območja so zato veliko večja kot metropole.

2

(3)  Prvi uspešen poskus se je že izvajal v okviru programa INTERREG II C leta 2000. Obravnaval je 14 metropolitanskih območij na severozahodu Evrope. EESO se sklicuje na študijo GEMACA.

3

(4)  Mnenje o evropskih metropolitanskih območjih: socialno-ekonomske posledice za prihodnost Evrope, UL C 302, 7.12.2004, str. 101.

4

(5)  Mnenje EESO o priseljevanju v EU in politikah vključevanja: sodelovanje med regionalnimi in lokalnimi oblastmi ter organizacijami civilne družbe, UL C 318, 23.12.2006, str. 128.

5

(6)  Referenca na odziv Komisije, GD REGIO, o mnenju na lastno pobudo EESO o evropskih metropolitanskih območjih: socialno-ekonomske posledice za prihodnost Evrope, UL C 302, 7.12.2004, str. 101.

6

(7)  Competitive Cities: where do the core cities stand? (Konkurenčna mesta: kakšen je položaj središčnih mest?) (Središčna mesta so metropolitanska območja zunaj Londona, predvsem na severozahodu države).

7

(8)  DIACT: Délégation Interministérielle à l'Aménagement et à la Compétitivité des Territoires – Medministrska delegacija za prostorsko načrtovanje in regionalno konkurenčnost (nekdanji DATAR).

8

(9)  Komisija trenutno pripravlja priročnik o urbanih vprašanjih.

9

(10)  The Territorial State and Perspectives of the European Union Document, Towards a Stronger European Territorial Cohesion in the Light of the Lisbon and Gothenburg Ambitions (Teritorialna država in perspektive Evropske unije: okrepljeni koheziji evropskega ozemlja naproti v okviru lizbonskih in göteborških ciljev), predhodni osnutek, 26. junij 2006.

10

(11)  Prvi neformalni svet ministrov za prostorsko načrtovanje in notranje zadeve, na katerem so poglobljeno razpravljali o izzivih za mesta, je bil v Roterdamu novembra 2004. Sledil mu je neformalni svet v Luxembourgu, maja 2005, o stanju ozemlja in perspektivah Evropske Unije. Naslednji neformalni svet bo v Leipzigu maja 2007.

11

(12)

12

Člen 175

1.   Svet se v skladu s postopkom iz člena 251 ter po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom in Odborom regij odloči, katere ukrepe naj Skupnost sprejme za doseganje ciljev iz člena 174.

2.   Z odstopanjem od postopka odločanja iz odstavka 1 in brez poseganja v člen 95 Svet na predlog Komisije ter po posvetovanju z Evropskim parlamentom, Ekonomsko-socialnim odborom in Odborom regij soglasno sprejme:

| a) | določbe, ki so zlasti davčne narave; |
| --- | --- |

a)

določbe, ki so zlasti davčne narave;

| b) | ukrepe glede:






  — | prostorskega načrtovanja, |
| --- | --- | --- |

b)

ukrepe glede:

—

prostorskega načrtovanja,

| — | rabe zemljišč, razen ravnanja z odpadki |
| --- | --- |

—

rabe zemljišč, razen ravnanja z odpadki

| — | in ukrepov splošne narave ter glede upravljanja vodnih virov; |
| --- | --- |

—

in ukrepov splošne narave ter glede upravljanja vodnih virov;

| c) | ukrepe, ki pomembno vplivajo na izbiro držav članic med različnimi viri energije in na splošno strukturo njihove oskrbe z energijo. |
| --- | --- |

c)

ukrepe, ki pomembno vplivajo na izbiro držav članic med različnimi viri energije in na splošno strukturo njihove oskrbe z energijo.

(13)  Evropski parlament, Resolucija z dne 13.10.2005 o urbani razsežnosti v okviru širitve – UL C 233, 28.9.2006, str. 127.

13

(14)  Mnenje Odbora regij o kohezijski politiki in mestih: prispevek urbanih območij k rasti in delovnim mestom v regijah, UL C 206, 29.8.2006, str. 17.

14

(15)  METREX, mreža evropskih metropolitanskih regij in območij, je združenje približno 50 velikih urbanih regij.

15

(16)  Od 20 leta 1990 do 199 leta 2006.

16

(17)  Z ločevanjem 3 geografskih ravni: ožje mestno območje, širše mestno območje (larger urban zone – LUZ) in deli ožjega mestnega območja. Po mnenju odgovornih za projekt, širše mestno območje približno ustreza funkcionalnemu mestnemu območju.

17

(18)  Dejansko je sorazmerno malo kazalnikov za vsa širša mestna območja (LUZ) za isto leto. Geografske omejitve teh območij so opredeljene v skladu z nacionalnimi merili; kar ne zagotavlja primerljivosti kazalnikov na evropski ravni. Te omejitve do sedaj niso bile objavljene. Kazalniki temeljijo na preteklih letih (2001, za najbližje leto). Sredstev, ki so trenutno na razpolago Eurostatu za vodenje tega pomembnega projekta, ki zajema 27 držav, 258 mest, 260 širših mestnih območij in 150 kazalnikov, očitno ni dovolj.

18

(19)  Mestno prebivalstvo na svetu danes presega 3 milijarde ljudi. Število prebivalcev 400 metropolitanskih območij je večje od 1 milijona, medtem ko je bilo v prejšnjem stoletju takih območij samo 16.

19

---

| 20.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 168/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 168/16

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Teritorialni agendi

(2007/C 168/03)

Zvezno ministrstvo za promet, gradbeništvo in urbani razvoj je 7. novembra 2006 v imenu nemškega predsedstva zaprosilo Evropski ekonomsko-socialni odbor za mnenje o naslednji temi: Teritorialna agenda.

Strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 20. marca 2007. Poročevalec je bil g. PARIZA.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje soglasno sprejel na 435. plenarnem zasedanju 25. in 26. aprila 2007 (seja z dne 25. aprila).

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO se zahvaljuje nemškemu predsedstvu in mu čestita za pripravljalna dela ter prizadevanja za zagotovitev preglednosti in posvetovanj v zvezi s Teritorialno agendo. |
| --- | --- |

1.1

EESO se zahvaljuje nemškemu predsedstvu in mu čestita za pripravljalna dela ter prizadevanja za zagotovitev preglednosti in posvetovanj v zvezi s Teritorialno agendo.

| 1.2 | EESO meni, da je zdaj pravi trenutek za prehod od zdajšnje faze neformalnega usklajevanja v Svetu na novo fazo, ki temelji na tesnejšem političnem sodelovanju. Na podlagi opravljenega dela in z novimi pridobitvami, predvidenimi za Evropsko omrežje za opazovanje prostorskega razvoja, se je treba še bolj približati povezovanju in Komisiji dati jasno pooblastilo za izvajanje pravice do pobude. |
| --- | --- |

1.2

EESO meni, da je zdaj pravi trenutek za prehod od zdajšnje faze neformalnega usklajevanja v Svetu na novo fazo, ki temelji na tesnejšem političnem sodelovanju. Na podlagi opravljenega dela in z novimi pridobitvami, predvidenimi za Evropsko omrežje za opazovanje prostorskega razvoja, se je treba še bolj približati povezovanju in Komisiji dati jasno pooblastilo za izvajanje pravice do pobude.

| 1.3 | EESO meni, da bi razprave Sveta o Teritorialni agendi morale obroditi natančnejše politične sklepe, zato pa bi se morala bolj zavzeti Komisija, ki lahko uskladi in zagotovi skladnost različnih pristopov do ozemeljske kohezije v Evropski uniji. |
| --- | --- |

1.3

EESO meni, da bi razprave Sveta o Teritorialni agendi morale obroditi natančnejše politične sklepe, zato pa bi se morala bolj zavzeti Komisija, ki lahko uskladi in zagotovi skladnost različnih pristopov do ozemeljske kohezije v Evropski uniji.

| 1.4 | Za doseganje cilja ozemeljske kohezije na ravni EU mora imeti Komisija posebno in močno enoto za analizo, oceno in pripravo političnih predlogov, ki potrjujejo dodano vrednost evropskega pristopa k ozemeljski koheziji. |
| --- | --- |

1.4

Za doseganje cilja ozemeljske kohezije na ravni EU mora imeti Komisija posebno in močno enoto za analizo, oceno in pripravo političnih predlogov, ki potrjujejo dodano vrednost evropskega pristopa k ozemeljski koheziji.

| 1.5 | EESO predlaga, da se zagotovi kontinuiteta po koncu nemškega predsedovanja. Komisija mora preučiti, združiti in izvesti Teritorialno agendo v obliki akcijskega načrta, ki bo upošteval pristojnosti držav članic in regij na področju prostorskega načrtovanja. |
| --- | --- |

1.5

EESO predlaga, da se zagotovi kontinuiteta po koncu nemškega predsedovanja. Komisija mora preučiti, združiti in izvesti Teritorialno agendo v obliki akcijskega načrta, ki bo upošteval pristojnosti držav članic in regij na področju prostorskega načrtovanja.

| 1.6 | Četrto kohezijsko poročilo, ki ga pripravlja Evropska komisija, bi moralo analizirati ozemeljski vpliv sredstev Skupnosti ter določiti povezave med kohezijsko politiko in cilji Teritorialne agende. EESO meni, da je treba okrepiti programe čezmejnega sodelovanja. |
| --- | --- |

1.6

Četrto kohezijsko poročilo, ki ga pripravlja Evropska komisija, bi moralo analizirati ozemeljski vpliv sredstev Skupnosti ter določiti povezave med kohezijsko politiko in cilji Teritorialne agende. EESO meni, da je treba okrepiti programe čezmejnega sodelovanja.

| 1.7 | Pri upravljanju Teritorialne agende morajo uravnoteženo sodelovati različne uprave, ki delujejo na ozemlju (lokalne, regionalne, nacionalne in uprave EU), kakor tudi organizirana civilna družba, s katero se je treba predhodno posvetovati. |
| --- | --- |

1.7

Pri upravljanju Teritorialne agende morajo uravnoteženo sodelovati različne uprave, ki delujejo na ozemlju (lokalne, regionalne, nacionalne in uprave EU), kakor tudi organizirana civilna družba, s katero se je treba predhodno posvetovati.

| 1.8 | EESO predlaga, da Svet ministrov za Teritorialno agendo uporabi odprto metodo usklajevanja, z natančnimi smernicami, kar bi bil začetni korak pred uporabo metode Skupnosti, po sprejetju ustavne pogodbe. |
| --- | --- |

1.8

EESO predlaga, da Svet ministrov za Teritorialno agendo uporabi odprto metodo usklajevanja, z natančnimi smernicami, kar bi bil začetni korak pred uporabo metode Skupnosti, po sprejetju ustavne pogodbe.

| 1.9 | EESO si želi, da bi EU kmalu sprejela ustavno pogodbo, ki vsebuje cilj ozemeljske kohezije, in predlaga, da neformalni Svet v Leipzigu na podlagi doseženega soglasja glede Teritorialne agende v svojih sklepih priporoči njeno postopno izvajanje, namesto da poudarja, da ni zavezujoča. |
| --- | --- |

1.9

EESO si želi, da bi EU kmalu sprejela ustavno pogodbo, ki vsebuje cilj ozemeljske kohezije, in predlaga, da neformalni Svet v Leipzigu na podlagi doseženega soglasja glede Teritorialne agende v svojih sklepih priporoči njeno postopno izvajanje, namesto da poudarja, da ni zavezujoča.

| 1.10 | Zato EESO poziva Komisijo, da Svetu ministrov predlaga nadaljevanje izvajanja Teritorialne agende na sedanji pravni podlagi. |
| --- | --- |

1.10

Zato EESO poziva Komisijo, da Svetu ministrov predlaga nadaljevanje izvajanja Teritorialne agende na sedanji pravni podlagi.

2.   Zaprosilo nemškega predsedstva

| 2.1 | Zvezno ministrstvo za promet, gradbeništvo in urbani razvoj je 7. novembra 2006 v imenu nemškega predsedstva zaprosilo Evropski ekonomsko-socialni odbor za raziskovalno mnenje o Teritorialni agendi. |
| --- | --- |

2.1

Zvezno ministrstvo za promet, gradbeništvo in urbani razvoj je 7. novembra 2006 v imenu nemškega predsedstva zaprosilo Evropski ekonomsko-socialni odbor za raziskovalno mnenje o Teritorialni agendi.

| 2.2 | Evropski ministri bodo na neformalnem srečanju, posvečenem ozemeljski koheziji in urbanem razvoju, ki bo 24. in 25. maja 2007 v Leipzigu, sprejeli dokument za politični razmislek z naslovom Teritorialna agenda EU
   (1), ki temelji na poročilu Teritorialno stanje in obeti Evropske unije
   (2). To poročilo analizira ključne izzive EU na področju politike prostorskega načrtovanja in na primerih pokaže, kako bi bilo mogoče potencial prostorske raznolikosti v Evropi bolje izkoristi za trajnostno gospodarsko rast. Teritorialna agenda EU vsebuje priporočila za večje upoštevanje prostorske raznolikosti in predloge v zvezi z akcijskim programom za področje politike prostorskega načrtovanja. |
| --- | --- |

2.2

Evropski ministri bodo na neformalnem srečanju, posvečenem ozemeljski koheziji in urbanem razvoju, ki bo 24. in 25. maja 2007 v Leipzigu, sprejeli dokument za politični razmislek z naslovom Teritorialna agenda EU
   (1), ki temelji na poročilu Teritorialno stanje in obeti Evropske unije
   (2). To poročilo analizira ključne izzive EU na področju politike prostorskega načrtovanja in na primerih pokaže, kako bi bilo mogoče potencial prostorske raznolikosti v Evropi bolje izkoristi za trajnostno gospodarsko rast. Teritorialna agenda EU vsebuje priporočila za večje upoštevanje prostorske raznolikosti in predloge v zvezi z akcijskim programom za področje politike prostorskega načrtovanja.

| 2.3 | EESO se v svojih mnenjih že od leta 1995 zavzema za boljše sodelovanje na področju politike urejanja evropskega prostora:






  — | „Evropa 2000+ – Sodelovanje pri evropskem ozemeljskem razvoju“ – UL C 133 z dne 31. 5. 1995, str. 4 |
| --- | --- | --- |

2.3

EESO se v svojih mnenjih že od leta 1995 zavzema za boljše sodelovanje na področju politike urejanja evropskega prostora:

—

„Evropa 2000+ – Sodelovanje pri evropskem ozemeljskem razvoju“ – UL C 133 z dne 31. 5. 1995, str. 4

| — | „Prostorsko načrtovanje in medregionalno sodelovanje v Sredozemlju“ – UL C 133 z dne 31. 5. 1995, str. 32 + Priloga (CES 629/94 fin) |
| --- | --- |

—

„Prostorsko načrtovanje in medregionalno sodelovanje v Sredozemlju“ – UL C 133 z dne 31. 5. 1995, str. 32 + Priloga (CES 629/94 fin)

| — | „Evropa 2000+ – Sodelovanje pri evropskem ozemeljskem razvoju“ – UL C 301 z dne 13. 11. 1995, str. 10. |
| --- | --- |

—

„Evropa 2000+ – Sodelovanje pri evropskem ozemeljskem razvoju“ – UL C 301 z dne 13. 11. 1995, str. 10.

Tudi novejša mnenja EESO zagovarjajo idejo, da bi bilo treba v večji meri upoštevati ozemeljsko razsežnost evropske integracije:

| — | „Evropska metropolitanska območja: socialno-ekonomske posledice za prihodnost Evrope“ – UL C 302 z dne 7. 12. 2004, str. 101 |
| --- | --- |

—

„Evropska metropolitanska območja: socialno-ekonomske posledice za prihodnost Evrope“ – UL C 302 z dne 7. 12. 2004, str. 101

| — | „Tematska strategija za urbano okolje“ – UL C 318 z dne 23. 12. 2006, str. 86 |
| --- | --- |

—

„Tematska strategija za urbano okolje“ – UL C 318 z dne 23. 12. 2006, str. 86

| — | „Učinki strukturne politike in njihove posledice za kohezijo v Evropski uniji“ – CESE 84/2007 |
| --- | --- |

—

„Učinki strukturne politike in njihove posledice za kohezijo v Evropski uniji“ – CESE 84/2007

| — | „Stanovanja in regionalna politika“ – CESE 42/2007. |
| --- | --- |

—

„Stanovanja in regionalna politika“ – CESE 42/2007.

3.   Teritorialna agenda – od besed k dejanjem

| 3.1 | Prvo neformalno srečanje ministrov za prostorsko načrtovanje in ozemeljsko politiko je bilo v Nantesu leta 1989. |
| --- | --- |

3.1

Prvo neformalno srečanje ministrov za prostorsko načrtovanje in ozemeljsko politiko je bilo v Nantesu leta 1989.

| 3.2 | Tovrstna srečanja se organizirajo na pobudo zaporednih polletnih predsedstev EU. Na srečanju v Liègeu leta 1993 je bil sprejet sklep o pripravi Evropske perspektive prostorskega razvoja
   (3), ki je bila nato sprejeta v Potsdamu leta 1999 in je skupni referenčni okvir za neformalna srečanja ministrov za prostorsko načrtovanje in ozemeljsko politiko. |
| --- | --- |

3.2

Tovrstna srečanja se organizirajo na pobudo zaporednih polletnih predsedstev EU. Na srečanju v Liègeu leta 1993 je bil sprejet sklep o pripravi Evropske perspektive prostorskega razvoja
   (3), ki je bila nato sprejeta v Potsdamu leta 1999 in je skupni referenčni okvir za neformalna srečanja ministrov za prostorsko načrtovanje in ozemeljsko politiko.

| 3.3 | Ministri so se na neformalni seji o ozemeljski koheziji v Rotterdamu novembra 2004 dogovorili, da na svoj dnevni red do leta 2007 dodajo pripravo zbirnega dokumenta Teritorialno stanje in obeti Evropske unije, na katerem temelji Teritorialna agenda. |
| --- | --- |

3.3

Ministri so se na neformalni seji o ozemeljski koheziji v Rotterdamu novembra 2004 dogovorili, da na svoj dnevni red do leta 2007 dodajo pripravo zbirnega dokumenta Teritorialno stanje in obeti Evropske unije, na katerem temelji Teritorialna agenda.

| 3.4 | Teritorialna agenda je strateški okvir, ki določa prednostne naloge ozemeljskega razvoja EU. S krepitvijo ozemeljske kohezije – ki se lahko opredeli kot zmožnost prilagajanja kohezijske politike posebnim potrebam ter značilnostim geografskih izzivov in priložnosti – prispeva h gospodarski rasti in trajnostnemu razvoju, ki prispevata k uravnoteženemu in trajnostnemu ozemeljskemu razvoju. |
| --- | --- |

3.4

Teritorialna agenda je strateški okvir, ki določa prednostne naloge ozemeljskega razvoja EU. S krepitvijo ozemeljske kohezije – ki se lahko opredeli kot zmožnost prilagajanja kohezijske politike posebnim potrebam ter značilnostim geografskih izzivov in priložnosti – prispeva h gospodarski rasti in trajnostnemu razvoju, ki prispevata k uravnoteženemu in trajnostnemu ozemeljskemu razvoju.

| 3.5 | Cilj ozemeljske kohezije je bil kot tretja razsežnost gospodarske in socialne kohezije vključen v člen III-116 osnutka Pogodbe o Ustavi za Evropo iz junija 2003. Ozemeljska razsežnost politik Skupnosti je analizirana tudi v Tretjem kohezijskem poročilu, ki ga je Komisija predstavila leta 2005. Nova ozemeljska razsežnost kohezije je vključena tudi v strateške smernice Skupnosti za kohezijsko politiko, sprejete leta 2006. |
| --- | --- |

3.5

Cilj ozemeljske kohezije je bil kot tretja razsežnost gospodarske in socialne kohezije vključen v člen III-116 osnutka Pogodbe o Ustavi za Evropo iz junija 2003. Ozemeljska razsežnost politik Skupnosti je analizirana tudi v Tretjem kohezijskem poročilu, ki ga je Komisija predstavila leta 2005. Nova ozemeljska razsežnost kohezije je vključena tudi v strateške smernice Skupnosti za kohezijsko politiko, sprejete leta 2006.

| 3.6 | Ministri so na neformalnem srečanju v Luxembourgu maja 2005 sprejeli naslednje teme in prednostne naloge Teritorialne agende:






  — | Spodbujanje urbanega razvoja po policentričnem modelu. |
| --- | --- | --- |

3.6

Ministri so na neformalnem srečanju v Luxembourgu maja 2005 sprejeli naslednje teme in prednostne naloge Teritorialne agende:

—

Spodbujanje urbanega razvoja po policentričnem modelu.

| — | Krepitev partnerstva med mesti in podeželjem. |
| --- | --- |

—

Krepitev partnerstva med mesti in podeželjem.

| — | Spodbujanje čezmejnih „grozdov“ zaradi konkurenčnosti in inovativnosti. |
| --- | --- |

—

Spodbujanje čezmejnih „grozdov“ zaradi konkurenčnosti in inovativnosti.

| — | Krepitev vseevropskih tehnoloških omrežij. |
| --- | --- |

—

Krepitev vseevropskih tehnoloških omrežij.

| — | Spodbujanje vseevropskega upravljanja tveganj. |
| --- | --- |

—

Spodbujanje vseevropskega upravljanja tveganj.

| — | Zaščita ekosistemov in kulturnih dobrin. |
| --- | --- |

—

Zaščita ekosistemov in kulturnih dobrin.

| 3.7 | Med ključnimi ukrepi so navedeni:






  — | Ukrepi za spodbujanje ozemeljsko skladnejših politik EU. |
| --- | --- | --- |

3.7

Med ključnimi ukrepi so navedeni:

—

Ukrepi za spodbujanje ozemeljsko skladnejših politik EU.

| — | Ukrepi za zagotovitev evropskih inštrumentov za ozemeljsko kohezijo. |
| --- | --- |

—

Ukrepi za zagotovitev evropskih inštrumentov za ozemeljsko kohezijo.

| — | Ukrepi za krepitev ozemeljske kohezije v državah članicah. |
| --- | --- |

—

Ukrepi za krepitev ozemeljske kohezije v državah članicah.

| — | Skupne dejavnosti ministrov. |
| --- | --- |

—

Skupne dejavnosti ministrov.

4.   Evropska perspektiva prostorskega razvoja

| 4.1 | Evropska perspektiva prostorskega razvoja je skupni referenčni okvir, namenjen različnim zainteresiranim stranem pri prostorskem razvoju in načrtovanju (EU, države članice, regije in drugi lokalni organi), ki podpira ozemeljsko razsežnost policentrične Evrope in nujnost „teritorializacije“ sektorskih politik EU. Je medvladna pobuda, ki je bila sprejeta na seji v Potsdamu leta 1999 in ni zavezujoča. V praksi se je Evropska perspektiva prostorskega razvoja izvajala le pri vzpostavitvi Evropskega omrežja za opazovanje prostorskega razvoja (European Spatial Planning Observation Network – ESPON) (4) ter posredno v okviru treh programov INTERREG. |
| --- | --- |

4.1

Evropska perspektiva prostorskega razvoja je skupni referenčni okvir, namenjen različnim zainteresiranim stranem pri prostorskem razvoju in načrtovanju (EU, države članice, regije in drugi lokalni organi), ki podpira ozemeljsko razsežnost policentrične Evrope in nujnost „teritorializacije“ sektorskih politik EU. Je medvladna pobuda, ki je bila sprejeta na seji v Potsdamu leta 1999 in ni zavezujoča. V praksi se je Evropska perspektiva prostorskega razvoja izvajala le pri vzpostavitvi Evropskega omrežja za opazovanje prostorskega razvoja (European Spatial Planning Observation Network – ESPON) (4) ter posredno v okviru treh programov INTERREG.

| 4.2 | Cilji Evropske perspektive prostorskega razvoja so:






  — | Opredelitev – na ravni EU – glavnih načel teritorialnih ukrepov za dosego trajnostnega in uravnoteženega razvoja ozemlja Unije. |
| --- | --- | --- |

4.2

Cilji Evropske perspektive prostorskega razvoja so:

—

Opredelitev – na ravni EU – glavnih načel teritorialnih ukrepov za dosego trajnostnega in uravnoteženega razvoja ozemlja Unije.

| — | Prispevek h gospodarski in socialni koheziji, ki se oblikuje in uresničuje na tem ozemlju. |
| --- | --- |

—

Prispevek h gospodarski in socialni koheziji, ki se oblikuje in uresničuje na tem ozemlju.

| — | Ohranitev naravnih virov in kulturne dediščine. |
| --- | --- |

—

Ohranitev naravnih virov in kulturne dediščine.

| — | Zagotovitev bolj uravnotežene konkurenčnosti ozemlja Unije. |
| --- | --- |

—

Zagotovitev bolj uravnotežene konkurenčnosti ozemlja Unije.

| 4.3 | Štiri glavna področja so med seboj povezana in močno vplivajo na ozemeljski razvoj:






  — | Razvoj urbanih območij. Več kot tri četrtine evropskega prebivalstva živi v mestih. |
| --- | --- | --- |

4.3

Štiri glavna področja so med seboj povezana in močno vplivajo na ozemeljski razvoj:

—

Razvoj urbanih območij. Več kot tri četrtine evropskega prebivalstva živi v mestih.

| — | Razvoj podeželskih in gorskih območij, ki zajemajo približno tri četrtine ozemlja Unije. |
| --- | --- |

—

Razvoj podeželskih in gorskih območij, ki zajemajo približno tri četrtine ozemlja Unije.

| — | Promet in ozemeljska razporejenost infrastrukture. |
| --- | --- |

—

Promet in ozemeljska razporejenost infrastrukture.

| — | Ohranjanje naravne in kulturne dediščine. |
| --- | --- |

—

Ohranjanje naravne in kulturne dediščine.

| 4.4 | Na podlagi zgoraj navedenih idej so v Evropski perspektivi prostorskega razvoja opredeljene naslednje smernice:






  — | Policentrični prostorski razvoj. |
| --- | --- | --- |

4.4

Na podlagi zgoraj navedenih idej so v Evropski perspektivi prostorskega razvoja opredeljene naslednje smernice:

—

Policentrični prostorski razvoj.

| — | Okrepitev sodelovanja med mesti in podeželjem. |
| --- | --- |

—

Okrepitev sodelovanja med mesti in podeželjem.

| — | Enakopraven dostop do prometne in telekomunikacijske infrastrukture ter znanja. |
| --- | --- |

—

Enakopraven dostop do prometne in telekomunikacijske infrastrukture ter znanja.

| — | Preudarno upravljanje naravne in kulturne dediščine. |
| --- | --- |

—

Preudarno upravljanje naravne in kulturne dediščine.

| 4.5 | Nekateri načrtovani konkretni ukrepi so:






  — | Upoštevanje političnih smernic Evropske prostorske razvojne perspektive pri uporabi sredstev iz strukturnih skladov in pri izvajanju politike prostorskega načrtovanja v vsaki državi članici. |
| --- | --- | --- |

4.5

Nekateri načrtovani konkretni ukrepi so:

—

Upoštevanje političnih smernic Evropske prostorske razvojne perspektive pri uporabi sredstev iz strukturnih skladov in pri izvajanju politike prostorskega načrtovanja v vsaki državi članici.

| — | Poskus čezmejnega, nadnacionalnega in medregionalnega sodelovanja v okviru pobude INTERREG. |
| --- | --- |

—

Poskus čezmejnega, nadnacionalnega in medregionalnega sodelovanja v okviru pobude INTERREG.

| — | Upoštevanje ozemeljskega vpliva drugih sektorskih politik, kot je prometna politika. |
| --- | --- |

—

Upoštevanje ozemeljskega vpliva drugih sektorskih politik, kot je prometna politika.

| — | Krepitev evropskega sodelovanja pri urbanistični politiki. |
| --- | --- |

—

Krepitev evropskega sodelovanja pri urbanistični politiki.

| — | Začetek delovanja Evropskega omrežja za opazovanje prostorskega razvoja. |
| --- | --- |

—

Začetek delovanja Evropskega omrežja za opazovanje prostorskega razvoja.

4.6   Evropsko omrežje za opazovanje prostorskega razvoja

| 4.6.1 | Evropsko omrežje za opazovanje prostorskega razvoja je uporaben raziskovalni program na področju ozemeljskega razvoja, ki ga financirajo pobuda INTERREG in države članice. Program naj bi oblikovalcem politike na evropski, nacionalni in regionalni ravni zagotovil sistematično in novo znanje o ozemeljskih trendih ter vplivu politik na regije in ozemlja v Evropi, na to znanje pa je mogoče neposredno opreti oblikovanje in izvajanje politik. |
| --- | --- |

4.6.1

Evropsko omrežje za opazovanje prostorskega razvoja je uporaben raziskovalni program na področju ozemeljskega razvoja, ki ga financirajo pobuda INTERREG in države članice. Program naj bi oblikovalcem politike na evropski, nacionalni in regionalni ravni zagotovil sistematično in novo znanje o ozemeljskih trendih ter vplivu politik na regije in ozemlja v Evropi, na to znanje pa je mogoče neposredno opreti oblikovanje in izvajanje politik.

| 4.6.2 | Vse uporabne raziskave, ki se izvajajo znotraj programa Evropskega omrežja za opazovanje prostorskega razvoja, zajemajo ozemlje 29 evropskih držav: 27 držav članic EU ter Norveško in Švico. |
| --- | --- |

4.6.2

Vse uporabne raziskave, ki se izvajajo znotraj programa Evropskega omrežja za opazovanje prostorskega razvoja, zajemajo ozemlje 29 evropskih držav: 27 držav članic EU ter Norveško in Švico.

| 4.6.3 | Predvideno je znatno povečanje proračuna s 7 milijonov EUR v obdobju 2000–2006 na 34 milijonov EUR za novi program Evropskega omrežja za opazovanje prostorskega razvoja do leta 2013 (obdobje 2007–2013), skupaj z nacionalnimi prispevki pa lahko proračun doseže 45 milijonov EUR. |
| --- | --- |

4.6.3

Predvideno je znatno povečanje proračuna s 7 milijonov EUR v obdobju 2000–2006 na 34 milijonov EUR za novi program Evropskega omrežja za opazovanje prostorskega razvoja do leta 2013 (obdobje 2007–2013), skupaj z nacionalnimi prispevki pa lahko proračun doseže 45 milijonov EUR.

5.   Ugotovitve

5.1   Pravna podlaga in metoda Skupnosti

| 5.1.1 | Pri vseh ozemeljskih vprašanjih je bistvena dodana vrednost skupnega evropskega pristopa. Na podlagi izkušenj iz zadnjih desetletij in zaradi potrebe po upoštevanju ozemeljske razsežnosti evropskega povezovanja morajo politike, ki so povezane s skupnim evropskim ozemeljskim pristopom, postopno preiti pod okrilje Skupnosti. |
| --- | --- |

5.1.1

Pri vseh ozemeljskih vprašanjih je bistvena dodana vrednost skupnega evropskega pristopa. Na podlagi izkušenj iz zadnjih desetletij in zaradi potrebe po upoštevanju ozemeljske razsežnosti evropskega povezovanja morajo politike, ki so povezane s skupnim evropskim ozemeljskim pristopom, postopno preiti pod okrilje Skupnosti.

| 5.1.2 | Evropska unija oblikuje mnoge skupne politike z ozemeljskim vplivom na področjih, kot so: konkurenca, vseevropska prometna omrežja, telekomunikacije in energija, okolje, kmetijstvo, raziskave in tehnološki razvoj, regionalna politika, naložbe Evropske investicijske banke itd. Kljub temu pa EU nima skupnega pristopa pri obravnavi, ocenjevanju in usklajevanju vplivov teh politik na evropsko ozemlje. |
| --- | --- |

5.1.2

Evropska unija oblikuje mnoge skupne politike z ozemeljskim vplivom na področjih, kot so: konkurenca, vseevropska prometna omrežja, telekomunikacije in energija, okolje, kmetijstvo, raziskave in tehnološki razvoj, regionalna politika, naložbe Evropske investicijske banke itd. Kljub temu pa EU nima skupnega pristopa pri obravnavi, ocenjevanju in usklajevanju vplivov teh politik na evropsko ozemlje.

| 5.1.3 | Skupni pristop do evropskega ozemlja zahteva skupne evropske cilje in smernice. Dodana vrednost evropskih ozemeljskih smernic je očitna pri ciljih, kot so varstvo okolja, policentrični in trajnostni urbani razvoj, vseevropska omrežja ter preprečevanje – s pomočjo evropskih načrtov – naravnih in tehnoloških nesreč ter nesreč, povezanih s podnebnimi spremembami. |
| --- | --- |

5.1.3

Skupni pristop do evropskega ozemlja zahteva skupne evropske cilje in smernice. Dodana vrednost evropskih ozemeljskih smernic je očitna pri ciljih, kot so varstvo okolja, policentrični in trajnostni urbani razvoj, vseevropska omrežja ter preprečevanje – s pomočjo evropskih načrtov – naravnih in tehnoloških nesreč ter nesreč, povezanih s podnebnimi spremembami.

| 5.1.4 | Komisija po „metodi Skupnosti“ (5) na lastno pobudo ali pobudo drugih organov Skupnosti pripravi konkretne predloge, ki jih nato lahko sprejme Svet ministrov ali pa se, po potrebi, sprejmejo v postopku soodločanja z Evropskim parlamentom. |
| --- | --- |

5.1.4

Komisija po „metodi Skupnosti“ (5) na lastno pobudo ali pobudo drugih organov Skupnosti pripravi konkretne predloge, ki jih nato lahko sprejme Svet ministrov ali pa se, po potrebi, sprejmejo v postopku soodločanja z Evropskim parlamentom.

| 5.1.5 | Pri nekaterih politikah je Svet uvedel tako imenovano „odprto metodo usklajevanja“, ki predvideva nekoliko blažjo in manj natančno obliko političnega delovanja kot metoda Skupnosti. EESO meni, da bi bilo pri vprašanjih Teritorialne agende odprto metodo usklajevanja dobro uporabiti pred metodo Skupnosti. Odprto metodo usklajevanja bi lahko uporabljali do sprejetja ustavne pogodbe, ki bo omogočilo uporabo metode Skupnosti. |
| --- | --- |

5.1.5

Pri nekaterih politikah je Svet uvedel tako imenovano „odprto metodo usklajevanja“, ki predvideva nekoliko blažjo in manj natančno obliko političnega delovanja kot metoda Skupnosti. EESO meni, da bi bilo pri vprašanjih Teritorialne agende odprto metodo usklajevanja dobro uporabiti pred metodo Skupnosti. Odprto metodo usklajevanja bi lahko uporabljali do sprejetja ustavne pogodbe, ki bo omogočilo uporabo metode Skupnosti.

| 5.1.6 | Vendar so evropske izkušnje z drugimi politikami pokazale, da je takšen sistem učinkovit le, če ima Komisija zelo dejavno vlogo ter če se določijo zelo natančni cilji in smernice. |
| --- | --- |

5.1.6

Vendar so evropske izkušnje z drugimi politikami pokazale, da je takšen sistem učinkovit le, če ima Komisija zelo dejavno vlogo ter če se določijo zelo natančni cilji in smernice.

| 5.1.7 | Ne glede na končno usodo osnutka Pogodbe o Ustavi za Evropo, v katerem je ozemeljska kohezija navedena v naslovu oddelka III, kar EESO podpira, bi morali biti naslednji členi zdaj veljavne Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (PES) pravna podlaga za oblikovanje skupnega evropskega ozemeljskega pristopa, ob predpostavki, da je za to še naprej pristojna Evropska unija:






  — | Člen 2 določa, da je naloga Skupnosti, da „v vsej Skupnosti spodbuja skladen, uravnotežen in trajnosten razvoj gospodarskih dejavnosti“. |
| --- | --- | --- |

5.1.7

Ne glede na končno usodo osnutka Pogodbe o Ustavi za Evropo, v katerem je ozemeljska kohezija navedena v naslovu oddelka III, kar EESO podpira, bi morali biti naslednji členi zdaj veljavne Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (PES) pravna podlaga za oblikovanje skupnega evropskega ozemeljskega pristopa, ob predpostavki, da je za to še naprej pristojna Evropska unija:

—

Člen 2 določa, da je naloga Skupnosti, da „v vsej Skupnosti spodbuja skladen, uravnotežen in trajnosten razvoj gospodarskih dejavnosti“.

| — | Člen 16 omenja socialno in ozemeljsko kohezijo v povezavi s službami splošnega gospodarskega pomena. |
| --- | --- |

—

Člen 16 omenja socialno in ozemeljsko kohezijo v povezavi s službami splošnega gospodarskega pomena.

| — | Člen 71 obravnava skupno prometno politiko. |
| --- | --- |

—

Člen 71 obravnava skupno prometno politiko.

| — | Člen 158 pravi: „Da bi Skupnost pospešila svoj vsesplošni skladni razvoj, razvija in izvaja tiste svoje dejavnosti, ki vodijo h krepitvi njene ekonomske in socialne kohezije.“ |
| --- | --- |

—

Člen 158 pravi: „Da bi Skupnost pospešila svoj vsesplošni skladni razvoj, razvija in izvaja tiste svoje dejavnosti, ki vodijo h krepitvi njene ekonomske in socialne kohezije.“

| — | Člen 175(2)(b) navaja, da Svet na predlog Komisije sprejme ukrepe glede prostorskega načrtovanja. |
| --- | --- |

—

Člen 175(2)(b) navaja, da Svet na predlog Komisije sprejme ukrepe glede prostorskega načrtovanja.

5.2   Regionalna politika

| 5.2.1 | Regionalna politika Skupnosti je ključen instrument za podporo gospodarski in socialni koheziji, ekonomski konvergenci ter procesu evropskega povezovanja na splošno. |
| --- | --- |

5.2.1

Regionalna politika Skupnosti je ključen instrument za podporo gospodarski in socialni koheziji, ekonomski konvergenci ter procesu evropskega povezovanja na splošno.

| 5.2.2 | EESO je to politiko, ki si prizadeva za zmanjšanje neskladja med evropskimi regijami in ta cilj tudi dosega, vedno podpiral. |
| --- | --- |

5.2.2

EESO je to politiko, ki si prizadeva za zmanjšanje neskladja med evropskimi regijami in ta cilj tudi dosega, vedno podpiral.

| 5.2.3 | Regionalno politiko, ki je ena od najuspešnejših politik Skupnosti, je treba še naprej izvajati, ker je zaradi širitvenega procesa prišlo do novih neskladij. |
| --- | --- |

5.2.3

Regionalno politiko, ki je ena od najuspešnejših politik Skupnosti, je treba še naprej izvajati, ker je zaradi širitvenega procesa prišlo do novih neskladij.

| 5.2.4 | Regionalna politika ni nezdružljiva, temveč je, nasprotno, združljiva z učinkovito politiko ozemeljske kohezije, ki naj bi jo, kot je predlagano v Teritorialni agendi, izvajali v novem obdobju 2007–2013. |
| --- | --- |

5.2.4

Regionalna politika ni nezdružljiva, temveč je, nasprotno, združljiva z učinkovito politiko ozemeljske kohezije, ki naj bi jo, kot je predlagano v Teritorialni agendi, izvajali v novem obdobju 2007–2013.

5.3   Širitev

| 5.3.1 | Zadnji dve širitvi sta prinesli nove izzive za ozemlje EU, ki se je od leta 2004 povečalo s 15 na 27 držav članic, pri čemer se je prebivalstvo povečalo za 28 % (s 382 na 490 milijonov prebivalcev), ozemlje pa za 34 % (s 3,2 na 4,3 milijona km2). Zaradi te nove razsežnosti in raznolikosti ozemeljskih značilnosti EU je treba nujno celovito proučiti ozemeljsko in geografsko stanje ter njegove možne spremembe. |
| --- | --- |

5.3.1

Zadnji dve širitvi sta prinesli nove izzive za ozemlje EU, ki se je od leta 2004 povečalo s 15 na 27 držav članic, pri čemer se je prebivalstvo povečalo za 28 % (s 382 na 490 milijonov prebivalcev), ozemlje pa za 34 % (s 3,2 na 4,3 milijona km2). Zaradi te nove razsežnosti in raznolikosti ozemeljskih značilnosti EU je treba nujno celovito proučiti ozemeljsko in geografsko stanje ter njegove možne spremembe.

| 5.3.2 | Zadnji dve širitvi sta velik ozemeljski izziv, ki ga mora Evropska komisija natančno analizirati. |
| --- | --- |

5.3.2

Zadnji dve širitvi sta velik ozemeljski izziv, ki ga mora Evropska komisija natančno analizirati.

| 5.3.3 | Število obmejnih regij znotraj EU in na njenih zunanjih mejah se je znatno povečalo. Obmejne regije so hkrati izziv in konkretna priložnost, da proces povezovanja pripomore k dejanskim spremembam. |
| --- | --- |

5.3.3

Število obmejnih regij znotraj EU in na njenih zunanjih mejah se je znatno povečalo. Obmejne regije so hkrati izziv in konkretna priložnost, da proces povezovanja pripomore k dejanskim spremembam.

5.4   Evropsko ozemlje

| 5.4.1 | Izzive in tveganja, povezana z ozemljem Unije, je treba obravnavati v okviru evropskega pristopa. Dodana vrednost celostne vizije evropskega ozemlja je nesporna in priznati bi bilo treba, da je takšna vizija z strateškega vidika nujna. |
| --- | --- |

5.4.1

Izzive in tveganja, povezana z ozemljem Unije, je treba obravnavati v okviru evropskega pristopa. Dodana vrednost celostne vizije evropskega ozemlja je nesporna in priznati bi bilo treba, da je takšna vizija z strateškega vidika nujna.

| 5.4.2 | Opozoriti je treba na nekatere značilnosti tega ozemlja, ki je






  — | povezano: ne pozna meja; |
| --- | --- | --- |

5.4.2

Opozoriti je treba na nekatere značilnosti tega ozemlja, ki je

—

povezano: ne pozna meja;

| — | omejeno: ni obnovljivo; |
| --- | --- |

—

omejeno: ni obnovljivo;

| — | raznoliko: ni enovito; |
| --- | --- |

—

raznoliko: ni enovito;

| — | stabilno: se ne spreminja nepričakovano; |
| --- | --- |

—

stabilno: se ne spreminja nepričakovano;

| — | ranljivo: ogrožajo ga tveganja in nesreče; |
| --- | --- |

—

ranljivo: ogrožajo ga tveganja in nesreče;

| — | nepovratno: njegove uporabe ni mogoče zlahka spremeniti. |
| --- | --- |

—

nepovratno: njegove uporabe ni mogoče zlahka spremeniti.

Zato je to ozemlje kot fizična in geografska struktura strateško izredno pomembno. Ocene vpliva, ki jih pripravlja Komisija, morajo vključevati ozemeljski pristop, za kar bi bilo potrebno sodelovanje z Evropskim omrežjem za opazovanje prostorskega razvoja.

5.5   Sistem upravljanja

| 5.5.1 | EU mora imeti ustrezen sistem upravljanja, pri katerem so pravilno uravnotežene različne ravni institucionalnih enot, ker so na njenem ozemlju pomembne institucionalne enote na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni. Upoštevati je treba načelo subsidiarnosti in hkrati zagotoviti skladnost ter celovit, enoten in skupen pristop. |
| --- | --- |

5.5.1

EU mora imeti ustrezen sistem upravljanja, pri katerem so pravilno uravnotežene različne ravni institucionalnih enot, ker so na njenem ozemlju pomembne institucionalne enote na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni. Upoštevati je treba načelo subsidiarnosti in hkrati zagotoviti skladnost ter celovit, enoten in skupen pristop.

| 5.5.2 | Prav tako mora civilna družba na različnih ravneh sodelovati v strukturiranih postopkih socialnega in civilnega dialoga. Veliko držav članic in veliko evropskih regij ima ekonomsko-socialne svete (ali podobne organe), ki morajo biti vanje vključeni in tako v povezavi s socialnimi partnerji in drugimi organizacijami civilne družbe dejavno sodelovati v sistemih za posvetovanje in upravljanje pri ozemeljskih vprašanjih. |
| --- | --- |

5.5.2

Prav tako mora civilna družba na različnih ravneh sodelovati v strukturiranih postopkih socialnega in civilnega dialoga. Veliko držav članic in veliko evropskih regij ima ekonomsko-socialne svete (ali podobne organe), ki morajo biti vanje vključeni in tako v povezavi s socialnimi partnerji in drugimi organizacijami civilne družbe dejavno sodelovati v sistemih za posvetovanje in upravljanje pri ozemeljskih vprašanjih.

6.   Teritorialna agenda: teritorialno stanje in obeti Evropske unije

| 6.1 | Teritorialna agenda temelji na dokumentu Teritorialno stanje in obeti Evropske unije, ki ni le zbirni dokument, ampak dokument, v katerem so zbrani prispevki več zaporednih polletnih predsedstev. V dokumentu so v 197 točkah predstavljeni vsi izzivi za evropsko ozemlje, zato je ta dokument izredno uporaben kot smernica, na podlagi katere bi morala Komisija predlagati akcijski načrt. |
| --- | --- |

6.1

Teritorialna agenda temelji na dokumentu Teritorialno stanje in obeti Evropske unije, ki ni le zbirni dokument, ampak dokument, v katerem so zbrani prispevki več zaporednih polletnih predsedstev. V dokumentu so v 197 točkah predstavljeni vsi izzivi za evropsko ozemlje, zato je ta dokument izredno uporaben kot smernica, na podlagi katere bi morala Komisija predlagati akcijski načrt.

| 6.2 | Teritorialna agenda bi morala vključevati ozemeljske strategije držav članic, upoštevati ozemeljsko razsežnost drugih politik Skupnosti ter poiskati področja dopolnjevanja in sinergij za dosego evropske sinteze s pomočjo smernic za ozemeljsko strategijo EU, predlaganih pod točko 8. |
| --- | --- |

6.2

Teritorialna agenda bi morala vključevati ozemeljske strategije držav članic, upoštevati ozemeljsko razsežnost drugih politik Skupnosti ter poiskati področja dopolnjevanja in sinergij za dosego evropske sinteze s pomočjo smernic za ozemeljsko strategijo EU, predlaganih pod točko 8.

| 6.3 | Razvoj Teritorialne agende EU mora upoštevati zlasti pristop, ki temelji na gospodarski, socialni in okoljski trajnosti. |
| --- | --- |

6.3

Razvoj Teritorialne agende EU mora upoštevati zlasti pristop, ki temelji na gospodarski, socialni in okoljski trajnosti.

7.   Cilji Teritorialne agende

7.1   Ozemeljska kohezija

| 7.1.1 | Namen ozemeljske kohezije je uvesti evropski ozemeljski pristop kot okvir za ozemeljske strategije, ki jih pripravijo in izvajajo države članice ter regije, in kot orodje za usklajevanje teh strategij. |
| --- | --- |

7.1.1

Namen ozemeljske kohezije je uvesti evropski ozemeljski pristop kot okvir za ozemeljske strategije, ki jih pripravijo in izvajajo države članice ter regije, in kot orodje za usklajevanje teh strategij.

| 7.1.2 | Ozemeljska kohezija mora biti osredotočena zlasti na vprašanja v zvezi s prostorskim načrtovanjem in na vprašanja, povezana z urbanim in regionalnim načrtovanjem. Kot je ugotovil CEMAT (6) leta 1994, „je prostorsko načrtovanje najboljši inštrument za izvajanje trajnostnega razvoja na teritorialni ravni“. |
| --- | --- |

7.1.2

Ozemeljska kohezija mora biti osredotočena zlasti na vprašanja v zvezi s prostorskim načrtovanjem in na vprašanja, povezana z urbanim in regionalnim načrtovanjem. Kot je ugotovil CEMAT (6) leta 1994, „je prostorsko načrtovanje najboljši inštrument za izvajanje trajnostnega razvoja na teritorialni ravni“.

| 7.1.3 | Zato si je treba prizadevati za pojmovno, metodološko in jezikovno razjasnitev prostorskega načrtovanja. Prostorsko načrtovanje je multidisciplinaren pristop in medpanožna prednostna naloga, ki vpliva na več področij, zlasti na okolje, promet in komunikacije, stanovanja ter na stanovanjska in industrijska območja itd. |
| --- | --- |

7.1.3

Zato si je treba prizadevati za pojmovno, metodološko in jezikovno razjasnitev prostorskega načrtovanja. Prostorsko načrtovanje je multidisciplinaren pristop in medpanožna prednostna naloga, ki vpliva na več področij, zlasti na okolje, promet in komunikacije, stanovanja ter na stanovanjska in industrijska območja itd.

7.2   Ekonomska in socialna kohezija

| 7.2.1 | V okviru lizbonske strategije EESO predlaga bolj uravnotežen gospodarski razvoj ozemlja Unije, da bi bili razvoja deležni vsi državljani in vsa ozemlja, tudi regije s stalnimi naravnimi ovirami in strukturnimi težavami (7). |
| --- | --- |

7.2.1

V okviru lizbonske strategije EESO predlaga bolj uravnotežen gospodarski razvoj ozemlja Unije, da bi bili razvoja deležni vsi državljani in vsa ozemlja, tudi regije s stalnimi naravnimi ovirami in strukturnimi težavami (7).

| 7.2.2 | Vse evropske politike morajo spodbujati cilj ozemeljske kohezije. EESO predlaga, naj bi cilje socialne kohezije vključili med cilje Teritorialne agende, ker na ozemlju Unije ljudje živijo, uresničujejo priložnosti in rešujejo težave. |
| --- | --- |

7.2.2

Vse evropske politike morajo spodbujati cilj ozemeljske kohezije. EESO predlaga, naj bi cilje socialne kohezije vključili med cilje Teritorialne agende, ker na ozemlju Unije ljudje živijo, uresničujejo priložnosti in rešujejo težave.

| 7.2.3 | Policentrični razvoj urbanih in metropolitanskih območij ter konstruktiven odnos med njimi ter obrobnimi in podeželskimi območji lahko prispeva k večjemu ekonomskemu in socialnemu ravnovesju v Evropi. Boj proti revščini in socialni izključenosti, vključevanje priseljencev (8), izboljšanje stanovanjske politike, enake možnosti in vzpostavitev visokokakovostnih javnih storitev morajo biti prav tako vključeni med osnovne cilje ozemeljskega pristopa. |
| --- | --- |

7.2.3

Policentrični razvoj urbanih in metropolitanskih območij ter konstruktiven odnos med njimi ter obrobnimi in podeželskimi območji lahko prispeva k večjemu ekonomskemu in socialnemu ravnovesju v Evropi. Boj proti revščini in socialni izključenosti, vključevanje priseljencev (8), izboljšanje stanovanjske politike, enake možnosti in vzpostavitev visokokakovostnih javnih storitev morajo biti prav tako vključeni med osnovne cilje ozemeljskega pristopa.

7.3   Podnebne spremembe in naravne nesreče

| 7.3.1 | Vsa pred kratkim objavljena poročila o podnebnih spremembah opozarjajo na resnost tega problema. Segrevanje planeta je dejstvo in ni stvar osebnega mnenja. Veliko vplivov podnebnih sprememb je najprej opaznih na ozemeljski ravni. Prostorsko načrtovanje se mora soočiti s tem novim izzivom ter skušati omiliti in odpraviti nekatere vplive podnebnih sprememb na ozemeljski ravni. |
| --- | --- |

7.3.1

Vsa pred kratkim objavljena poročila o podnebnih spremembah opozarjajo na resnost tega problema. Segrevanje planeta je dejstvo in ni stvar osebnega mnenja. Veliko vplivov podnebnih sprememb je najprej opaznih na ozemeljski ravni. Prostorsko načrtovanje se mora soočiti s tem novim izzivom ter skušati omiliti in odpraviti nekatere vplive podnebnih sprememb na ozemeljski ravni.

| 7.3.2 | Pripraviti je treba evropski načrt za soočanje z naravnimi nesrečami in katastrofami. Vendar pri tem ne gre za znanstveno fantastiko. Nedavno poročilo ekonomista Nicholasa Sterna (9), ki ga je naročila britanska vlada, nazorno prikazuje, v kakšni nevarnosti je naš planet: boju proti podnebnim spremembam bi morali nameniti vsaj 1 % svetovnega BDP, če bi želeli preprečiti, da celotni stroški in tveganje zaradi podnebnih sprememb povzročijo 5-odstotno zmanjšanje svetovnega BDP, ki bi lahko doseglo celo 20 %, če se bodo najbolj škodljivi vplivi segrevanja povečevali tako hitro kot doslej. |
| --- | --- |

7.3.2

Pripraviti je treba evropski načrt za soočanje z naravnimi nesrečami in katastrofami. Vendar pri tem ne gre za znanstveno fantastiko. Nedavno poročilo ekonomista Nicholasa Sterna (9), ki ga je naročila britanska vlada, nazorno prikazuje, v kakšni nevarnosti je naš planet: boju proti podnebnim spremembam bi morali nameniti vsaj 1 % svetovnega BDP, če bi želeli preprečiti, da celotni stroški in tveganje zaradi podnebnih sprememb povzročijo 5-odstotno zmanjšanje svetovnega BDP, ki bi lahko doseglo celo 20 %, če se bodo najbolj škodljivi vplivi segrevanja povečevali tako hitro kot doslej.

| 7.3.3 | Škodljiv vpliv podnebnih sprememb na kohezijo in konkurenčnost, kakovost življenja in trajnostni razvoj se lahko pokaže prej, kot bi pričakovali, kar potrjuje nedavno poročilo skupine strokovnjakov OZN za podnebne spremembe, predstavljeno v Parizu 2. februarja 2007. EESO predlaga, da se pri prostorskem načrtovanju upoštevajo učinki podnebnih sprememb. |
| --- | --- |

7.3.3

Škodljiv vpliv podnebnih sprememb na kohezijo in konkurenčnost, kakovost življenja in trajnostni razvoj se lahko pokaže prej, kot bi pričakovali, kar potrjuje nedavno poročilo skupine strokovnjakov OZN za podnebne spremembe, predstavljeno v Parizu 2. februarja 2007. EESO predlaga, da se pri prostorskem načrtovanju upoštevajo učinki podnebnih sprememb.

| 7.3.4 | Upoštevati je treba tudi nevarnosti, ki izhajajo iz tehnoloških katastrof (radioaktivnih, kemičnih ali bakterioloških groženj), nevarnosti zaradi nesreč ali terorističnih napadov, ter predvideti morebitne množične premike prebivalstva. |
| --- | --- |

7.3.4

Upoštevati je treba tudi nevarnosti, ki izhajajo iz tehnoloških katastrof (radioaktivnih, kemičnih ali bakterioloških groženj), nevarnosti zaradi nesreč ali terorističnih napadov, ter predvideti morebitne množične premike prebivalstva.

7.4   Vseevropska omrežja

| 7.4.1 | Zamisel o vseevropskih prometnih omrežjih (TEN-T) se je začela razvijati v poznih 80. letih v povezavi z enotnim trgom. Razprava o enotnem trgu in prostem pretoku je smiselna le, če različna nacionalna in regionalna prometna omrežja povežemo v vseevropski sistem sodobne in učinkovite infrastrukture. |
| --- | --- |

7.4.1

Zamisel o vseevropskih prometnih omrežjih (TEN-T) se je začela razvijati v poznih 80. letih v povezavi z enotnim trgom. Razprava o enotnem trgu in prostem pretoku je smiselna le, če različna nacionalna in regionalna prometna omrežja povežemo v vseevropski sistem sodobne in učinkovite infrastrukture.

| 7.4.2 | Od leta 1992 je naslov XV Pogodbe (členi 154, 155 in 156) namenjen vseevropskim omrežjem. Petnajst let pozneje je položaj nezadovoljiv in celo skrb zbujajoč. Razlogi za slab rezultat so delno tudi težave s financiranjem in pomanjkanje politične volje. EESO obžaluje, da so vlade potisnile v pozabo in politično opustile Evropsko pobudo za rast (10) iz leta 2003, ki je vključevala izgradnjo velikih vseevropskih omrežij. EESO se sprašuje: koliko je k slabemu stanju vseevropskih prometnih, telekomunikacijskih in energetskih omrežij prispevalo pomanjkanje splošnega pregleda nad evropskim ozemljem in njegovo infrastrukturo? |
| --- | --- |

7.4.2

Od leta 1992 je naslov XV Pogodbe (členi 154, 155 in 156) namenjen vseevropskim omrežjem. Petnajst let pozneje je položaj nezadovoljiv in celo skrb zbujajoč. Razlogi za slab rezultat so delno tudi težave s financiranjem in pomanjkanje politične volje. EESO obžaluje, da so vlade potisnile v pozabo in politično opustile Evropsko pobudo za rast (10) iz leta 2003, ki je vključevala izgradnjo velikih vseevropskih omrežij. EESO se sprašuje: koliko je k slabemu stanju vseevropskih prometnih, telekomunikacijskih in energetskih omrežij prispevalo pomanjkanje splošnega pregleda nad evropskim ozemljem in njegovo infrastrukturo?

| 7.4.3 | EESO opozarja na enega od temeljnih ciljev: vsem posameznikom in regijam je treba zagotoviti ustrezno dostopnost prometnih omrežij in povezanost z njimi, in sicer z uravnoteženim vseevropskim omrežjem, dobro povezanim z manjšimi mesti, podeželskimi območji in otoškimi regijami. |
| --- | --- |

7.4.3

EESO opozarja na enega od temeljnih ciljev: vsem posameznikom in regijam je treba zagotoviti ustrezno dostopnost prometnih omrežij in povezanost z njimi, in sicer z uravnoteženim vseevropskim omrežjem, dobro povezanim z manjšimi mesti, podeželskimi območji in otoškimi regijami.

| 7.4.4 | Evropa danes nima ustreznega energetskega omrežja (električnega, naftnega in plinskega). To lahko povzroči zlom gospodarske dejavnosti. Pomeni pa tudi, da so regije in ozemlja, ki zdaj nimajo dostopa do teh omrežij, v slabšem položaju. |
| --- | --- |

7.4.4

Evropa danes nima ustreznega energetskega omrežja (električnega, naftnega in plinskega). To lahko povzroči zlom gospodarske dejavnosti. Pomeni pa tudi, da so regije in ozemlja, ki zdaj nimajo dostopa do teh omrežij, v slabšem položaju.

| 7.4.5 | Evropska energetska politika mora nujno upoštevati ozemeljski pristop, da se zavarujejo naravni viri ter zagotovita socialna in ozemeljska kohezija. |
| --- | --- |

7.4.5

Evropska energetska politika mora nujno upoštevati ozemeljski pristop, da se zavarujejo naravni viri ter zagotovita socialna in ozemeljska kohezija.

| 7.4.6 | Poleg tega je treba za izvajanje lizbonske strategije zagotoviti dostop vseh ozemelj in vseh državljanov do informacijske družbe in njenih omrežij ter do prostega pretoka znanja in usposabljanja. Teritorialna agenda EU mora to upoštevati kot prednostni pristop. |
| --- | --- |

7.4.6

Poleg tega je treba za izvajanje lizbonske strategije zagotoviti dostop vseh ozemelj in vseh državljanov do informacijske družbe in njenih omrežij ter do prostega pretoka znanja in usposabljanja. Teritorialna agenda EU mora to upoštevati kot prednostni pristop.

7.5   Varstvo okolja

| 7.5.1 | Cilj varstva evropskega fizičnega in naravnega okolja ter ohranjanja biotske raznovrstnosti se lahko doseže le s skupnim političnim pristopom na celotnem ozemlju. S tega stališča je bistvena evropska dodana vrednost. |
| --- | --- |

7.5.1

Cilj varstva evropskega fizičnega in naravnega okolja ter ohranjanja biotske raznovrstnosti se lahko doseže le s skupnim političnim pristopom na celotnem ozemlju. S tega stališča je bistvena evropska dodana vrednost.

| 7.5.2 | Teritorialna agenda mora vzpostaviti temelje nove, učinkovitejše okoljske politike in ohranjanja biotske raznovrstnosti (11). |
| --- | --- |

7.5.2

Teritorialna agenda mora vzpostaviti temelje nove, učinkovitejše okoljske politike in ohranjanja biotske raznovrstnosti (11).

7.6   Kulturna dediščina

| 7.6.1 | Evropa ima zelo pomembno kulturno dediščino, ki jo mora EU zaščititi. Vse evropske regije so kulturno zelo raznolike, kar je temelj zgodovine in identitete Evropejcev. |
| --- | --- |

7.6.1

Evropa ima zelo pomembno kulturno dediščino, ki jo mora EU zaščititi. Vse evropske regije so kulturno zelo raznolike, kar je temelj zgodovine in identitete Evropejcev.

| 7.6.2 | Teritorialna agenda mora spodbujati ohranjanje te bogate in raznolike kulturne dediščine, ki ga je poleg tega treba okrepiti kot endogen dejavnik gospodarskega razvoja in socialne kohezije. |
| --- | --- |

7.6.2

Teritorialna agenda mora spodbujati ohranjanje te bogate in raznolike kulturne dediščine, ki ga je poleg tega treba okrepiti kot endogen dejavnik gospodarskega razvoja in socialne kohezije.

8.   Smernice za ozemeljsko strategijo EU

| 8.1 | Smernice za ozemeljsko strategijo EU si morajo prizadevati za čim večjo gospodarsko učinkovitost, socialno kohezijo in okoljsko trajnost ter hkrati upoštevati načeli subsidiarnosti in sorazmernosti. |
| --- | --- |

8.1

Smernice za ozemeljsko strategijo EU si morajo prizadevati za čim večjo gospodarsko učinkovitost, socialno kohezijo in okoljsko trajnost ter hkrati upoštevati načeli subsidiarnosti in sorazmernosti.

| 8.2 | Brez poseganja v pristojnosti držav članic in regij pri politiki prostorskega načrtovanja so smernice za trajnostno ozemeljsko strategijo za ozemlje Skupnosti referenčni okvir za ozemlje Unije, ki mora ozemeljski koheziji zagotavljati vsebino in smisel. |
| --- | --- |

8.2

Brez poseganja v pristojnosti držav članic in regij pri politiki prostorskega načrtovanja so smernice za trajnostno ozemeljsko strategijo za ozemlje Skupnosti referenčni okvir za ozemlje Unije, ki mora ozemeljski koheziji zagotavljati vsebino in smisel.

| 8.3 | Smernice za ozemeljsko strategijo za doseganje gospodarske, socialne in ozemeljske kohezije bi morale prednostno obravnavati:






  — | evropski pristop k prometni in komunikacijski infrastrukturi, ki omogoča vseevropska prometna omrežja (TEN-T); |
| --- | --- | --- |

8.3

Smernice za ozemeljsko strategijo za doseganje gospodarske, socialne in ozemeljske kohezije bi morale prednostno obravnavati:

—

evropski pristop k prometni in komunikacijski infrastrukturi, ki omogoča vseevropska prometna omrežja (TEN-T);

| — | evropski pristop k energetski politiki in zlasti vseevropskim energetskim omrežjem (TEN-E); |
| --- | --- |

—

evropski pristop k energetski politiki in zlasti vseevropskim energetskim omrežjem (TEN-E);

| — | evropski pristop k varstvu ter ohranjanju fizičnega in naravnega okolja s posebnim poudarkom na naravni biotski raznovrstnosti in kulturnem bogastvu; |
| --- | --- |

—

evropski pristop k varstvu ter ohranjanju fizičnega in naravnega okolja s posebnim poudarkom na naravni biotski raznovrstnosti in kulturnem bogastvu;

| — | evropski pristop k boju proti škodljivim vplivom podnebnih sprememb in za skupno politiko glede možnih nevarnosti in nesreč na ozemlju Unije; |
| --- | --- |

—

evropski pristop k boju proti škodljivim vplivom podnebnih sprememb in za skupno politiko glede možnih nevarnosti in nesreč na ozemlju Unije;

| — | policentrični in trajnostni pristop k regionalnemu in urbanemu načrtovanju. |
| --- | --- |

—

policentrični in trajnostni pristop k regionalnemu in urbanemu načrtovanju.

V Bruslju, 25. aprila 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  http://www.bmvbs.de/territorial-agenda.

1

(2)  http://www.bmvbs.de/Anlage/original_978555/The-Territorial-State-and-Perspectives-of-the-European-Union-Document.pdf.

2

(3)  http://europa.eu/scadplus/leg/en/lvb/g24401.htm.

3

(4)  http://www.espon.eu.

4

(5)  MEMO/02/102 – http://europa.eu/rapid/searchAction.do.

5

(6)  Evropska konferenca ministrov, pristojnih za regionalno načrtovanje, v okviru Sveta Evrope.

6

(7)  Mnenje EESO Kako zagotoviti boljše vključevanje regij, prizadetih zaradi stalnih naravnih ovir in strukturnih problemov – UL C 221 z dne 8. 9. 2005, str. 141.

7

Kako zagotoviti boljše vključevanje regij, prizadetih zaradi stalnih naravnih ovir in strukturnih problemov

(8)  Mnenje EESO Priseljevanje v EU in politike vključevanja: sodelovanje med regionalnimi in lokalnimi oblastmi ter organizacijami civilne družbe – UL C 318 z dne 23. 12. 2006, str. 128.

8

Priseljevanje v EU in politike vključevanja: sodelovanje med regionalnimi in lokalnimi oblastmi ter organizacijami civilne družbe

(9)  STERN-Review, avtor sir Nicholas Stern, 30.12.2006, Stern Review executive summary, New Economics Foundation.

9

Stern Review executive summary

(10)  Sklepi Evropskega sveta v Bruslju 12. decembra 2003, točke 2, 3, 4 in 5.

10

(11)  Mnenje EESO o Sporočilu Komisije: Zaustavitev izgube biotske raznovrstnosti do leta 2010 in pozneje – Ohranjanje storitev ekosistemov za blaginjo ljudi COM(2006) 216 konč. – UL C 57, 10. 3. 2007, str. 7.

11

Sporočilu Komisije: Zaustavitev izgube biotske raznovrstnosti do leta 2010 in pozneje – Ohranjanje storitev ekosistemov za blaginjo ljudi

---

| 20.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 168/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 168/22

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o Poročilu Komisije: poročilo o politiki konkurence (2005)

SEC(2006)761 konč.

(2007/C 168/04)

Evropska komisija je 15. junija 2006 sklenila, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o: Poročilo o politiki konkurence za leto 2005.

Strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 27. marca 2007. Poročevalec je bil g. GARAI.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 435. plenarnem zasedanju 25. in 26. aprila 2007 (seja z dne 26. aprila) s 115 glasovi za, 40 glasovi proti in 12 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | V tem mnenju ni mogoče zajeti vseh dejavnosti GD za konkurenco (1). Na kratko smo lahko obravnavali le omejeno število primerov; sklepov sodišč v zvezi s protimonopolnimi pravili, spojitvami/združevanji in državnimi pomočmi ni bilo mogoče obravnavati, saj bi bilo za to treba izvesti poglobljeno analizo natančnega tržnega vedenja podjetij in stališč oblasti glede tega. Kljub temu je iz poročila jasno, da pristop GD za konkurenco pri obravnavi primerov in vodenju postopkov zaznamuje resnična vztrajnost in želja najti primerne in izvedljive rešitve problemov. Kritiko bi lahko izrekli v zvezi z nekaterimi temami, pri katerih glede na zahteve mednarodne konkurence, ki jih opisujejo lizbonska strategija in njeni spremljevalni dokumenti, pomen sektorja ni upravičeval pozornosti Komisije. Po mnenju EESO sta takšna primera dokument za spremljanje – poročilo za leto 2005 Poklicne storitve – prostor za več reform in delovni dokument Komisije Napredek po državah članicah pri pregledovanju in odpravljanju nepotrebnih omejevanj konkurence na področju poklicnih storitev. EESO meni, da liberalizacija storitev, h kateri poziva lizbonska strategija, vključuje predvsem storitve, pomembne v mednarodnem obsegu (infrastruktura, telekomunikacije, transport), in precej manj svobodne poklice (arhitekte, odvetnike, zdravnike, inženirje, računovodje ali farmacevte); ti namreč najpogosteje delujejo kot mikro–podjetniki na lokalni ravni in zato v skladu z načelom subsidiarnosti spadajo v pristojnost držav članic (gl. sodbo Sodišča Evropskih skupnosti v združenih zadevah C-94/04 in C-202/04, Cipolla-Macrino (2)). Če želimo izpolniti pričakovanja družbe – zagotoviti visoko raven strokovnosti, izkušenj in zaupanja, ne smemo zanikati potrebe po določenih normativnih omejitvah. EESO pozdravlja dejstvo, da so bile v državah članicah izvedene natančne analize različnih trgov svobodnih poklicev, ki so ocenile obseg in strogost veljavnih omejitev. Vendar kljub temu velja poudariti, da je treba poleg gospodarskih učinkov na strukturo konkurence analizirati tudi možne učinke predlaganih liberalizacij na družbeno strukturo. To seveda ne izključuje postopkov nacionalnih organov za konkurenco v zvezi s kršitvami protimonopolnih pravil, večinoma usmerjenih proti poskusom poklicnih združenj, da bi določala cene. |
| --- | --- |

1.1

V tem mnenju ni mogoče zajeti vseh dejavnosti GD za konkurenco (1). Na kratko smo lahko obravnavali le omejeno število primerov; sklepov sodišč v zvezi s protimonopolnimi pravili, spojitvami/združevanji in državnimi pomočmi ni bilo mogoče obravnavati, saj bi bilo za to treba izvesti poglobljeno analizo natančnega tržnega vedenja podjetij in stališč oblasti glede tega. Kljub temu je iz poročila jasno, da pristop GD za konkurenco pri obravnavi primerov in vodenju postopkov zaznamuje resnična vztrajnost in želja najti primerne in izvedljive rešitve problemov. Kritiko bi lahko izrekli v zvezi z nekaterimi temami, pri katerih glede na zahteve mednarodne konkurence, ki jih opisujejo lizbonska strategija in njeni spremljevalni dokumenti, pomen sektorja ni upravičeval pozornosti Komisije. Po mnenju EESO sta takšna primera dokument za spremljanje – poročilo za leto 2005 Poklicne storitve – prostor za več reform in delovni dokument Komisije Napredek po državah članicah pri pregledovanju in odpravljanju nepotrebnih omejevanj konkurence na področju poklicnih storitev. EESO meni, da liberalizacija storitev, h kateri poziva lizbonska strategija, vključuje predvsem storitve, pomembne v mednarodnem obsegu (infrastruktura, telekomunikacije, transport), in precej manj svobodne poklice (arhitekte, odvetnike, zdravnike, inženirje, računovodje ali farmacevte); ti namreč najpogosteje delujejo kot mikro–podjetniki na lokalni ravni in zato v skladu z načelom subsidiarnosti spadajo v pristojnost držav članic (gl. sodbo Sodišča Evropskih skupnosti v združenih zadevah C-94/04 in C-202/04, Cipolla-Macrino (2)). Če želimo izpolniti pričakovanja družbe – zagotoviti visoko raven strokovnosti, izkušenj in zaupanja, ne smemo zanikati potrebe po določenih normativnih omejitvah. EESO pozdravlja dejstvo, da so bile v državah članicah izvedene natančne analize različnih trgov svobodnih poklicev, ki so ocenile obseg in strogost veljavnih omejitev. Vendar kljub temu velja poudariti, da je treba poleg gospodarskih učinkov na strukturo konkurence analizirati tudi možne učinke predlaganih liberalizacij na družbeno strukturo. To seveda ne izključuje postopkov nacionalnih organov za konkurenco v zvezi s kršitvami protimonopolnih pravil, večinoma usmerjenih proti poskusom poklicnih združenj, da bi določala cene.

| 1.2 | Odboru je bilo predlagano, naj se bolj opre na široko strokovno znanje in delovne izkušnje združenj in organizacij civilne družbe, ki jih zastopa, občasno pa lahko tudi izvaja raziskave, namenjene sprožitvi postopkov zaradi kršitve protimonopolnih pravil in zaradi državnih pomoči. GD za konkurenco bi lahko k temu pripomogel tako, da bi EESO dajal informacije o svojih političnih ciljih ali ga celo obveščal o svoji dejavnosti v zvezi z zadevami, če to dopuščajo zahteve po zaupnosti. |
| --- | --- |

1.2

Odboru je bilo predlagano, naj se bolj opre na široko strokovno znanje in delovne izkušnje združenj in organizacij civilne družbe, ki jih zastopa, občasno pa lahko tudi izvaja raziskave, namenjene sprožitvi postopkov zaradi kršitve protimonopolnih pravil in zaradi državnih pomoči. GD za konkurenco bi lahko k temu pripomogel tako, da bi EESO dajal informacije o svojih političnih ciljih ali ga celo obveščal o svoji dejavnosti v zvezi z zadevami, če to dopuščajo zahteve po zaupnosti.

| 1.3 | Uvesti bi bilo treba redna srečanja med predstavniki EESO in kontaktno osebo GD za konkurenco, zadolženo za potrošnike. Izmenjava informacij lahko prispeva k zagotavljanju stalnega dialoga z organizacijami za varstvo potrošnikov. Ko bo GD za konkurenco pripravil povzetek sektorskih preiskav (3) energetike (plina in električne energije) in finančnih storitev (bančno poslovanje s prebivalstvom in poslovno zavarovanje), bi moral rezultate dati na voljo predstavnikom EESO (najbolje v okviru delovne skupine), da jih proučijo in komentirajo. |
| --- | --- |

1.3

Uvesti bi bilo treba redna srečanja med predstavniki EESO in kontaktno osebo GD za konkurenco, zadolženo za potrošnike. Izmenjava informacij lahko prispeva k zagotavljanju stalnega dialoga z organizacijami za varstvo potrošnikov. Ko bo GD za konkurenco pripravil povzetek sektorskih preiskav (3) energetike (plina in električne energije) in finančnih storitev (bančno poslovanje s prebivalstvom in poslovno zavarovanje), bi moral rezultate dati na voljo predstavnikom EESO (najbolje v okviru delovne skupine), da jih proučijo in komentirajo.

| 1.4 | EESO ugotavlja, da bi moral povzeti svoja stališča o vplivu politike konkurence na ekonomske in socialne vrednote, za katere se zavzema. Zato bo zelo kmalu začel pripravljati študijo, ki bo pojasnila pojma konkurence in konkurenčnosti (vključno s sedanjim pomenom) v duhu lizbonske agende ter ocenila njune predvidene družbene učinke v državah članicah. |
| --- | --- |

1.4

EESO ugotavlja, da bi moral povzeti svoja stališča o vplivu politike konkurence na ekonomske in socialne vrednote, za katere se zavzema. Zato bo zelo kmalu začel pripravljati študijo, ki bo pojasnila pojma konkurence in konkurenčnosti (vključno s sedanjim pomenom) v duhu lizbonske agende ter ocenila njune predvidene družbene učinke v državah članicah.

| 1.5 | Ko je GD za konkurenco začel razpravo o izvajanju člena 82 PES (zloraba prevladujočega položaja), je objavil študijo o izključevalnem ravnanju podjetja s prevladujočim položajem, ki je škodljivo tako za konkurente kot za konkurenco. Dokument je sprožil velik odziv. Komisija je obljubila, da bo nadaljevala z delom na to temo in se osredotočila na zlorabljanje prevladujočega položaja, vprašanje, ki je s stališča potrošnikov in dobaviteljev prevladujočih podjetij na trgu (malih in srednje velikih podjetij) najbolj pereče. EESO meni, da bi Komisija morala že sedaj začeti pripravljati dokument za razpravo o ravnanjih, ki bi jih na podlagi člena 82 lahko obravnavali kot zlorabe prevladujočega položaja. Ta dokument bi bil lahko podlaga za razpravo, nato pa – ko bi bilo opredeljenih dovolj značilnosti obeh vrst kršitev, torej izključevalnega ravnanja in zlorabljanja položaja – bi zaključke glede interpretiranja pravil v zvezi z zlorabo prevladujočega položaja predstavili v obliki skupnih smernic. |
| --- | --- |

1.5

Ko je GD za konkurenco začel razpravo o izvajanju člena 82 PES (zloraba prevladujočega položaja), je objavil študijo o izključevalnem ravnanju podjetja s prevladujočim položajem, ki je škodljivo tako za konkurente kot za konkurenco. Dokument je sprožil velik odziv. Komisija je obljubila, da bo nadaljevala z delom na to temo in se osredotočila na zlorabljanje prevladujočega položaja, vprašanje, ki je s stališča potrošnikov in dobaviteljev prevladujočih podjetij na trgu (malih in srednje velikih podjetij) najbolj pereče. EESO meni, da bi Komisija morala že sedaj začeti pripravljati dokument za razpravo o ravnanjih, ki bi jih na podlagi člena 82 lahko obravnavali kot zlorabe prevladujočega položaja. Ta dokument bi bil lahko podlaga za razpravo, nato pa – ko bi bilo opredeljenih dovolj značilnosti obeh vrst kršitev, torej izključevalnega ravnanja in zlorabljanja položaja – bi zaključke glede interpretiranja pravil v zvezi z zlorabo prevladujočega položaja predstavili v obliki skupnih smernic.

2.   Uvod

| 2.1 | Prosti trg ne prinaša vedno najboljših možnih rezultatov. Izkrivljanje konkurence škodi zaposlenim in potrošnikom ter podjetjem in gospodarstvu na sploh. Politika konkurence in konkurenčno pravo sta instrumenta, ki vladam omogočata določiti pravične tržne prakse in s pomočjo materialnih in postopkovnih predpisov upravnega prava zagotavljati njihovo izvajanje. |
| --- | --- |

2.1

Prosti trg ne prinaša vedno najboljših možnih rezultatov. Izkrivljanje konkurence škodi zaposlenim in potrošnikom ter podjetjem in gospodarstvu na sploh. Politika konkurence in konkurenčno pravo sta instrumenta, ki vladam omogočata določiti pravične tržne prakse in s pomočjo materialnih in postopkovnih predpisov upravnega prava zagotavljati njihovo izvajanje.

| 2.2 | Zanimiva je ugotovitev, da imajo v obdobju, ko EESO pripravlja mnenje o poročilu, sodobne demokratične države s tržno usmerjenim gospodarstvom na voljo dve osnovni vrsti instrumentov, s katerimi lahko vplivajo na gospodarstvo:






  — | industrijska politika, ki vpliva na akterje na trgu prek davčnih olajšav, subvencij in drugih pomoči in neposredno posega v gospodarstvo; |
| --- | --- | --- |

2.2

Zanimiva je ugotovitev, da imajo v obdobju, ko EESO pripravlja mnenje o poročilu, sodobne demokratične države s tržno usmerjenim gospodarstvom na voljo dve osnovni vrsti instrumentov, s katerimi lahko vplivajo na gospodarstvo:

—

industrijska politika, ki vpliva na akterje na trgu prek davčnih olajšav, subvencij in drugih pomoči in neposredno posega v gospodarstvo;

| — | politika konkurence (v ozkem pomenu), ki ne opredeljuje le nezaželenih vrst praks, ampak z namenom uveljavljanja pravičnih razmer na trgu daje tudi dostop do uporabe zakonov in predvsem prava, ki vključuje tudi sankcije. |
| --- | --- |

—

politika konkurence (v ozkem pomenu), ki ne opredeljuje le nezaželenih vrst praks, ampak z namenom uveljavljanja pravičnih razmer na trgu daje tudi dostop do uporabe zakonov in predvsem prava, ki vključuje tudi sankcije.

| 2.2.1 | Generalni direktorat za konkurenco lahko uporablja ti dve politiki: izvajanje členov 81, 82 in 86 (4) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (PES) je tipična dejavnost organa, pristojnega za vprašanja konkurence. |
| --- | --- |

2.2.1

Generalni direktorat za konkurenco lahko uporablja ti dve politiki: izvajanje členov 81, 82 in 86 (4) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (PES) je tipična dejavnost organa, pristojnega za vprašanja konkurence.

| 2.3 | Druga pomembna ugotovitev pa je, da se večina strinja, da je poštena, neizkrivljena in obstojna konkurenca med akterji na trgu verjetno najboljše jamstvo za potrošnike, da bosta kakovost izdelkov in izbira, ki jo bodo imeli na voljo, v skladu z njihovimi pričakovanji. Vseeno pa ne smemo pozabiti, da na „potrošnikove interese“ vpliva še mnogo drugih elementov: splošno stanje družbe, ugodni ali neugodni materialni in duhovni ali moralni dejavniki, itd. Evropski ekonomsko-socialni odbor (v nadaljevanju EESO ali Odbor) umešča poročilo GD za konkurenco v splošen okvir in ga obravnava z vidika vrednot Odbora, ki so del njegovega poslanstva. |
| --- | --- |

2.3

Druga pomembna ugotovitev pa je, da se večina strinja, da je poštena, neizkrivljena in obstojna konkurenca med akterji na trgu verjetno najboljše jamstvo za potrošnike, da bosta kakovost izdelkov in izbira, ki jo bodo imeli na voljo, v skladu z njihovimi pričakovanji. Vseeno pa ne smemo pozabiti, da na „potrošnikove interese“ vpliva še mnogo drugih elementov: splošno stanje družbe, ugodni ali neugodni materialni in duhovni ali moralni dejavniki, itd. Evropski ekonomsko-socialni odbor (v nadaljevanju EESO ali Odbor) umešča poročilo GD za konkurenco v splošen okvir in ga obravnava z vidika vrednot Odbora, ki so del njegovega poslanstva.

3.   Izvajanje členov 81 in 82 PES

| 3.1 | Kadar Komisija v skladu s členoma 81 in 82 Rimske pogodbe v zvezi z usklajenimi ravnanji in zlorabo prevladujočega položaja (pri omejevanju konkurence) izvaja svoje pristojnosti uporabe prava, se te nanašajo na podjetja
   (5) v državah članicah in se lahko primerjajo z izvajanjem skoraj sodne pristojnosti, ker se Komisija naknadno izreče o tržnih praksah podjetij z vidika pravil o konkurenci. Ta dejavnost, ki jo od začetka šestdesetih let izvaja generalni direktorat Komisije za konkurenco (GD za konkurenco), se kaže v odločbah Komisije, ki so skupaj s sodbami Sodišča prve stopnje in Sodišča Evropskih skupnosti (v primeru pritožb) v obdobju štiridesetih let postale pravni sistem precedensov, ki so avtoriteta na tem področju. Sodna praksa, ki je tako nastajala z odločbami o različnih tržnih položajih, je eden najpomembnejših elementov pravnega reda Skupnosti. |
| --- | --- |

3.1

Kadar Komisija v skladu s členoma 81 in 82 Rimske pogodbe v zvezi z usklajenimi ravnanji in zlorabo prevladujočega položaja (pri omejevanju konkurence) izvaja svoje pristojnosti uporabe prava, se te nanašajo na podjetja
   (5) v državah članicah in se lahko primerjajo z izvajanjem skoraj sodne pristojnosti, ker se Komisija naknadno izreče o tržnih praksah podjetij z vidika pravil o konkurenci. Ta dejavnost, ki jo od začetka šestdesetih let izvaja generalni direktorat Komisije za konkurenco (GD za konkurenco), se kaže v odločbah Komisije, ki so skupaj s sodbami Sodišča prve stopnje in Sodišča Evropskih skupnosti (v primeru pritožb) v obdobju štiridesetih let postale pravni sistem precedensov, ki so avtoriteta na tem področju. Sodna praksa, ki je tako nastajala z odločbami o različnih tržnih položajih, je eden najpomembnejših elementov pravnega reda Skupnosti.

| 3.2 | Pregled poročila za leto 2005 jasno kaže, da se GD za konkurenco dobro zaveda vseh pomembnih vidikov gospodarske konkurence v in zunaj EU ter nalog, ki jih je treba opraviti za zagotovitev pravne varnosti na tem področju, predvsem zato, da bodo nacionalne oblasti in sodišča za konkurenco lahko uporabljala tudi temeljno sodno prakso EU. Ta pravila namreč stalno oblikujejo evropske in nacionalne sodne prakse.
  EESO želi komentirati naslednje pobude, predloge in preiskave iz leta 2005: |
| --- | --- |

3.2

Pregled poročila za leto 2005 jasno kaže, da se GD za konkurenco dobro zaveda vseh pomembnih vidikov gospodarske konkurence v in zunaj EU ter nalog, ki jih je treba opraviti za zagotovitev pravne varnosti na tem področju, predvsem zato, da bodo nacionalne oblasti in sodišča za konkurenco lahko uporabljala tudi temeljno sodno prakso EU. Ta pravila namreč stalno oblikujejo evropske in nacionalne sodne prakse.

EESO želi komentirati naslednje pobude, predloge in preiskave iz leta 2005:

| 3.2.1 | Uredba o pravilih dostopa Komisije do dosjejev v zadevah, ki se nanašajo na usklajena ravnanja, zlorabo prevladujočega položaja in združevanja: to je še vedno občutljivo vprašanje postopkov in Komisija nenehno izpopolnjuje pomembne podrobnosti. Evropska komisija meni, da je treba podjetjem, ki so v postopkih kartelov, zlorabe prevladujočega položaja ali združitev, zagotoviti dostop do dokumentov, ki jih pripravlja, se pravi do dosjejev v papirni in elektronski obliki. Nova uredba nadomešča predhodno besedilo, sprejeto leta 1997. |
| --- | --- |

3.2.1

Uredba o pravilih dostopa Komisije do dosjejev v zadevah, ki se nanašajo na usklajena ravnanja, zlorabo prevladujočega položaja in združevanja: to je še vedno občutljivo vprašanje postopkov in Komisija nenehno izpopolnjuje pomembne podrobnosti. Evropska komisija meni, da je treba podjetjem, ki so v postopkih kartelov, zlorabe prevladujočega položaja ali združitev, zagotoviti dostop do dokumentov, ki jih pripravlja, se pravi do dosjejev v papirni in elektronski obliki. Nova uredba nadomešča predhodno besedilo, sprejeto leta 1997.

| 3.2.2 | Vabilo potencialnim pritožnikom, da predložijo podatke, s katerimi bi prispevali k učinkovitemu izvajanju pravil o konkurenci: zanimiva je ugotovitev, da je bilo to vabilo objavljeno v poročilu, ki ga obravnava to mnenje. Kaže na težave, ki jih imajo organi za konkurenco pri nadzoru trga, in poziva organizacije civilne družbe in poklicna združenja k aktivnemu sodelovanju (na primer z zbiranjem informacij) pri uvedbi in izvajanju preiskav, katerih cilj je pregon hudih kršitev konkurenčnega prava. |
| --- | --- |

3.2.2

Vabilo potencialnim pritožnikom, da predložijo podatke, s katerimi bi prispevali k učinkovitemu izvajanju pravil o konkurenci: zanimiva je ugotovitev, da je bilo to vabilo objavljeno v poročilu, ki ga obravnava to mnenje. Kaže na težave, ki jih imajo organi za konkurenco pri nadzoru trga, in poziva organizacije civilne družbe in poklicna združenja k aktivnemu sodelovanju (na primer z zbiranjem informacij) pri uvedbi in izvajanju preiskav, katerih cilj je pregon hudih kršitev konkurenčnega prava.

| 3.2.3 | Dokument za razpravo o uporabi člena 82 PES (ki se nanaša na zlorabo prevladujočega položaja): GD za konkurenco je želel spodbuditi razpravo strokovnjakov o izključevalnem vedenju, ki omejuje konkurenco, tistih podjetij, ki imajo takšno moč na trgu, da lahko vplivajo na ravnanje konkurentov in imajo od tega enostranske koristi. K dokumentu za razpravo (ki bo osnova za prihodnje smernice) je bilo podanih več kot sto prispevkov. Ti v glavnem izpostavljajo potrebo po ekonomski analizi trgov in pomembnih akterjev. Te ugotovitve ni mogoče zanikati. Vendar pa je veliko udeležencev poudarilo, da je treba priznati načelo, po katerem učinkovitih podjetij ne bi smeli ovirati pri izvajanju njihovih tržnih strategij. To pomeni, da se namesto stroge prepovedi tržnih zlorab ta modna teorija zavzema za večjo tolerantnost (za pravilo razuma, za načelo ali pravilo, po katerem naj bi se posluževali „presoje po zdravi pameti“) pri podjetniških strategijah, ki so agresivne, a učinkovite. Vendar pa je v skladu z evropsko sodno prakso (6) tak pristop v nasprotju s prevladujočim stališčem na evropski ravni, da se ne tolerira zlorab s ciljem izključiti nezaželene konkurente. (7) Nedvomno je v ospredju politik konkurence dilema: kje so meje, ki jih ključni akterji na trgu ne smejo prekoračiti? Glede na to, da EESO želi braniti interese civilne družbe (malih in srednje velikih podjetij (8), delavcev, potrošnikov itd.) ga seveda zanimajo rezultati te razprave. |
| --- | --- |

3.2.3

Dokument za razpravo o uporabi člena 82 PES (ki se nanaša na zlorabo prevladujočega položaja): GD za konkurenco je želel spodbuditi razpravo strokovnjakov o izključevalnem vedenju, ki omejuje konkurenco, tistih podjetij, ki imajo takšno moč na trgu, da lahko vplivajo na ravnanje konkurentov in imajo od tega enostranske koristi. K dokumentu za razpravo (ki bo osnova za prihodnje smernice) je bilo podanih več kot sto prispevkov. Ti v glavnem izpostavljajo potrebo po ekonomski analizi trgov in pomembnih akterjev. Te ugotovitve ni mogoče zanikati. Vendar pa je veliko udeležencev poudarilo, da je treba priznati načelo, po katerem učinkovitih podjetij ne bi smeli ovirati pri izvajanju njihovih tržnih strategij. To pomeni, da se namesto stroge prepovedi tržnih zlorab ta modna teorija zavzema za večjo tolerantnost (za pravilo razuma, za načelo ali pravilo, po katerem naj bi se posluževali „presoje po zdravi pameti“) pri podjetniških strategijah, ki so agresivne, a učinkovite. Vendar pa je v skladu z evropsko sodno prakso (6) tak pristop v nasprotju s prevladujočim stališčem na evropski ravni, da se ne tolerira zlorab s ciljem izključiti nezaželene konkurente. (7) Nedvomno je v ospredju politik konkurence dilema: kje so meje, ki jih ključni akterji na trgu ne smejo prekoračiti? Glede na to, da EESO želi braniti interese civilne družbe (malih in srednje velikih podjetij (8), delavcev, potrošnikov itd.) ga seveda zanimajo rezultati te razprave.

| 3.2.4 | Smernice o presoji vpliva predvidevajo, da se vse zakonodajne in politične pobude letnega delovnega programa Komisije proučijo z vidika njihovega možnega pozitivnega ali negativnega vpliva na konkurenco. Gre za pobudo, katere namen je „preprečiti nepotrebna ali nesorazmerna omejevanja konkurence“ že od zakonodajne faze EU dalje. Takšno upoštevanje možnih vplivov na trge (katere?) kaže, kako globoko se je pojem „intenzivne“ ali „popolne“ konkurence (kar pomeni poštene in neizkrivljene) zakoreninil v pristopu Komisije. EESO meni, da bi bilo „konkurenco“ treba obravnavati v veliko širšem smislu, kajti dolgoročni interesi se lahko zlasti v primeru potrošnikov, delavcev ter malih in srednje velikih podjetij znatno razlikujejo od takojšnjih interesov, da bi dosegli stanje „popolne“ konkurence. (9) |
| --- | --- |

3.2.4

Smernice o presoji vpliva predvidevajo, da se vse zakonodajne in politične pobude letnega delovnega programa Komisije proučijo z vidika njihovega možnega pozitivnega ali negativnega vpliva na konkurenco. Gre za pobudo, katere namen je „preprečiti nepotrebna ali nesorazmerna omejevanja konkurence“ že od zakonodajne faze EU dalje. Takšno upoštevanje možnih vplivov na trge (katere?) kaže, kako globoko se je pojem „intenzivne“ ali „popolne“ konkurence (kar pomeni poštene in neizkrivljene) zakoreninil v pristopu Komisije. EESO meni, da bi bilo „konkurenco“ treba obravnavati v veliko širšem smislu, kajti dolgoročni interesi se lahko zlasti v primeru potrošnikov, delavcev ter malih in srednje velikih podjetij znatno razlikujejo od takojšnjih interesov, da bi dosegli stanje „popolne“ konkurence. (9)

| 3.2.5 | Zelena knjiga o tožbah za denarne odškodnine zaradi kršenja protimonopolnih pravil ES: EESO je v svojem nedavnem mnenju, sprejetem 26. oktobra 2006, to področje ocenil pozitivno. Predstavitev Zelene knjige o tožbah za denarne odškodnine zaradi kršenja protimonopolnih pravil ES je bila dobro sprejeta in je sprožila obsežno razpravo, saj obstaja povpraševanje po možnosti, da bi žrtve monopolnih tržnih praks lahko zahtevale denarne odškodnine zaradi izgub, ki so jih utrpele. EESO v svojem nedavnem mnenju INT/306 med drugim trdi, da je cilj zaščita vseh udeleženih akterjev na notranjem trgu. Zaradi prostega pretoka je treba v vseh državah zagotoviti določeno stopnjo enotnosti na področju pogodbenih obveznosti. Pri čezmejnem poslovanju pa je treba spodbujati določeno stopnjo usklajenosti med pravnimi korpusi različnih držav. |
| --- | --- |

3.2.5

Zelena knjiga o tožbah za denarne odškodnine zaradi kršenja protimonopolnih pravil ES: EESO je v svojem nedavnem mnenju, sprejetem 26. oktobra 2006, to področje ocenil pozitivno. Predstavitev Zelene knjige o tožbah za denarne odškodnine zaradi kršenja protimonopolnih pravil ES je bila dobro sprejeta in je sprožila obsežno razpravo, saj obstaja povpraševanje po možnosti, da bi žrtve monopolnih tržnih praks lahko zahtevale denarne odškodnine zaradi izgub, ki so jih utrpele. EESO v svojem nedavnem mnenju INT/306 med drugim trdi, da je cilj zaščita vseh udeleženih akterjev na notranjem trgu. Zaradi prostega pretoka je treba v vseh državah zagotoviti določeno stopnjo enotnosti na področju pogodbenih obveznosti. Pri čezmejnem poslovanju pa je treba spodbujati določeno stopnjo usklajenosti med pravnimi korpusi različnih držav.

| 3.2.5.1 | Poleg tega je treba upoštevati evropske organe za konkurenco ter nacionalne organe za konkurenco, katerih naloga je opredeliti prepovedane trgovinske prakse in sankcije na tem področju, ki jih je treba naložiti podjetjem, ki kršijo predpise. |
| --- | --- |

3.2.5.1

Poleg tega je treba upoštevati evropske organe za konkurenco ter nacionalne organe za konkurenco, katerih naloga je opredeliti prepovedane trgovinske prakse in sankcije na tem področju, ki jih je treba naložiti podjetjem, ki kršijo predpise.

| 3.2.6 | Uvedba preiskav nedavno liberaliziranih sektorjev plina in električne energije: ti pregledi bodo gotovo prispevali k razjasnitvi dejanskega stanja teh zelo pomembnih sektorjev, ki imata velik domet in za katere se je dolgo govorilo, da bi ju liberalizacija rešila vseh težav. Skrajni čas je že, da se izvede nepristranski pregled obstoječih trgov na lokalni, nacionalni in širši ravni, ki bi osvetlil mnoge monopolne položaje s škodljivimi posledicami za potrošnike, delavce in podjetja. |
| --- | --- |

3.2.6

Uvedba preiskav nedavno liberaliziranih sektorjev plina in električne energije: ti pregledi bodo gotovo prispevali k razjasnitvi dejanskega stanja teh zelo pomembnih sektorjev, ki imata velik domet in za katere se je dolgo govorilo, da bi ju liberalizacija rešila vseh težav. Skrajni čas je že, da se izvede nepristranski pregled obstoječih trgov na lokalni, nacionalni in širši ravni, ki bi osvetlil mnoge monopolne položaje s škodljivimi posledicami za potrošnike, delavce in podjetja.

| 3.2.7 | Elektronska komunikacija: za evropske trge komunikacij, ki so vedno bolj povezani, je značilno vedno večje nezadovoljstvo. Stopnje, ki jih pri trgovanju na debelo uporabljajo operaterji mobilnih omrežij za zaračunavanje stroškov uporabe mobilnih telefonov v tujini, so previsoke. Zato je GD za konkurenco začel preiskave s pomočjo obvestil o nasprotovanju, poslanih operaterjem. Začasni zaključki preiskave ugotavljajo, da sta dve izmed treh vodilnih nemških podjetij zlorabili prevladujoč položaj z „nelojalnimi in pretirano visokimi“ tarifami. |
| --- | --- |

3.2.7

Elektronska komunikacija: za evropske trge komunikacij, ki so vedno bolj povezani, je značilno vedno večje nezadovoljstvo. Stopnje, ki jih pri trgovanju na debelo uporabljajo operaterji mobilnih omrežij za zaračunavanje stroškov uporabe mobilnih telefonov v tujini, so previsoke. Zato je GD za konkurenco začel preiskave s pomočjo obvestil o nasprotovanju, poslanih operaterjem. Začasni zaključki preiskave ugotavljajo, da sta dve izmed treh vodilnih nemških podjetij zlorabili prevladujoč položaj z „nelojalnimi in pretirano visokimi“ tarifami.

| 3.2.7.1 | EESO bi želel izkoristiti to priložnost, da brez ovinkarjenja pove, da sta se tako izraz „pretirano visoke cene“ kot sam koncept postopoma vrinila v razlago člena 82 PES (10), kajti pogodba navaja le „določanje nepoštenih cen“, kar z drugimi besedami pomeni nepravične ali neupravičene cene. Komisija doslej ni hotela preiskovati tržnih praks višanja cen, ki izhajajo iz zlorab podjetij s prevladujočim položajem, ter ugotavljati kršitve na tem področju, ker ni hotela opredeliti „dobrih“ in „slabih“ cen (11) (v glavnem je šlo za cene storitev, opravljenih v različnih državah). Medtem ko se operaterji mobilne telefonije prilagajajo vse večjemu povpraševanju po storitvah mednarodnih povezav (sledenja (roaming)), potrošniki postajajo vse bolj občutljivi na stroške, ki jih morajo plačati. Upravičeno dojemajo vsako, tudi neznatno zvišanje cen kot „nepošteno“, čeprav ni nujno „pretirano“. EESO z zanimanjem pričakuje rezultate in sklepe Komisije o tej zadevi ter o drugih podobnih primerih. |
| --- | --- |

3.2.7.1

EESO bi želel izkoristiti to priložnost, da brez ovinkarjenja pove, da sta se tako izraz „pretirano visoke cene“ kot sam koncept postopoma vrinila v razlago člena 82 PES (10), kajti pogodba navaja le „določanje nepoštenih cen“, kar z drugimi besedami pomeni nepravične ali neupravičene cene. Komisija doslej ni hotela preiskovati tržnih praks višanja cen, ki izhajajo iz zlorab podjetij s prevladujočim položajem, ter ugotavljati kršitve na tem področju, ker ni hotela opredeliti „dobrih“ in „slabih“ cen (11) (v glavnem je šlo za cene storitev, opravljenih v različnih državah). Medtem ko se operaterji mobilne telefonije prilagajajo vse večjemu povpraševanju po storitvah mednarodnih povezav (sledenja (roaming)), potrošniki postajajo vse bolj občutljivi na stroške, ki jih morajo plačati. Upravičeno dojemajo vsako, tudi neznatno zvišanje cen kot „nepošteno“, čeprav ni nujno „pretirano“. EESO z zanimanjem pričakuje rezultate in sklepe Komisije o tej zadevi ter o drugih podobnih primerih.

| 3.2.8 | Odločba, s katero je bila podjetju AstraZeneca naložena globa zaradi zlorabe javnih postopkov in predpisov: Komisija je sprejela nov pristop pri razlagi člena 82 PES, ko je podjetjema AstraZeneca AB in AstraZeneca Plc (AZ) naložila globo 60 milijonov EUR zaradi kršitve člena 82 PES (in člena 54 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru). Zloraba je bila v tem, da sta obe podjetji, da bi ohranili zaščito pravic intelektualne lastnine, ki jima je omogočala še naprej ponujati njune izdelke po visoki ceni na številnih trgih, kršili postopke in predpise ter z napačno uporabo uredbe Sveta pridobili dodatni varstveni certifikat za patent njunega izdelka Losec, ki je zdravilo proti želodčnim razjedam. Zloraba je bila v tem, da sta pristojnim organom odločanja sporočili zavajajoče podatke. S tem ravnanjem sta dosegli podaljšanje patenta, zato veljavnost patenta za Losec ni mogla veljati kot pretekla. Losec tako ni mogel postati generičen izdelek, kar je manjšim podjetjem, sposobnim tržiti to zdravilo, onemogočilo, da bi ga same proizvajale po nižji ceni od cene, ki sta jo ponujali podjetji AstraZeneca. Posledice prestavitve datuma preteka patenta so tako neposredno škodovale potrošnikom. |
| --- | --- |

3.2.8

Odločba, s katero je bila podjetju AstraZeneca naložena globa zaradi zlorabe javnih postopkov in predpisov: Komisija je sprejela nov pristop pri razlagi člena 82 PES, ko je podjetjema AstraZeneca AB in AstraZeneca Plc (AZ) naložila globo 60 milijonov EUR zaradi kršitve člena 82 PES (in člena 54 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru). Zloraba je bila v tem, da sta obe podjetji, da bi ohranili zaščito pravic intelektualne lastnine, ki jima je omogočala še naprej ponujati njune izdelke po visoki ceni na številnih trgih, kršili postopke in predpise ter z napačno uporabo uredbe Sveta pridobili dodatni varstveni certifikat za patent njunega izdelka Losec, ki je zdravilo proti želodčnim razjedam. Zloraba je bila v tem, da sta pristojnim organom odločanja sporočili zavajajoče podatke. S tem ravnanjem sta dosegli podaljšanje patenta, zato veljavnost patenta za Losec ni mogla veljati kot pretekla. Losec tako ni mogel postati generičen izdelek, kar je manjšim podjetjem, sposobnim tržiti to zdravilo, onemogočilo, da bi ga same proizvajale po nižji ceni od cene, ki sta jo ponujali podjetji AstraZeneca. Posledice prestavitve datuma preteka patenta so tako neposredno škodovale potrošnikom.

| 3.2.8.1 | Novost tega postopka za kršitve protimonopolnih pravil Skupnosti je v tem, da je Komisija v odločbi presodila, da kljub temu, da se konkurenti lahko pritožijo v okviru postopka podaljšanja patenta, uporaba člena 82 PES ni izključena. Podjetji AstraZeneca sta bili v prevladujočem položaju na evropskih (in drugih) trgih in do zlorabe je prišlo s pomočjo goljufanja pri začetku postopkov. |
| --- | --- |

3.2.8.1

Novost tega postopka za kršitve protimonopolnih pravil Skupnosti je v tem, da je Komisija v odločbi presodila, da kljub temu, da se konkurenti lahko pritožijo v okviru postopka podaljšanja patenta, uporaba člena 82 PES ni izključena. Podjetji AstraZeneca sta bili v prevladujočem položaju na evropskih (in drugih) trgih in do zlorabe je prišlo s pomočjo goljufanja pri začetku postopkov.

| 3.2.8.2 | EESO bi želel izkoristiti to priložnost in poudariti, da tovrstna tržna praksa spada bolj med „nelojalne tržne prakse“ (12), ki do sedaj niso bile v pristojnosti GD za konkurenco. V tem konkretnem primeru gre za zlorabo prevladujočega položaja, v mnogih drugih primerih pa podjetja ravnajo podobno, ne glede na to, kakšna je njihova tržna moč, in ostajajo nekaznovana. Z vidika integriranih trgov Skupnosti je treba poskrbeti tudi za boljšo zaščito potrošnikov in konkurentov, ki so v veliko primerih mala in srednje velika podjetja. Odločba Komisije o zadevi AstraZeneca obeta napredek v tej smeri. |
| --- | --- |

3.2.8.2

EESO bi želel izkoristiti to priložnost in poudariti, da tovrstna tržna praksa spada bolj med „nelojalne tržne prakse“ (12), ki do sedaj niso bile v pristojnosti GD za konkurenco. V tem konkretnem primeru gre za zlorabo prevladujočega položaja, v mnogih drugih primerih pa podjetja ravnajo podobno, ne glede na to, kakšna je njihova tržna moč, in ostajajo nekaznovana. Z vidika integriranih trgov Skupnosti je treba poskrbeti tudi za boljšo zaščito potrošnikov in konkurentov, ki so v veliko primerih mala in srednje velika podjetja. Odločba Komisije o zadevi AstraZeneca obeta napredek v tej smeri.

| 3.2.9 | Odločba o skrbniku spremljanja v nekdanji zadevi Microsoft: ta slavna zadeva je bila zelo odmevna in ameriška podjetja so iz nje potegnila koristen nauk. Dojela so, da evropski pravni sistem igra vlogo nadzornika tudi, ko gre za najmočnejše akterje na trgu zunaj Evropske unije. Zadnja odločba kaže na to, kako fleksibilna je Komisija pri iskanju in pripravi obojestransko sprejemljivih rešitev, tako da se lahko podjetje, ki krši evropske predpise, vrne nazaj v normalne okvire konkurence. Imenovanje skrbnika (13) za spremljanje prizadevanj tega velikana računalniške industrije, da bi izvedel korektivne ukrepe, ki jih predpisuje odločba, je instrument, prevzet iz postopkov za nadzor združevanj. Je odraz dobre volje, ki jo GD za konkurenco kaže v okviru sodelovanja s ciljem reševanja konfliktov. |
| --- | --- |

3.2.9

Odločba o skrbniku spremljanja v nekdanji zadevi Microsoft: ta slavna zadeva je bila zelo odmevna in ameriška podjetja so iz nje potegnila koristen nauk. Dojela so, da evropski pravni sistem igra vlogo nadzornika tudi, ko gre za najmočnejše akterje na trgu zunaj Evropske unije. Zadnja odločba kaže na to, kako fleksibilna je Komisija pri iskanju in pripravi obojestransko sprejemljivih rešitev, tako da se lahko podjetje, ki krši evropske predpise, vrne nazaj v normalne okvire konkurence. Imenovanje skrbnika (13) za spremljanje prizadevanj tega velikana računalniške industrije, da bi izvedel korektivne ukrepe, ki jih predpisuje odločba, je instrument, prevzet iz postopkov za nadzor združevanj. Je odraz dobre volje, ki jo GD za konkurenco kaže v okviru sodelovanja s ciljem reševanja konfliktov.

| 3.2.10 | Uvedba preiskave sektorja finančnih storitev: Odbor podpira preiskave, sprožene v tem sektorju na področju plačilnih kartic in majhnih bančnih poslov (tekoči računi in instrumenti financiranja malih in srednje velikih podjetij) ter posebnega pojava, značilnega za področje poslovnega zavarovanja (glej točko 3.2.10.2). |
| --- | --- |

3.2.10

Uvedba preiskave sektorja finančnih storitev: Odbor podpira preiskave, sprožene v tem sektorju na področju plačilnih kartic in majhnih bančnih poslov (tekoči računi in instrumenti financiranja malih in srednje velikih podjetij) ter posebnega pojava, značilnega za področje poslovnega zavarovanja (glej točko 3.2.10.2).

| 3.2.10.1 | Pri omenjenih bančnih storitvah je konkurenca oslabljena zaradi začetnih ovir, pomanjkanja dejanske izbire in, očitno, obstoja prevladujočih položajev. |
| --- | --- |

3.2.10.1

Pri omenjenih bančnih storitvah je konkurenca oslabljena zaradi začetnih ovir, pomanjkanja dejanske izbire in, očitno, obstoja prevladujočih položajev.

| 3.2.10.2 | Pri poslovnem zavarovanju bo sektorska preiskava „zlasti posvečena stopnji sodelovanja med zavarovanci in zavarovalnimi združenji na področjih, kot je določanje standardnih pogojev polic. (14) Medtem ko se takšno sodelovanje velikokrat izkaže za smotrno, lahko domnevno izkrivljajoče oblike sodelovanja na strani povpraševanja omejijo možnost za pogajanje o pogojih pokritja ter lahko tudi omejijo konkurenco in inovativnost na trgu.“ |
| --- | --- |

3.2.10.2

Pri poslovnem zavarovanju bo sektorska preiskava „zlasti posvečena stopnji sodelovanja med zavarovanci in zavarovalnimi združenji na področjih, kot je določanje standardnih pogojev polic. (14) Medtem ko se takšno sodelovanje velikokrat izkaže za smotrno, lahko domnevno izkrivljajoče oblike sodelovanja na strani povpraševanja omejijo možnost za pogajanje o pogojih pokritja ter lahko tudi omejijo konkurenco in inovativnost na trgu.“

| 3.2.11 | Predlog Komisije glede obveznosti javne službe in pogodb v potniškem železniškem in cestnem prometu ter prometu po celinskih plovnih poteh: revidirani predlog glede obveznosti javne službe in pogodb v potniškem prometu lahko spodbudi sodelovanje malih in srednje velikih podjetij, ki delujejo na tem področju, in jih tako postavi v boljši položaj pri zagotavljanju dela lokalnih prevozov. |
| --- | --- |

3.2.11

Predlog Komisije glede obveznosti javne službe in pogodb v potniškem železniškem in cestnem prometu ter prometu po celinskih plovnih poteh: revidirani predlog glede obveznosti javne službe in pogodb v potniškem prometu lahko spodbudi sodelovanje malih in srednje velikih podjetij, ki delujejo na tem področju, in jih tako postavi v boljši položaj pri zagotavljanju dela lokalnih prevozov.

| 3.2.12 | Ustanovitev novega direktorata za kartele, specializiranega za boj proti kartelom: EESO v celoti podpira napredek na področju profesionalne obravnave boja proti kartelom. |
| --- | --- |

3.2.12

Ustanovitev novega direktorata za kartele, specializiranega za boj proti kartelom: EESO v celoti podpira napredek na področju profesionalne obravnave boja proti kartelom.

| 3.2.13 | S 1. majem 2004 sta uredbi št. 1/2003 in 773/2004 o postopkih pri kršitvah protimonopolnih pravil ES uvedli nov sistem za prepoznavanje sporazumov, ki bi utegnili omejiti konkurenco, ki jih nameravajo skleniti akterji na trgu, in njihovih možnih vplivov. Podjetja nimajo več možnosti Komisiji ali organom držav članic, pristojnim za konkurenco, posredovati obvestila o osnutkih pogodb o skupnih podjetjih ter pogodb o sodelovanju (horizontalnem in vertikalnem), da bi pridobila predhodno stališče organa za konkurenco o tem, ali predvideni sporazum morebiti omejuje konkurenco. To pomeni, da morajo podjetja, namesto da bi od GD za konkurenco dobila individualno oprostitev, „upravno pismo“ ali „negativni izvid“, tako kot pred 1. majem 2004, sama nadzorovati vse vidike predvidenega sporazuma, da bi preverila, če v celoti ali deloma izpolnjujejo merila za to, da bi lahko pozitivno vplivala na ustrezne trge, v skladu s členom 81(3) PES. (15) Med temi pogoji je navedeno, da če je podoben sporazum (večinoma gre za ustanovitev skupnega podjetja) sklenjen na določenem trgu in udeležencem prinaša ugodnosti, morajo biti dela teh ugodnosti deležni potrošniki. |
| --- | --- |

3.2.13

S 1. majem 2004 sta uredbi št. 1/2003 in 773/2004 o postopkih pri kršitvah protimonopolnih pravil ES uvedli nov sistem za prepoznavanje sporazumov, ki bi utegnili omejiti konkurenco, ki jih nameravajo skleniti akterji na trgu, in njihovih možnih vplivov. Podjetja nimajo več možnosti Komisiji ali organom držav članic, pristojnim za konkurenco, posredovati obvestila o osnutkih pogodb o skupnih podjetjih ter pogodb o sodelovanju (horizontalnem in vertikalnem), da bi pridobila predhodno stališče organa za konkurenco o tem, ali predvideni sporazum morebiti omejuje konkurenco. To pomeni, da morajo podjetja, namesto da bi od GD za konkurenco dobila individualno oprostitev, „upravno pismo“ ali „negativni izvid“, tako kot pred 1. majem 2004, sama nadzorovati vse vidike predvidenega sporazuma, da bi preverila, če v celoti ali deloma izpolnjujejo merila za to, da bi lahko pozitivno vplivala na ustrezne trge, v skladu s členom 81(3) PES. (15) Med temi pogoji je navedeno, da če je podoben sporazum (večinoma gre za ustanovitev skupnega podjetja) sklenjen na določenem trgu in udeležencem prinaša ugodnosti, morajo biti dela teh ugodnosti deležni potrošniki.

| 3.2.13.1 | EESO želi poudariti, da mora biti nezmožnost izpolnjevanja pogoja, navedenega v zadnjem stavku prejšnjega odstavka, razlog za to, da določena praksa šteje za protikonkurenčno. Kadar Komisija ocenjuje sporazume, ki so v nasprotju s členom 81(1), bi morala vsak dokaz o tem, da so prakse podjetja škodovale potrošnikom, šteti za obremenilnega. |
| --- | --- |

3.2.13.1

EESO želi poudariti, da mora biti nezmožnost izpolnjevanja pogoja, navedenega v zadnjem stavku prejšnjega odstavka, razlog za to, da določena praksa šteje za protikonkurenčno. Kadar Komisija ocenjuje sporazume, ki so v nasprotju s členom 81(1), bi morala vsak dokaz o tem, da so prakse podjetja škodovale potrošnikom, šteti za obremenilnega.

4.   Nadzor združevanja

| 4.1 | Pomembna naloga Komisije je proučevati strukturo trga in predvidljive prevladujoče položaje, ki jih ustvarjajo združevanja podjetij, ki želijo združiti razvojne, proizvodne in tržne zmogljivosti, da bi pridobila večjo tržno moč in boljši položaj. Za združevanja lahko štejejo ne le združitve podjetij, pač pa tudi ustanavljanje skupnih podjetij, če vodilni izberejo eno in enotno upravljanje in če je dejavnost različnih udeležencev enaka dejavnosti enega samega akterja na ustreznem trgu. Cilj združevanj je povečati učinkovitost, pospešiti razvoj proizvodov, zmanjšati stroške ter pridobiti ugodnosti pri upravljanju. Vseeno pa imajo združevanja z vidika konkurence lahko negativen vpliv, kajti združevanje tržnih moči pogosto pripelje do prevladujočega položaja in v tem primeru je nevarnost, da pride do zlorab, velika. Spojitve imajo včasih negativen učinek. Več študij je pokazalo, da spojitve ne spodbujajo vedno učinkovitosti ali rasti. Dolgoročno imajo lahko negativen vpliv na dobiček in na vrednost podjetja. Istočasno pa lahko pride tudi do ukinitve velikega števila delovnih mest. Zato je pri oceni spojitev pomembno upoštevati tudi vprašanja v zvezi z zaposlovanjem in temami, ki se nanašajo na socialno politiko (na primer zaposlovanje). Najboljši način, da bi ocenili, ali bi želena združitev lahko povzročila izkrivljanje konkurence, je preveritev značilnosti načrta spojitve z vidika določb člena 81(3) PES (glej opombo št. 12 na dnu strani). Če združitev izpolnjuje tam navedena merila z vidika strukture trga in tržne moči podjetij, ki naj bi se spojila, potem se šteje za sprejemljivo. Gre za pomembno stično točko med nadzorom združevanj (ki je glavni instrument industrijske politike) in protimonopolnimi pravili, na katera se opirajo oblasti pri izvajanju politike konkurence v ozkem pomenu besede. |
| --- | --- |

4.1

Pomembna naloga Komisije je proučevati strukturo trga in predvidljive prevladujoče položaje, ki jih ustvarjajo združevanja podjetij, ki želijo združiti razvojne, proizvodne in tržne zmogljivosti, da bi pridobila večjo tržno moč in boljši položaj. Za združevanja lahko štejejo ne le združitve podjetij, pač pa tudi ustanavljanje skupnih podjetij, če vodilni izberejo eno in enotno upravljanje in če je dejavnost različnih udeležencev enaka dejavnosti enega samega akterja na ustreznem trgu. Cilj združevanj je povečati učinkovitost, pospešiti razvoj proizvodov, zmanjšati stroške ter pridobiti ugodnosti pri upravljanju. Vseeno pa imajo združevanja z vidika konkurence lahko negativen vpliv, kajti združevanje tržnih moči pogosto pripelje do prevladujočega položaja in v tem primeru je nevarnost, da pride do zlorab, velika. Spojitve imajo včasih negativen učinek. Več študij je pokazalo, da spojitve ne spodbujajo vedno učinkovitosti ali rasti. Dolgoročno imajo lahko negativen vpliv na dobiček in na vrednost podjetja. Istočasno pa lahko pride tudi do ukinitve velikega števila delovnih mest. Zato je pri oceni spojitev pomembno upoštevati tudi vprašanja v zvezi z zaposlovanjem in temami, ki se nanašajo na socialno politiko (na primer zaposlovanje). Najboljši način, da bi ocenili, ali bi želena združitev lahko povzročila izkrivljanje konkurence, je preveritev značilnosti načrta spojitve z vidika določb člena 81(3) PES (glej opombo št. 12 na dnu strani). Če združitev izpolnjuje tam navedena merila z vidika strukture trga in tržne moči podjetij, ki naj bi se spojila, potem se šteje za sprejemljivo. Gre za pomembno stično točko med nadzorom združevanj (ki je glavni instrument industrijske politike) in protimonopolnimi pravili, na katera se opirajo oblasti pri izvajanju politike konkurence v ozkem pomenu besede.

| 4.1.1 | Če letni obseg njihove prodaje preseže določen prag v EU in/ali na svetovni ravni, so podjetja dolžna Komisijo uradno obvestiti o njihovem uradnem namenu postati skupna tržna moč (združitev) in GD za konkurenco tedaj izvede postopke prve in včasih druge faze. Za tržno moč ne velja pogoj obveznega obveščanja: Komisija prouči ali določena združitev znatno omejuje konkurenco ali ne, na primer z ustvarjanjem prevladujočega položaja ali zaradi okrepitve položaja. |
| --- | --- |

4.1.1

Če letni obseg njihove prodaje preseže določen prag v EU in/ali na svetovni ravni, so podjetja dolžna Komisijo uradno obvestiti o njihovem uradnem namenu postati skupna tržna moč (združitev) in GD za konkurenco tedaj izvede postopke prve in včasih druge faze. Za tržno moč ne velja pogoj obveznega obveščanja: Komisija prouči ali določena združitev znatno omejuje konkurenco ali ne, na primer z ustvarjanjem prevladujočega položaja ali zaradi okrepitve položaja.

| 4.2 | Temeljni cilj nadzora združevanj (in eden izmed pričakovanih rezultatov) je prispevati k mednarodni konkurenčnosti evropskih proizvajalcev in distributerjev. (16) Vedno prisotna težava, povezana s prakso v EU je, da podjetja z združevanji pridejo do tako močnega prevladujočega položaja na trgu, da jih ta lahko napelje k izkrivljanju konkurence na notranjem trgu. Opazimo lahko, da se Komisija trudi omejiti to tveganje, tako da svojo odobritev pogojuje z več pogoji (gre za „korektivne ukrepe“), na primer, da mora podjetje sprejeti odprodajo aktive, prodajo pravic intelektualne lastnine, opustitev distribucije v nekaterih državah itd. Kakorkoli že, proučitev osupljivih statistik o združevanjih pripelje do ugotovitve, da iz njih ni mogoče izluščiti, ali:






  — | so bile vse ali večina dejansko izvedenih združitev, ki so dosegle prag, predmet uradnih obvestil podjetij; |
| --- | --- | --- |

4.2

Temeljni cilj nadzora združevanj (in eden izmed pričakovanih rezultatov) je prispevati k mednarodni konkurenčnosti evropskih proizvajalcev in distributerjev. (16) Vedno prisotna težava, povezana s prakso v EU je, da podjetja z združevanji pridejo do tako močnega prevladujočega položaja na trgu, da jih ta lahko napelje k izkrivljanju konkurence na notranjem trgu. Opazimo lahko, da se Komisija trudi omejiti to tveganje, tako da svojo odobritev pogojuje z več pogoji (gre za „korektivne ukrepe“), na primer, da mora podjetje sprejeti odprodajo aktive, prodajo pravic intelektualne lastnine, opustitev distribucije v nekaterih državah itd. Kakorkoli že, proučitev osupljivih statistik o združevanjih pripelje do ugotovitve, da iz njih ni mogoče izluščiti, ali:

—

so bile vse ali večina dejansko izvedenih združitev, ki so dosegle prag, predmet uradnih obvestil podjetij;

| — | GD za konkurenco lahko ugotovi, ali so podjetja, ki so uresničila svoje načrte o združitvi po odobritvi v preteklih letih, zlorabila ali ne svojo povečano tržno moč. |
| --- | --- |

—

GD za konkurenco lahko ugotovi, ali so podjetja, ki so uresničila svoje načrte o združitvi po odobritvi v preteklih letih, zlorabila ali ne svojo povečano tržno moč.

| 4.3 | Oktobra 2005 je GD za konkurenco objavil študijo o obveznostih, sprejetih v okviru zadev združevanja. Študija vsebuje obveznosti, ki jih je Komisija naložila podjetjem kot predpogoj za pridobitev dovoljenja in katerih namen je zmanjšati predvidene protikonkurenčne posledice, kakor tudi njihove podrobne naknadne ocene. V več kot 40 % sprejetih zadev so se pojavile resne nerešene težave (nepopoln prenos opuščenih poslov, neprimerna opredelitev elementov aktive za odprodajo itd.). To lahko štejemo kot opozorilo za to, kako pomembno je preiskovati prakse, ki bi lahko omejevale konkurenco v smislu člena 82, ko gre za povečano tržno moč zainteresiranih strani v okviru odobrenih združitev. |
| --- | --- |

4.3

Oktobra 2005 je GD za konkurenco objavil študijo o obveznostih, sprejetih v okviru zadev združevanja. Študija vsebuje obveznosti, ki jih je Komisija naložila podjetjem kot predpogoj za pridobitev dovoljenja in katerih namen je zmanjšati predvidene protikonkurenčne posledice, kakor tudi njihove podrobne naknadne ocene. V več kot 40 % sprejetih zadev so se pojavile resne nerešene težave (nepopoln prenos opuščenih poslov, neprimerna opredelitev elementov aktive za odprodajo itd.). To lahko štejemo kot opozorilo za to, kako pomembno je preiskovati prakse, ki bi lahko omejevale konkurenco v smislu člena 82, ko gre za povečano tržno moč zainteresiranih strani v okviru odobrenih združitev.

5.   Državne pomoči

| 5.1 | Ena glavnih nalog GD za konkurenco je spremljanje dejavnosti držav članic pri tem, katerim podjetjem dodeljujejo finančno pomoč in na kateri osnovi. Glede na to, da skuša Evropska unija zagotoviti „enakopravne pogoje za konkurenco“ za vsa podjetja, ki delujejo na notranjem trgu, je bil pojem „državne pomoči“ skrbno opredeljen in interpretiran v skladu z javnimi industrijskimi politikami. Analiza finančnih pomoči ne zajema le neposrednih finančnih pomoči: Evropska komisija lahko šteje za nesprejemljive tudi davčne olajšave in vse vrste olajšav, ki jih prejmejo podjetja na selektivni podlagi, če te olajšave izkrivljajo konkurenco. |
| --- | --- |

5.1

Ena glavnih nalog GD za konkurenco je spremljanje dejavnosti držav članic pri tem, katerim podjetjem dodeljujejo finančno pomoč in na kateri osnovi. Glede na to, da skuša Evropska unija zagotoviti „enakopravne pogoje za konkurenco“ za vsa podjetja, ki delujejo na notranjem trgu, je bil pojem „državne pomoči“ skrbno opredeljen in interpretiran v skladu z javnimi industrijskimi politikami. Analiza finančnih pomoči ne zajema le neposrednih finančnih pomoči: Evropska komisija lahko šteje za nesprejemljive tudi davčne olajšave in vse vrste olajšav, ki jih prejmejo podjetja na selektivni podlagi, če te olajšave izkrivljajo konkurenco.

| 5.2 | GD za konkurenco si je leta 2005 v okviru svojih dejavnosti prizadeval bolje pojasniti cilje in pravila o državnih pomočeh v državah EU, da bi prispeval k uspehu lizbonske strategije, saj naj bi bile v skladu s to pobudo pomoči namenjene izboljšanju konkurenčnosti evropskega gospodarstva kot celote. Sprožil je akcijski načrt državnih pomoči (17), namenjen boljši usklajenosti med zainteresiranimi stranmi (javnimi oblastmi, podjetji in njihovimi organizacijami) in usmerjanju javnih sredstev v sektorje, v katerih bodo učinkovito uporabljena. Smernice tega načrta niso v nasprotju z dosedanjo prakso, temveč skušajo prispevati k oblikovanju dobrih praks, ki jih bodo države članice lahko upoštevale. Nekaj ugotovitev: |
| --- | --- |

5.2

GD za konkurenco si je leta 2005 v okviru svojih dejavnosti prizadeval bolje pojasniti cilje in pravila o državnih pomočeh v državah EU, da bi prispeval k uspehu lizbonske strategije, saj naj bi bile v skladu s to pobudo pomoči namenjene izboljšanju konkurenčnosti evropskega gospodarstva kot celote. Sprožil je akcijski načrt državnih pomoči (17), namenjen boljši usklajenosti med zainteresiranimi stranmi (javnimi oblastmi, podjetji in njihovimi organizacijami) in usmerjanju javnih sredstev v sektorje, v katerih bodo učinkovito uporabljena. Smernice tega načrta niso v nasprotju z dosedanjo prakso, temveč skušajo prispevati k oblikovanju dobrih praks, ki jih bodo države članice lahko upoštevale. Nekaj ugotovitev:

| 5.2.1 | „Dobri in slabi“ primeri, ki jih opisuje poročilo, kažejo, da lahko podjetja prejmejo finančno pomoč na podlagi zelo različnih razlogov. EESO se seveda v celoti strinja, da si je treba prizadevati, „da se javna sredstva uporabijo učinkovito v korist državljanov EU glede izboljšanja ekonomske učinkovitosti, ustvarjanja več rasti in trajnih delovnih mest, socialne in regionalne kohezije, izboljšanja storitev splošnega gospodarskega pomena, trajnostnega razvoja in kulturne različnosti“
   (18) .Vendar pa ob upoštevanju neugodnih okoliščin, povezanih s slabo infrastrukturo podjetniškega okolja, ki ni naklonjeno malim in srednjim podjetjem, in drugih neugodnih okoliščin, opaznih zlasti v novih državah članicah, EESO ne more podpreti cilja zmanjšanja državnih pomoči. |
| --- | --- |

5.2.1

„Dobri in slabi“ primeri, ki jih opisuje poročilo, kažejo, da lahko podjetja prejmejo finančno pomoč na podlagi zelo različnih razlogov. EESO se seveda v celoti strinja, da si je treba prizadevati, „da se javna sredstva uporabijo učinkovito v korist državljanov EU glede izboljšanja ekonomske učinkovitosti, ustvarjanja več rasti in trajnih delovnih mest, socialne in regionalne kohezije, izboljšanja storitev splošnega gospodarskega pomena, trajnostnega razvoja in kulturne različnosti“
   (18) .Vendar pa ob upoštevanju neugodnih okoliščin, povezanih s slabo infrastrukturo podjetniškega okolja, ki ni naklonjeno malim in srednjim podjetjem, in drugih neugodnih okoliščin, opaznih zlasti v novih državah članicah, EESO ne more podpreti cilja zmanjšanja državnih pomoči.

| 5.2.2 | Videti je, da v različnih državah članicah še vedno velja, da je treba tradicionalnim podjetjem v krizi omogočiti ugodne finančne razmere in jim nameniti pomoč, da si opomorejo ali se prestrukturirajo. EESO tega z vidika zaposlovanja ne more kritizirati. Po drugi strani pa lahko navedemo več primerov, ko je Komisija sama izrazila dvom, da bo pomoč, namenjena preprečitvi stečaja, pomagala podjetju znova doseči uravnotežen gospodarski položaj. |
| --- | --- |

5.2.2

Videti je, da v različnih državah članicah še vedno velja, da je treba tradicionalnim podjetjem v krizi omogočiti ugodne finančne razmere in jim nameniti pomoč, da si opomorejo ali se prestrukturirajo. EESO tega z vidika zaposlovanja ne more kritizirati. Po drugi strani pa lahko navedemo več primerov, ko je Komisija sama izrazila dvom, da bo pomoč, namenjena preprečitvi stečaja, pomagala podjetju znova doseči uravnotežen gospodarski položaj.

| 5.2.3 | V skladu s paketom zakonodajnih ukrepov, predlaganim julija in usklajenim z akcijskim načrtom državnih pomoči, „bodo podjetja pri opravljanju nalog javnih storitev, kot jih določajo in kot so jim jih zaupali javni organi, lahko prejela javno podporo za kritje vseh nastalih stroškov, vključno s primernim dobičkom“. Te olajšave lahko pripomorejo k zmanjšanju finančnih težav (po vsej verjetnosti lokalnih malih in srednje velikih podjetij) in so zato dober primer za učinkovito uporabo javnih sredstev v dobro državljanov in podjetij EU. |
| --- | --- |

5.2.3

V skladu s paketom zakonodajnih ukrepov, predlaganim julija in usklajenim z akcijskim načrtom državnih pomoči, „bodo podjetja pri opravljanju nalog javnih storitev, kot jih določajo in kot so jim jih zaupali javni organi, lahko prejela javno podporo za kritje vseh nastalih stroškov, vključno s primernim dobičkom“. Te olajšave lahko pripomorejo k zmanjšanju finančnih težav (po vsej verjetnosti lokalnih malih in srednje velikih podjetij) in so zato dober primer za učinkovito uporabo javnih sredstev v dobro državljanov in podjetij EU.

6.   Delovanje evropske mreže za konkurenco (ECN)

| 6.1 | Leta 2005 so se prvič vse leto izvajali postopki v zvezi s protimonopolnimi pravili EU, kakor so bili spremenjeni z Uredbo (ES) št. 1/2003. To pomeni, da:






  — | kadar je prizadeta trgovina med državami članicami, morajo organi za konkurenco in sodišča držav članic uveljavljati materialna protimonopolna pravila EU (člena 81 in 82), ki se uporabljajo za podjetja neposredno, in sodno prakso; |
| --- | --- | --- |

6.1

Leta 2005 so se prvič vse leto izvajali postopki v zvezi s protimonopolnimi pravili EU, kakor so bili spremenjeni z Uredbo (ES) št. 1/2003. To pomeni, da:

—

kadar je prizadeta trgovina med državami članicami, morajo organi za konkurenco in sodišča držav članic uveljavljati materialna protimonopolna pravila EU (člena 81 in 82), ki se uporabljajo za podjetja neposredno, in sodno prakso;

| — | je Komisija obenem skušala vzpostaviti tesne in trajne vzajemne stike z vsemi nacionalnimi organi za konkurenco ter podpirati stike med temi organi, da bi vzpostavila ustrezen forum za splošna vprašanja glede politik in da bi imela na voljo primerne instrumente za sodelovanje pri obravnavi konkretnih primerov. |
| --- | --- |

—

je Komisija obenem skušala vzpostaviti tesne in trajne vzajemne stike z vsemi nacionalnimi organi za konkurenco ter podpirati stike med temi organi, da bi vzpostavila ustrezen forum za splošna vprašanja glede politik in da bi imela na voljo primerne instrumente za sodelovanje pri obravnavi konkretnih primerov.

| 6.2 | Iz poročila, ki ga obravnava to mnenje, je jasno, da je vključevanje nacionalnih sodišč v izvajanje evropskega konkurenčnega prava omejeno in da lahko v bližnji prihodnosti na tem področju pričakujemo težave. Ena glavnih razlag za to bi lahko bila, da se sodišča prve stopnje, pristojna za konkurenčno pravo, od države do države razlikujejo. Po drugi razlagi je bilo do sedaj na voljo le nacionalno konkurenčno pravo, zato kljub temu, da je usklajevanje zakonodaj močno vplivalo na zakonodajne sisteme držav članic, razlike med pravom EU in nacionalnim pravom mnogih držav članic EU še niso bile v celoti odpravljene. Zaenkrat kaže, da so celo tožeče stranke zadržane do vlaganja tožb na nacionalna sodišča (19). |
| --- | --- |

6.2

Iz poročila, ki ga obravnava to mnenje, je jasno, da je vključevanje nacionalnih sodišč v izvajanje evropskega konkurenčnega prava omejeno in da lahko v bližnji prihodnosti na tem področju pričakujemo težave. Ena glavnih razlag za to bi lahko bila, da se sodišča prve stopnje, pristojna za konkurenčno pravo, od države do države razlikujejo. Po drugi razlagi je bilo do sedaj na voljo le nacionalno konkurenčno pravo, zato kljub temu, da je usklajevanje zakonodaj močno vplivalo na zakonodajne sisteme držav članic, razlike med pravom EU in nacionalnim pravom mnogih držav članic EU še niso bile v celoti odpravljene. Zaenkrat kaže, da so celo tožeče stranke zadržane do vlaganja tožb na nacionalna sodišča (19).

| 6.3 | Drug prikrit razlog je ta, da države članice nimajo ustreznega dostopa do evropske sodne prakse, ki je dejansko pravi vir konkurenčnega prava. Na področju procesnega prava na primer obstajajo natančni povzetki različnih postopkovnih primerov z navedbami precedensov, vendar pa do sedaj niti Komisija niti Sodišče Evropskih skupnosti nista pripravila podobnih priročnikov za materialno pravo
   (20). Če želimo, da sodišča držav članic več uporabljajo veljavne člene EU v zvezi s protimonopolnimi pravili, je treba najprej združiti primere najpomembnejših (in najpogosteje citiranih) zadev iz sodne prakse v priročnik, ki bi vključeval tudi razlago konceptov ter izjave in sklepe iz sodb Sodišča prve stopnje in Sodišča Evropskih skupnosti. Ta priročnik bi moral biti seveda preveden v vse nacionalne jezike in redno bi ga bilo treba posodabljati. Odbor je prepričan, da brez izdaje in objave priročnikov sodne prakse v vseh uradnih jezikih držav članic ter organiziranja izobraževanj o konkurenčnem pravu, zlasti za vse nacionalne sodnike, odvetnike in druge zainteresirane strokovnjake, v državah članicah ne bo mogoče doseči pravilnega izvajanja pravil EU o konkurenci. |
| --- | --- |

6.3

Drug prikrit razlog je ta, da države članice nimajo ustreznega dostopa do evropske sodne prakse, ki je dejansko pravi vir konkurenčnega prava. Na področju procesnega prava na primer obstajajo natančni povzetki različnih postopkovnih primerov z navedbami precedensov, vendar pa do sedaj niti Komisija niti Sodišče Evropskih skupnosti nista pripravila podobnih priročnikov za materialno pravo
   (20). Če želimo, da sodišča držav članic več uporabljajo veljavne člene EU v zvezi s protimonopolnimi pravili, je treba najprej združiti primere najpomembnejših (in najpogosteje citiranih) zadev iz sodne prakse v priročnik, ki bi vključeval tudi razlago konceptov ter izjave in sklepe iz sodb Sodišča prve stopnje in Sodišča Evropskih skupnosti. Ta priročnik bi moral biti seveda preveden v vse nacionalne jezike in redno bi ga bilo treba posodabljati. Odbor je prepričan, da brez izdaje in objave priročnikov sodne prakse v vseh uradnih jezikih držav članic ter organiziranja izobraževanj o konkurenčnem pravu, zlasti za vse nacionalne sodnike, odvetnike in druge zainteresirane strokovnjake, v državah članicah ne bo mogoče doseči pravilnega izvajanja pravil EU o konkurenci.

| 6.4 | Glede vzpostavitve mreže, ki omogoča komuniciranje in sodelovanje z nacionalnimi organi za konkurenco, je Komisiji (seveda predvsem GD za konkurenco) v relativno kratkem časovnem obdobju uspelo, da je Evropski mreži za konkurenco (European Competition Network, ECN) postavila trdne temelje. Forumi in delovne skupine, opisane v poročilu, so učinkoviti vezni členi uveljavljenega sistema sodelovanja, v okviru katerega nacionalni organi za konkurenco pogosto neposredno vzpostavljajo stike (celo na ravni oseb, zadolženih za obravnavo primerov) in ne potrebujejo posredovanja Bruslja. Upravičeno lahko torej trdimo, da integracija na nobenem drugem področju formalne organizacije EU ni dosegla tako visoke stopnje. |
| --- | --- |

6.4

Glede vzpostavitve mreže, ki omogoča komuniciranje in sodelovanje z nacionalnimi organi za konkurenco, je Komisiji (seveda predvsem GD za konkurenco) v relativno kratkem časovnem obdobju uspelo, da je Evropski mreži za konkurenco (European Competition Network, ECN) postavila trdne temelje. Forumi in delovne skupine, opisane v poročilu, so učinkoviti vezni členi uveljavljenega sistema sodelovanja, v okviru katerega nacionalni organi za konkurenco pogosto neposredno vzpostavljajo stike (celo na ravni oseb, zadolženih za obravnavo primerov) in ne potrebujejo posredovanja Bruslja. Upravičeno lahko torej trdimo, da integracija na nobenem drugem področju formalne organizacije EU ni dosegla tako visoke stopnje.

V Bruslju, 26. aprila 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  V tem okviru je zanimivo omeniti dejavnost GD za konkurenco na mednarodnem področju, saj predstavlja na veliko področjih in glede mnogih tem „uporabno gospodarsko diplomacijo“ EU.

1

(2)  UL C 94 z dne 17. 4. 2004 in UL C 179 z dne 10. 7. 2004.

2

(3)  Gl. stran 24, točka 35, in stran 45, točka 115 poročila.

3

(4)  Komisija zagotavlja uporabo določb člena 86 (PES) za države članice in ne za podjetja.

4

(5)  Zato ni potrebno, da se podjetje nahaja na ozemlju države članice. Ena od velikih prednosti evropskega konkurenčnega prava je v tem, da omogoča uporabo sankcij tudi samo na osnovi učinkov določenega ravnanja ali sporazuma, ki omejuje konkurenco.

5

(6)  Glej točko 341 Sodbe Sodišča prve stopnje (tretji senat) z dne 28. februarja 2002 o zadevi Compagnie générale maritime in ostali proti Komisiji Evropskih skupnosti, ECR 2002, str. II-01011.

6

(7)  Glej zadevo AKZO, UL L 374/1 z dne 31.12.1985, točke 74–79.

7

(8)  Ta so pogosto žrtve agresivnih manevrov podjetij, ki imajo prevlado na trgu.

8

(9)  Glej mnenje Zentralverband Gewerblicher Verbundgruppen e.V. (Centralna zveza povezanih industrijskih skupin), Berlin: „Stellungnahme zum Diskussionspapier der Kommission zur Anwendung von Art 82 EG auf Behinderungsmissbräuche“ (mnenje o dokumentu za razpravo Komisije o uporabi člena 82 PES pri izključevalnih praksah), 21. 3. 2006.

9

(10)  Glej člen 82 PES.

10

(11)  Glej „Commission practice concerning excessive pricing in Telecommunications“ (Praksa Komisije pri pretirano visokih tarifah v sektorju telekomunikacij), Competition policy (Obvestilo o politiki konkurence), 1998, št. 2, str. 36.

11

(12)  Glej osmo uvodno izjavo Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/29/ES z dne11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu.

12

(13)  Skrbnik je bil izbran v dogovoru z Microsoftom, ki bo celo kril stroške zanj.

13

(14)  http://europa.eu.int/comm/competition/antitrust/others/sector_inquiries/financial_services/decision_insurance_de.pdf.

14

(15)  Člen 81(3): „V naslednjih primerih se lahko določi, da se določbe odstavka 1 ne uporabljajo za:

15

| — | sporazume in skupine sporazumov med podjetji, |
| --- | --- |

—

sporazume in skupine sporazumov med podjetji,

| — | sklepe ali skupine sklepov podjetniških združenj, in |
| --- | --- |

—

sklepe ali skupine sklepov podjetniških združenj, in

| — | usklajeno ravnanje ali skupine usklajenih ravnanj, ki prispevajo k izboljšanju proizvodnje ali distribucije blaga oziroma k pospeševanju tehničnega ali gospodarskega napredka, pri čemer zagotavljajo potrošnikom pravičen delež doseženih koristi, in ki:






  a) | zadevnim podjetjem ne določajo omejitev, ki za doseganje teh ciljev niso nujne; |
| --- | --- | --- |

—

usklajeno ravnanje ali skupine usklajenih ravnanj, ki prispevajo k izboljšanju proizvodnje ali distribucije blaga oziroma k pospeševanju tehničnega ali gospodarskega napredka, pri čemer zagotavljajo potrošnikom pravičen delež doseženih koristi, in ki:

pri čemer zagotavljajo potrošnikom pravičen delež doseženih koristi

a)

zadevnim podjetjem ne določajo omejitev, ki za doseganje teh ciljev niso nujne;

| b) | takšnim podjetjem glede znatnega dela zadevnih izdelkov ne dajejo možnosti izključitve konkurence.“ |
| --- | --- |

b)

takšnim podjetjem glede znatnega dela zadevnih izdelkov ne dajejo možnosti izključitve konkurence.“

(16)  Glavni cilj nadzora združevanj je zagotoviti, da združitev ne povzroča omejitev konkurence v velikem delu skupnega trga. Tako, na primer, v skladu s konkurenčnim pravom Skupnosti ni mogoče dovoliti združevanja pod pretvezo, da bo podjetje lahko konkurenčnejše na svetovnem trgu, če to v EU omejuje konkurenco.

16

(17)  http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/others/action_plan/

17

(18)  SEC(2006) 761 konč.

18

(19)  Če so sporna podjetja registrirana v več državah članicah in če so se trgovinski posli izvajali v več državah, je lahko predmet razprave že samo vprašanje, katero nacionalno sodišče je pristojno.

19

(20)  Glavne odvetniške pisarne so že zbrale tovrstna besedila, seveda le za lastno uporabo.

20

---

PRILOGA

k Mnenju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Naslednji amandma, ki je dobil več kot četrtino glasov za, je bil med razpravo zavrnjen:

Točka 3.2.10.1

Točka se črta:

| „3.2.10.1 | Pri omenjenih bančnih storitvah je konkurenca oslabljena zaradi začetnih ovir, pomanjkanja dejanske izbire in, očitno, obstoja prevladujočih položajev.“ |
| --- | --- |

„3.2.10.1

Obrazložitev, ki jo je podal g. SARTORIUS

Ta točka je nejasna, saj ni razvidno, na kakšne omejitve, dejanske izbire in prevladujoče položaje se nanaša. To lahko povzroči zmedo, če se ne razloži podrobno in brez posploševanj.

Evropski bančni sektor je nedvomno eden od najkonkurenčnejših sektorjev evropskega gospodarstva in od tega imajo koristi tako potrošniki kot sektor.

Če se besedilo nanaša na ovire za boljšo povezanost sektorja majhnih bančnih poslov (retail banking) v Evropi, je največja ovira pomanjkanje usklajenosti predpisov o zaščiti potrošnika in davčnih sistemov. Poudarek je treba dati njihovemu usklajevanju. Pomemben korak bo vzpostavitev enotnega območja plačil v eurih SEPA (Single Euro Payments Area), ki bo prinesla korenite spremembe na področju kreditnih kartic in čezmejnih plačil.

Obrazložitev, ki jo je podal g. PATER

To točko je treba črtati iz naslednjih razlogov:

| — | besedilo je nejasno in bi lahko navajalo k misli, da Odbor nasprotuje običajnim oviram pri vstopanju na trg bančnih storitev, ki naj bi zagotovile ustrezno raven zaščite, |
| --- | --- |

—

besedilo je nejasno in bi lahko navajalo k misli, da Odbor nasprotuje običajnim oviram pri vstopanju na trg bančnih storitev, ki naj bi zagotovile ustrezno raven zaščite,

| — | ni jasno, na kaj se nanaša omemba pomanjkanja dejanske izbire, glede na to, da je trg bančnih storitev eden najbolj konkurenčnih sektorjev evropskega gospodarstva, |
| --- | --- |

—

ni jasno, na kaj se nanaša omemba pomanjkanja dejanske izbire, glede na to, da je trg bančnih storitev eden najbolj konkurenčnih sektorjev evropskega gospodarstva,

| — | če bi prevladujoči položaji v sektorju dejansko obstajali (v škodo strank), bi DG za konkurenco – ki je v mnenju izpostavljen več kot dvajsetkrat – seveda nemudoma ukrepal, da bi preprečil negativne učinke, |
| --- | --- |

—

če bi prevladujoči položaji v sektorju dejansko obstajali (v škodo strank), bi DG za konkurenco – ki je v mnenju izpostavljen več kot dvajsetkrat – seveda nemudoma ukrepal, da bi preprečil negativne učinke,

| — | besedilo te točke odstopa od osnovne usmeritve mnenja, saj še zdaleč ne uvaja dodatne kompleksnosti, zato bi s črtanjem te točke mnenje postalo jasnejše in natančnejše. |
| --- | --- |

—

besedilo te točke odstopa od osnovne usmeritve mnenja, saj še zdaleč ne uvaja dodatne kompleksnosti, zato bi s črtanjem te točke mnenje postalo jasnejše in natančnejše.

Obrazložitev, ki jo je podal g. BURANI

Trditev, da je na področju bančnih storitev konkurenca „oslabljena“, se preprosto ne ujema z dejstvi, kar lahko vsakdo zlahka preveri. Besedilo ne navaja, katere in kakšne so „začetne ovire“, ki jih pravzaprav ni (če so, pa jih je treba navesti). Kar zadeva „izbiro“, pa na ozemlju EU obstaja na tisoče bank, med katerimi vlada neusmiljena konkurenca, tako glede kakovosti storitev kot glede cen. Na področju „prevladujočih položajev“ ima potrošnik vedno izbiro med bankami vseh vrst in velikosti, od multinacionalk do zasebnih bank in lokalnih zadrug. Če bi takšni položaji obstajali, bi tako nacionalni kot evropski organi za konkurenco že posredovali, kar pa se do zdaj še ni zgodilo. Celotno besedilo te točke zgolj ponavlja klišeje o omejevanju svobode opravljanja storitev na področju javnih naročil, brez da bi podalo dokaze ali primere.

Rezultat glasovanja:

Glasovi za: 66

Glasovi proti: 71

Vzdržani: 25

---

| 20.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 168/29 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 168/29

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za varstvo tal in spremembi Direktive 2004/35/ES

COM(2006) 232 konč. – 2006/0086 (COD)

(2007/C 168/05)

Svet je 10. novembra 2006 sklenil, da v skladu s členom 175 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 21. marca 2007. Poročevalec je bil g. NILSSON.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 435. plenarnem zasedanju 25. in 26. aprila 2007 (seja z dne 25. aprila 2007) s 118 glasovi za, 2 glasovoma proti in 7 vzdržanimi glasovi.

1.   Povzetek

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor pozdravlja strategijo za varstvo tal na ravni EU in načeloma podpira okvirno direktivo. |
| --- | --- |

1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor pozdravlja strategijo za varstvo tal na ravni EU in načeloma podpira okvirno direktivo.

| 1.2 | Strategija EU se mora osredotočiti na območja, kjer je obdelovalna zemlja v največji nevarnosti, tj. na območja, kjer je raba tal spremenjena (zaradi pozidave obdelovalnih površin, gradnje cest ipd.), na onesnažena industrijska območja in območja, kjer prihaja do zbijanja tal. Hkrati mora strategija EU spoštovati načelo subsidiarnosti. |
| --- | --- |

1.2

Strategija EU se mora osredotočiti na območja, kjer je obdelovalna zemlja v največji nevarnosti, tj. na območja, kjer je raba tal spremenjena (zaradi pozidave obdelovalnih površin, gradnje cest ipd.), na onesnažena industrijska območja in območja, kjer prihaja do zbijanja tal. Hkrati mora strategija EU spoštovati načelo subsidiarnosti.

| 1.3 | Ob upoštevanju načela sorazmernosti je za stroške poškodbe tal odgovoren povzročitelj in ne v prvi vrsti uporabnik zemljišča. |
| --- | --- |

1.3

Ob upoštevanju načela sorazmernosti je za stroške poškodbe tal odgovoren povzročitelj in ne v prvi vrsti uporabnik zemljišča.

| 1.4 | Okvirna direktiva lahko zagotovi skupno podlago za varstvo tal le pod pogojem, da so prizadevanja v posameznih državah članicah primerljiva, saj lahko le tako preprečimo izkrivljanje konkurence. |
| --- | --- |

1.4

Okvirna direktiva lahko zagotovi skupno podlago za varstvo tal le pod pogojem, da so prizadevanja v posameznih državah članicah primerljiva, saj lahko le tako preprečimo izkrivljanje konkurence.

| 1.5 | Dobra kmetijska in gozdarska praksa prispeva k ohranjanju in izboljšanju kakovosti tal. |
| --- | --- |

1.5

Dobra kmetijska in gozdarska praksa prispeva k ohranjanju in izboljšanju kakovosti tal.

| 1.6 | Kmetijska površina, namenjena proizvodnji živil, že po definiciji pomeni uporabo naravne površine, pri čemer so določeni posegi neizogibni. |
| --- | --- |

1.6

Kmetijska površina, namenjena proizvodnji živil, že po definiciji pomeni uporabo naravne površine, pri čemer so določeni posegi neizogibni.

| 1.7 | EESO ostro kritizira Evropsko komisijo, ker še ni predložila revidiranega predloga nove, spremenjene direktive o blatu iz čistilnih naprav, in jo poziva, da to čim prej stori, saj je ta direktiva eden najpomembnejših elementov varstva kmetijskih površin in omejitve onesnaževanja s škodljivimi snovmi. |
| --- | --- |

1.7

EESO ostro kritizira Evropsko komisijo, ker še ni predložila revidiranega predloga nove, spremenjene direktive o blatu iz čistilnih naprav, in jo poziva, da to čim prej stori, saj je ta direktiva eden najpomembnejših elementov varstva kmetijskih površin in omejitve onesnaževanja s škodljivimi snovmi.

| 1.8 | Obnovo degradiranih tal, kot jo zahteva člen 1 (Vsebina in področje uporabe), je treba izvajati v skladu s specifičnimi razmerami na posameznih območjih in jo ocenjevati za vsak primer posebej. |
| --- | --- |

1.8

Obnovo degradiranih tal, kot jo zahteva člen 1 (Vsebina in področje uporabe), je treba izvajati v skladu s specifičnimi razmerami na posameznih območjih in jo ocenjevati za vsak primer posebej.

| 1.9 | Razvoj sektorskih politik v posameznih državah članicah, kar dovoljuje člen 3, ne sme povzročati izkrivljanja konkurence med državami. |
| --- | --- |

1.9

Razvoj sektorskih politik v posameznih državah članicah, kar dovoljuje člen 3, ne sme povzročati izkrivljanja konkurence med državami.

| 1.10 | Zahteve, ki jih morajo v skladu s členom 4 izpolnjevati države članice, morajo biti v ustreznem sorazmerju. |
| --- | --- |

1.10

Zahteve, ki jih morajo v skladu s členom 4 izpolnjevati države članice, morajo biti v ustreznem sorazmerju.

| 1.11 | Člen 12, ki zahteva, da prihodnji kupci v določenih primerih predložijo poročilo o stanju tal, je treba oblikovati drugače. |
| --- | --- |

1.11

Člen 12, ki zahteva, da prihodnji kupci v določenih primerih predložijo poročilo o stanju tal, je treba oblikovati drugače.

| 1.12 | Tudi kazni, ki so lahko izrečene v skladu s členom 22, morajo biti v ustreznem sorazmerju z nastalo škodo. EESO meni, da so različne kazni za enako škodo nesprejemljive. |
| --- | --- |

1.12

Tudi kazni, ki so lahko izrečene v skladu s členom 22, morajo biti v ustreznem sorazmerju z nastalo škodo. EESO meni, da so različne kazni za enako škodo nesprejemljive.

| 1.13 | Pristojne oblasti lahko v skladu s členom 23 zahtevajo, da izvajalec sprejme sanacijske ukrepe, vendar je to upravičeno le, če je škodo tudi dejansko povzročil izvajalec. |
| --- | --- |

1.13

Pristojne oblasti lahko v skladu s členom 23 zahtevajo, da izvajalec sprejme sanacijske ukrepe, vendar je to upravičeno le, če je škodo tudi dejansko povzročil izvajalec.

| 1.14 | Ustanovitev neodvisnega odbora strokovnjakov iz javnega in zasebnega sektorja bi lahko olajšala izvajanje strategije za varstvo tal. |
| --- | --- |

1.14

Ustanovitev neodvisnega odbora strokovnjakov iz javnega in zasebnega sektorja bi lahko olajšala izvajanje strategije za varstvo tal.

2.   Kratka vsebina predloga Komisije

| 2.1 | Tla niso obnovljiv vir in njihova kakovost se na mnogih območjih v EU slabša zaradi človeških dejavnosti, kot so industrija, turizem, razvoj mest in prometna infrastruktura, pa tudi zaradi nekaterih kmetijskih in gozdarskih dejavnosti. |
| --- | --- |

2.1

Tla niso obnovljiv vir in njihova kakovost se na mnogih območjih v EU slabša zaradi človeških dejavnosti, kot so industrija, turizem, razvoj mest in prometna infrastruktura, pa tudi zaradi nekaterih kmetijskih in gozdarskih dejavnosti.

| 2.2 | Tla so vir skupnega interesa EU in če ne bodo zaščitena na ravni Skupnosti, bo to oslabilo trajnost in dolgoročno konkurenčnost v Evropi. Različne politike EU sicer že prispevajo k varstvu tal, koherentna politika pa še ne obstaja. Le devet držav članic je sprejelo posebne zakonodajne predpise za varstvo tal, ki pogosto urejajo posebne nevarnosti, na primer onesnaženje tal. Degradacija tal ima hude posledice za druga področja skupnega interesa EU, kot so voda, zdravje ljudi, podnebne spremembe, varstvo narave in biotske raznovrstnosti ter varnost živil. |
| --- | --- |

2.2

Tla so vir skupnega interesa EU in če ne bodo zaščitena na ravni Skupnosti, bo to oslabilo trajnost in dolgoročno konkurenčnost v Evropi. Različne politike EU sicer že prispevajo k varstvu tal, koherentna politika pa še ne obstaja. Le devet držav članic je sprejelo posebne zakonodajne predpise za varstvo tal, ki pogosto urejajo posebne nevarnosti, na primer onesnaženje tal. Degradacija tal ima hude posledice za druga področja skupnega interesa EU, kot so voda, zdravje ljudi, podnebne spremembe, varstvo narave in biotske raznovrstnosti ter varnost živil.

| 2.3 | Zato Komisija predlaga strategijo za varstvo tal v Evropi. Strategija je predstavljena v sporočilu, kateremu sta priložena predlog okvirne direktive in presoja vplivov. Okvirna strategija določa skupna načela, cilje in ukrepe. Države članice poziva k sistematičnemu pristopu k opredelitvi in boju proti degradaciji tal, izvajanju previdnostnih ukrepov in vključevanju varstva tal v druga politična področja. Pri tem pa dovoljuje določeno mero prilagodljivosti, saj se lahko države članice same odločijo, kako dejavne želijo biti na tem področju, katere cilje želijo doseči in kakšne ukrepe bodo sprejele za dosego teh ciljev. Razlog za to je dejstvo, da je degradacija tal v Evropi, kjer je bilo ugotovljenih približno 320 različnih vrst tal, zelo različna. |
| --- | --- |

2.3

Zato Komisija predlaga strategijo za varstvo tal v Evropi. Strategija je predstavljena v sporočilu, kateremu sta priložena predlog okvirne direktive in presoja vplivov. Okvirna strategija določa skupna načela, cilje in ukrepe. Države članice poziva k sistematičnemu pristopu k opredelitvi in boju proti degradaciji tal, izvajanju previdnostnih ukrepov in vključevanju varstva tal v druga politična področja. Pri tem pa dovoljuje določeno mero prilagodljivosti, saj se lahko države članice same odločijo, kako dejavne želijo biti na tem področju, katere cilje želijo doseči in kakšne ukrepe bodo sprejele za dosego teh ciljev. Razlog za to je dejstvo, da je degradacija tal v Evropi, kjer je bilo ugotovljenih približno 320 različnih vrst tal, zelo različna.

| 2.4 | Komisija poziva države članice, naj opredelijo območja, kjer je nevarnost erozije, zmanjšanja količine organskih snovi, zbijanja tal, zasoljevanja in zemeljskih usadov največja. Države morajo za ta območja določiti cilje za zmanjšanje tveganja in sprejeti programe ukrepov za dosego teh ciljev. Preprečiti morajo nadaljnje onesnaževanje, pripraviti sezname onesnaženih lokacij na njihovem ozemlju in nacionalne strategije za sanacijo. Pri prodaji zemljišča, kjer se je izvajala ali se še izvaja morebitna onesnaževalna dejavnost, mora prodajalec ali kupec pristojnim organom in drugi stranki transakcije predložiti poročilo o stanju tal. Na koncu Komisija poziva države članice, naj omejijo ali ublažijo posledice pozidave, na primer z obnavljanjem opuščenih območij. |
| --- | --- |

2.4

Komisija poziva države članice, naj opredelijo območja, kjer je nevarnost erozije, zmanjšanja količine organskih snovi, zbijanja tal, zasoljevanja in zemeljskih usadov največja. Države morajo za ta območja določiti cilje za zmanjšanje tveganja in sprejeti programe ukrepov za dosego teh ciljev. Preprečiti morajo nadaljnje onesnaževanje, pripraviti sezname onesnaženih lokacij na njihovem ozemlju in nacionalne strategije za sanacijo. Pri prodaji zemljišča, kjer se je izvajala ali se še izvaja morebitna onesnaževalna dejavnost, mora prodajalec ali kupec pristojnim organom in drugi stranki transakcije predložiti poročilo o stanju tal. Na koncu Komisija poziva države članice, naj omejijo ali ublažijo posledice pozidave, na primer z obnavljanjem opuščenih območij.

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor pozdravlja sporočilo Komisije o strategiji za varstvo tal, ki je nadaljevanje sporočila iz leta 2002 (1), in predlog okvirne direktive za varstvo tal. EESO je že leta 2000 v mnenju na lastno pobudo o uporabi blata iz čistilnih naprav v kmetijstvu (2) zahteval, da Evropska komisija uvede minimalne zahteve za področje varstva tal, ki bi veljale v Skupnosti. |
| --- | --- |

3.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor pozdravlja sporočilo Komisije o strategiji za varstvo tal, ki je nadaljevanje sporočila iz leta 2002 (1), in predlog okvirne direktive za varstvo tal. EESO je že leta 2000 v mnenju na lastno pobudo o uporabi blata iz čistilnih naprav v kmetijstvu (2) zahteval, da Evropska komisija uvede minimalne zahteve za področje varstva tal, ki bi veljale v Skupnosti.

| 3.2 | Evropska komisija je v okviru odprtega in obsežnega postopka priprave strategije za varstvo tal, ki je trajal skoraj štiri leta, organizirala različne razprave in posvetovanja. Tudi EESO je lahko spremljal ta proces. Ugotovitve v tem mnenju, ki ga je EESO pripravil na podlagi zaprosila, veljajo predvsem za predlagano okvirno direktivo, vendar tudi – kjer je primerno – za sporočilo Komisije. |
| --- | --- |

3.2

Evropska komisija je v okviru odprtega in obsežnega postopka priprave strategije za varstvo tal, ki je trajal skoraj štiri leta, organizirala različne razprave in posvetovanja. Tudi EESO je lahko spremljal ta proces. Ugotovitve v tem mnenju, ki ga je EESO pripravil na podlagi zaprosila, veljajo predvsem za predlagano okvirno direktivo, vendar tudi – kjer je primerno – za sporočilo Komisije.

| 3.3 | Tla in njihove funkcije so neprecenljiv vir za naravo, zagotavljajo preživetje ekosistema in človeštva. Človeške dejavnosti na različne načine vplivajo na funkcije tal in njihovo rabo. Strategija EU se mora osredotočiti na območja, kjer je obdelovalna zemlja v največji nevarnosti, tj. kjer je raba tal spremenjena, na onesnaženih industrijskih območjih in kjer prihaja do zbijanja tal ter erozije. |
| --- | --- |

3.3

Tla in njihove funkcije so neprecenljiv vir za naravo, zagotavljajo preživetje ekosistema in človeštva. Človeške dejavnosti na različne načine vplivajo na funkcije tal in njihovo rabo. Strategija EU se mora osredotočiti na območja, kjer je obdelovalna zemlja v največji nevarnosti, tj. kjer je raba tal spremenjena, na onesnaženih industrijskih območjih in kjer prihaja do zbijanja tal ter erozije.

| 3.4 | Tla in njihove funkcije so povezane z več drugimi političnimi področji, ki jih ureja tako zakonodaja Skupnosti kot držav članic, na primer okvirna direktiva o vodah, direktiva o nitratih, predpisi za kemične snovi ipd. Nekatere države že imajo predpise in ukrepe za nadzor in opredeljevanje tal in njihove degradacije, zato predlog Komisije v teh primerih ne sme pomeniti korak nazaj, temveč mora tem državam omogočati dovolj fleksibilnosti. |
| --- | --- |

3.4

Tla in njihove funkcije so povezane z več drugimi političnimi področji, ki jih ureja tako zakonodaja Skupnosti kot držav članic, na primer okvirna direktiva o vodah, direktiva o nitratih, predpisi za kemične snovi ipd. Nekatere države že imajo predpise in ukrepe za nadzor in opredeljevanje tal in njihove degradacije, zato predlog Komisije v teh primerih ne sme pomeniti korak nazaj, temveč mora tem državam omogočati dovolj fleksibilnosti.

| 3.5 | Komisija opozarja, da stroškov degradacije tal ne nosijo uporabniki zemljišč, temveč družba in drugi akterji. EESO pa opozarja, da morajo odgovornost prevzeti povzročitelji škode, to pa niso vedno uporabniki zemljišč. V mnogih primerih so uporabniki zemljišč oškodovani zaradi posledic onesnaženosti zraka in drugih območij (industrijske emisije), poplav ali emisij drugih škodljivih snovi; pri tem so izpostavljeni škodljivim vplivom, za katere niso odgovorni. |
| --- | --- |

3.5

Komisija opozarja, da stroškov degradacije tal ne nosijo uporabniki zemljišč, temveč družba in drugi akterji. EESO pa opozarja, da morajo odgovornost prevzeti povzročitelji škode, to pa niso vedno uporabniki zemljišč. V mnogih primerih so uporabniki zemljišč oškodovani zaradi posledic onesnaženosti zraka in drugih območij (industrijske emisije), poplav ali emisij drugih škodljivih snovi; pri tem so izpostavljeni škodljivim vplivom, za katere niso odgovorni.

| 3.6 | Vendar EESO ugotavlja, da Komisija vseskozi daje poudarek izvajanju varstvenih ukrepov na mestu, kjer je vzrok težav. EESO podpira ta pristop, ki poleg tega vodi k ustrezni ureditvi vprašanja odgovornosti. Pristop vpliva tudi na druga zakonodajna področja, ki niso posebej povezana z vprašanjem varstva tal. |
| --- | --- |

3.6

Vendar EESO ugotavlja, da Komisija vseskozi daje poudarek izvajanju varstvenih ukrepov na mestu, kjer je vzrok težav. EESO podpira ta pristop, ki poleg tega vodi k ustrezni ureditvi vprašanja odgovornosti. Pristop vpliva tudi na druga zakonodajna področja, ki niso posebej povezana z vprašanjem varstva tal.

| 3.7 | EESO podpira sprejetje posebne strategije za varstvo tal in njeno izvajanje s pomočjo specifične okvirne direktive. To zagotavlja podlago za enako varstvo s skupnimi pravili za probleme, ki imajo lahko čezmejen vidik. Za zagotovitev resnično boljšega varstva tal pa je treba to področje vključiti v drugo zakonodajo. |
| --- | --- |

3.7

EESO podpira sprejetje posebne strategije za varstvo tal in njeno izvajanje s pomočjo specifične okvirne direktive. To zagotavlja podlago za enako varstvo s skupnimi pravili za probleme, ki imajo lahko čezmejen vidik. Za zagotovitev resnično boljšega varstva tal pa je treba to področje vključiti v drugo zakonodajo.

| 3.8 | Nadalje Komisija pojasnjuje, da so stroški in koristi odvisni od prizadevanj in od tega, do kakšne mere so izkoriščene možnosti, ki jih na primer ponujajo okoljski standardi, veljavni za skupno kmetijsko politiko. EESO opozarja, da ostaja nejasno, kako naj države članice pravilno razlagajo in izpolnjujejo zahteve navzkrižne skladnosti (cross-compliance), ki so bile vključene v skupno kmetijsko politiko. Če je cilj okvirne direktive zagotoviti skupno podlago za varstvo tal in med drugim preprečiti, da bi se finančne obveznosti udeleženih akterjev močno razlikovale, morajo biti tudi ravni prizadevanj primerljive, drugače lahko pride do izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

3.8

Nadalje Komisija pojasnjuje, da so stroški in koristi odvisni od prizadevanj in od tega, do kakšne mere so izkoriščene možnosti, ki jih na primer ponujajo okoljski standardi, veljavni za skupno kmetijsko politiko. EESO opozarja, da ostaja nejasno, kako naj države članice pravilno razlagajo in izpolnjujejo zahteve navzkrižne skladnosti (cross-compliance), ki so bile vključene v skupno kmetijsko politiko. Če je cilj okvirne direktive zagotoviti skupno podlago za varstvo tal in med drugim preprečiti, da bi se finančne obveznosti udeleženih akterjev močno razlikovale, morajo biti tudi ravni prizadevanj primerljive, drugače lahko pride do izkrivljanja konkurence.

| 3.9 | Kot prvi primer Komisija navaja, da lahko degradacijo tal med drugim pospešujejo neustrezni načini dela v kmetijstvu in gozdarstvu. Dobra kmetijska in gozdarska praksa pa prispeva k ohranjanju in izboljšanju kakovosti tal. Kmetijske površine so bolj ogrožene zaradi spremenjene rabe tal, širjenja industrijskih območij, prometnih poti, onesnaženosti zraka, troposferskega ozona in drugih onesnaževal. Za prostorsko načrtovanje so sicer pristojne države članice in ne EU, vendar je treba tudi to področje postaviti v ospredje. |
| --- | --- |

3.9

Kot prvi primer Komisija navaja, da lahko degradacijo tal med drugim pospešujejo neustrezni načini dela v kmetijstvu in gozdarstvu. Dobra kmetijska in gozdarska praksa pa prispeva k ohranjanju in izboljšanju kakovosti tal. Kmetijske površine so bolj ogrožene zaradi spremenjene rabe tal, širjenja industrijskih območij, prometnih poti, onesnaženosti zraka, troposferskega ozona in drugih onesnaževal. Za prostorsko načrtovanje so sicer pristojne države članice in ne EU, vendar je treba tudi to področje postaviti v ospredje.

| 3.10 | Tržne sile in sedanja kmetijska politika so prispevali k napredku v strukturnem razvoju in specializaciji, s tem pa k temu, da sta pridelovanje poljščin in živinoreja v veliki meri ločena: posledica tega je zmanjšanje organskih snovi v tleh. Nova skupna kmetijska politika z nevezanimi plačili ta razvoj še pospešuje. |
| --- | --- |

3.10

Tržne sile in sedanja kmetijska politika so prispevali k napredku v strukturnem razvoju in specializaciji, s tem pa k temu, da sta pridelovanje poljščin in živinoreja v veliki meri ločena: posledica tega je zmanjšanje organskih snovi v tleh. Nova skupna kmetijska politika z nevezanimi plačili ta razvoj še pospešuje.

| 3.11 | Komisija meni, da ima lahko kmetijstvo pozitivne učinke na kakovost tal, ne glede na to, ali gre za ekološko, ekstenzivno ali integrirano proizvodnjo. Takšno stališče je nekoliko preveč preprosto. Vse je odvisno od strokovnega znanja in tehničnih sredstev, ki se uporabljajo pri obdelavi tal. Kmetijska površina za proizvodnjo živil že po definiciji pomeni uporabo naravne površine za pridelovanje. To pa spet pomeni, da so določeni posegi neizogibni in se je treba z njimi sprijazniti, če želimo proizvajati hrano. Posledice za kmetijske površine so na splošno odvisne od meteoroloških in podnebnih razmer v posameznih letnih časih ter podnebja samega, kar pa ne pomeni, da se je treba sprijazniti s kopičenjem umetnih gnojil, erozijo, zmanjšanjem plasti humusa ipd. Z uporabo znanja, ki je danes na voljo, lahko normalna kmetijska dejavnost dejansko ohranja in izboljšuje kakovost tal. Le malo podjetnikov ima tako dolgoročen pristop k naložbam in upravljanju tal kot kmetje in gozdarji. Visoko ozaveščenost kmetov glede varstva tal bi bilo treba podpreti in jo okrepiti s sistemi posvetovanja, prostovoljnimi ukrepi ter spodbudami. |
| --- | --- |

3.11

Komisija meni, da ima lahko kmetijstvo pozitivne učinke na kakovost tal, ne glede na to, ali gre za ekološko, ekstenzivno ali integrirano proizvodnjo. Takšno stališče je nekoliko preveč preprosto. Vse je odvisno od strokovnega znanja in tehničnih sredstev, ki se uporabljajo pri obdelavi tal. Kmetijska površina za proizvodnjo živil že po definiciji pomeni uporabo naravne površine za pridelovanje. To pa spet pomeni, da so določeni posegi neizogibni in se je treba z njimi sprijazniti, če želimo proizvajati hrano. Posledice za kmetijske površine so na splošno odvisne od meteoroloških in podnebnih razmer v posameznih letnih časih ter podnebja samega, kar pa ne pomeni, da se je treba sprijazniti s kopičenjem umetnih gnojil, erozijo, zmanjšanjem plasti humusa ipd. Z uporabo znanja, ki je danes na voljo, lahko normalna kmetijska dejavnost dejansko ohranja in izboljšuje kakovost tal. Le malo podjetnikov ima tako dolgoročen pristop k naložbam in upravljanju tal kot kmetje in gozdarji. Visoko ozaveščenost kmetov glede varstva tal bi bilo treba podpreti in jo okrepiti s sistemi posvetovanja, prostovoljnimi ukrepi ter spodbudami.

| 3.12 | Komisija nadalje pojasnjuje, da je direktiva o okoljski odgovornosti (3) prispevek h krepitvi varstva okolja. EESO se s tem strinja, vendar želi hkrati opozoriti, da v skladu z veljavnimi pravnimi normami ni sprejemljivo, da so za povzročitev škode možne – kot sedaj – do tri različne kazni: vračilo denarne pomoči, kazenska odgovornost in plačilo upravnih stroškov. |
| --- | --- |

3.12

Komisija nadalje pojasnjuje, da je direktiva o okoljski odgovornosti (3) prispevek h krepitvi varstva okolja. EESO se s tem strinja, vendar želi hkrati opozoriti, da v skladu z veljavnimi pravnimi normami ni sprejemljivo, da so za povzročitev škode možne – kot sedaj – do tri različne kazni: vračilo denarne pomoči, kazenska odgovornost in plačilo upravnih stroškov.

| 3.13 | EESO se strinja, da je treba trajnostno rabo tal zagotoviti z obsežno strategijo EU za varstvo tal. |
| --- | --- |

3.13

EESO se strinja, da je treba trajnostno rabo tal zagotoviti z obsežno strategijo EU za varstvo tal.

| 3.14 | Za boljše izvajanje strategije bi lahko ustanovili neodvisnen odbor strokovnjakov za vprašanja s področja varstva tal, ki bi ga sestavljali predstavniki javnega sektorja in zasebni akterji. |
| --- | --- |

3.14

Za boljše izvajanje strategije bi lahko ustanovili neodvisnen odbor strokovnjakov za vprašanja s področja varstva tal, ki bi ga sestavljali predstavniki javnega sektorja in zasebni akterji.

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO ostro kritizira Evropsko komisijo, ker še ni predložila predloga spremembe direktive o uporabi blata iz čistilnih naprav v kmetijstvu in dovoljenih količinah težkih kovin, ki ga pripravlja že več let. Komisija v sporočilu o varstvu tal navaja, da namerava ta predlog predstaviti v letu 2007. V prvem sporočilu o tematski strategiji za varstvo tal iz leta 2002 je navedeno, da bodo spremembe vključene v strategijo za tla. S tem se je sprejetje enega najpomembnejših ukrepov za boljše varstvo tal in varno proizvodnjo hrane precej zavleklo. Zato bi bilo treba to spremenjeno direktivo o uporabi blata iz čistilnih naprav na vsak način objaviti hkrati s strategijo za varstvo tal. |
| --- | --- |

4.1

EESO ostro kritizira Evropsko komisijo, ker še ni predložila predloga spremembe direktive o uporabi blata iz čistilnih naprav v kmetijstvu in dovoljenih količinah težkih kovin, ki ga pripravlja že več let. Komisija v sporočilu o varstvu tal navaja, da namerava ta predlog predstaviti v letu 2007. V prvem sporočilu o tematski strategiji za varstvo tal iz leta 2002 je navedeno, da bodo spremembe vključene v strategijo za tla. S tem se je sprejetje enega najpomembnejših ukrepov za boljše varstvo tal in varno proizvodnjo hrane precej zavleklo. Zato bi bilo treba to spremenjeno direktivo o uporabi blata iz čistilnih naprav na vsak način objaviti hkrati s strategijo za varstvo tal.

| 4.1.1 | Sedanja direktiva o blatu iz čistilnih naprav (4) še naprej dovoljuje visoko koncentracijo težkih kovin in drugih onesnaževal v blatu, ki se ga lahko raztrese po kmetijskih površinah. EESO opozarja na mnenje na lastno pobudo o spremembi direktive Sveta o uporabi blata iz čistilnih naprav v kmetijstvu, ki ga je Odbor pripravil že leta 2000 in v katerem poziva k strožjim zahtevam glede koncentracije težkih kovin. Poleg tega je premalo znanega o sestavi preostalih kemičnih onesnaževal, njihovem vzajemnem učinkovanju in posledicah za tla in varnost živil, če se jih uporabi na obdelovalnih površinah. |
| --- | --- |

4.1.1

Sedanja direktiva o blatu iz čistilnih naprav (4) še naprej dovoljuje visoko koncentracijo težkih kovin in drugih onesnaževal v blatu, ki se ga lahko raztrese po kmetijskih površinah. EESO opozarja na mnenje na lastno pobudo o spremembi direktive Sveta o uporabi blata iz čistilnih naprav v kmetijstvu, ki ga je Odbor pripravil že leta 2000 in v katerem poziva k strožjim zahtevam glede koncentracije težkih kovin. Poleg tega je premalo znanega o sestavi preostalih kemičnih onesnaževal, njihovem vzajemnem učinkovanju in posledicah za tla in varnost živil, če se jih uporabi na obdelovalnih površinah.

| 4.1.2 | EESO to jemlje zelo resno in opozarja na študijo, ki sta jo dva znanstvenika objavila v strokovni reviji za medicino The Lancet novembra 2006. Čeprav gre za samo eno študijo, njeni rezultati dokazujejo, da imajo znana onesnaževala posledice za razvoj možganov pri še nerojenih in majhnih otrocih, ki doslej niso bile znane. Znanstvenika verjameta, da je to mogoče povezano z resnimi stanji, kot so na primer avtizem, sindrom pomanjkanja pozornosti in hiperaktivnost (ADHD) ali motnje v razvoju. Veliko teh kemičnih snovi je tudi v izdelkih, ki se uporabljajo v gospodinjstvu. Onesnaževala na različne načine zaidejo v kanalizacijski sistem in zaenkrat še ne poznamo dovolj njihovih posledic za kmetijske površine, kjer se blato iz čistilnih naprav uporablja kot gnojilo. |
| --- | --- |

4.1.2

EESO to jemlje zelo resno in opozarja na študijo, ki sta jo dva znanstvenika objavila v strokovni reviji za medicino The Lancet novembra 2006. Čeprav gre za samo eno študijo, njeni rezultati dokazujejo, da imajo znana onesnaževala posledice za razvoj možganov pri še nerojenih in majhnih otrocih, ki doslej niso bile znane. Znanstvenika verjameta, da je to mogoče povezano z resnimi stanji, kot so na primer avtizem, sindrom pomanjkanja pozornosti in hiperaktivnost (ADHD) ali motnje v razvoju. Veliko teh kemičnih snovi je tudi v izdelkih, ki se uporabljajo v gospodinjstvu. Onesnaževala na različne načine zaidejo v kanalizacijski sistem in zaenkrat še ne poznamo dovolj njihovih posledic za kmetijske površine, kjer se blato iz čistilnih naprav uporablja kot gnojilo.

| 4.1.3 | EESO z zadovoljstvom ugotavlja, da je Komisija očitno spremenila svoje stališče, namreč da je z okoljsko-tehničnega vidika najbolje, če se blato iz čistilnih naprav uporabi na obdelovalnih površinah. Zdi se, da je to mogoče razbrati iz besedila sporočila o strategiji o odpadkih (5). V njem Komisija poleg tega potrjuje svoj namen, da po sprejetju strategije za varstvo tal predstavi predlog spremenjene direktive o blatu. Vendar EESO meni, da Komisija ne bi smela čakati, temveč bi morala že mnogo prej predložiti temeljito spremenjeno direktivo o dovoljeni koncentraciji težkih kovin in drugih škodljivih snovi v blatu iz čistilnih naprav, zlasti ker v predlogu direktive navaja, da je to potrebno za omejitev izpuščanja nevarnih snovi v tla. |
| --- | --- |

4.1.3

EESO z zadovoljstvom ugotavlja, da je Komisija očitno spremenila svoje stališče, namreč da je z okoljsko-tehničnega vidika najbolje, če se blato iz čistilnih naprav uporabi na obdelovalnih površinah. Zdi se, da je to mogoče razbrati iz besedila sporočila o strategiji o odpadkih (5). V njem Komisija poleg tega potrjuje svoj namen, da po sprejetju strategije za varstvo tal predstavi predlog spremenjene direktive o blatu. Vendar EESO meni, da Komisija ne bi smela čakati, temveč bi morala že mnogo prej predložiti temeljito spremenjeno direktivo o dovoljeni koncentraciji težkih kovin in drugih škodljivih snovi v blatu iz čistilnih naprav, zlasti ker v predlogu direktive navaja, da je to potrebno za omejitev izpuščanja nevarnih snovi v tla.

| 4.1.4 | Uporaba blata iz čistilnih naprav v kmetijstvu in vsebnost škodljivih snovi v njem sodita k najpomembnejšim vprašanjem varstva tal in varnosti živil ter sprožata dodatno vprašanje, namreč ali so uporabniki zemlje ali povzročitelji blata, to so mesta in občine, odgovorni za morebitno degradacijo tal. Spremenjena direktiva o blatu mora urediti tudi vprašanja v zvezi z odgovornostjo in jamstvom. |
| --- | --- |

4.1.4

Uporaba blata iz čistilnih naprav v kmetijstvu in vsebnost škodljivih snovi v njem sodita k najpomembnejšim vprašanjem varstva tal in varnosti živil ter sprožata dodatno vprašanje, namreč ali so uporabniki zemlje ali povzročitelji blata, to so mesta in občine, odgovorni za morebitno degradacijo tal. Spremenjena direktiva o blatu mora urediti tudi vprašanja v zvezi z odgovornostjo in jamstvom.

| 4.1.5 | Nova in varnejša zakonodaja o kemikalijah je pomembna za varstvo tal na splošno, vendar zlasti glede tega, kako družba odlaga blato iz čistilnih naprav na kmetijske površine. Nujno je, da se nevarne kemikalije nadomestijo z manj nevarnimi kemičnimi snovmi, s čimer se zagotovi zaželena stopnja varstva tal. |
| --- | --- |

4.1.5

Nova in varnejša zakonodaja o kemikalijah je pomembna za varstvo tal na splošno, vendar zlasti glede tega, kako družba odlaga blato iz čistilnih naprav na kmetijske površine. Nujno je, da se nevarne kemikalije nadomestijo z manj nevarnimi kemičnimi snovmi, s čimer se zagotovi zaželena stopnja varstva tal.

| 4.1.6 | EESO poziva Komisijo, da brez odlašanja predloži predlog spremembe direktive in poleg tega izvede analizo tveganja za več snovi, kot jih zajema sedanja direktiva. To bi moral biti eden najpomembnejših elementov varstva tal, če želimo preprečiti še večjo onesnaženost in zagotoviti visoko raven varnosti živil. |
| --- | --- |

4.1.6

EESO poziva Komisijo, da brez odlašanja predloži predlog spremembe direktive in poleg tega izvede analizo tveganja za več snovi, kot jih zajema sedanja direktiva. To bi moral biti eden najpomembnejših elementov varstva tal, če želimo preprečiti še večjo onesnaženost in zagotoviti visoko raven varnosti živil.

| 4.2 | Komisija v členu 1 direktive o varstvu tal navaja, da ukrepi zajemajo obnovo in sanacijo degradiranih tal, kot to narekuje vsaj trenutna in predvidena uporaba. EESO sicer podpira to načelo, vendar dvomi o primernosti izraza „vsaj“. Upoštevati je treba namreč specifične okoliščine in odločitve sprejemati za vsak primer posebej. |
| --- | --- |

4.2

Komisija v členu 1 direktive o varstvu tal navaja, da ukrepi zajemajo obnovo in sanacijo degradiranih tal, kot to narekuje vsaj trenutna in predvidena uporaba. EESO sicer podpira to načelo, vendar dvomi o primernosti izraza „vsaj“. Upoštevati je treba namreč specifične okoliščine in odločitve sprejemati za vsak primer posebej.

| 4.3 | EESO meni, da člen 3 v sedanji obliki državam članicam omogoča oblikovanje sektorskih politik, ki izkrivljajo konkurenco. Člen bi se moral omejiti na analizo, pomembno pa je, da so vsi ukrepi v skladu s skupnimi predpisi in pogoji, potrebnimi za delujoč notranji trg in pošteno konkurenco. |
| --- | --- |

4.3

EESO meni, da člen 3 v sedanji obliki državam članicam omogoča oblikovanje sektorskih politik, ki izkrivljajo konkurenco. Člen bi se moral omejiti na analizo, pomembno pa je, da so vsi ukrepi v skladu s skupnimi predpisi in pogoji, potrebnimi za delujoč notranji trg in pošteno konkurenco.

| 4.4 | EESO tudi meni, da člen 4 dopušča skoraj neomejeno svobodo ukrepanja. EESO je na začetku tega mnenja že poudaril, da na obdelovalne površine učinkujejo različni dejavniki, na katere uporabniki zemljišč nimajo vpliva, na primer meteorološki in podnebni dejavniki v posameznih letnih časih, podnebje na splošno itd. Zahteve, ki jih morajo izpolnjevati države članice, morajo biti v razumnem sorazmerju s temi dejavniki. Ravno tako morajo biti primerno usklajeni ukrepi držav članic. To je tudi v skladu z določbami iz člena 9, ki govori o ustreznih ukrepih za ohranjanje funkcij tal. |
| --- | --- |

4.4

EESO tudi meni, da člen 4 dopušča skoraj neomejeno svobodo ukrepanja. EESO je na začetku tega mnenja že poudaril, da na obdelovalne površine učinkujejo različni dejavniki, na katere uporabniki zemljišč nimajo vpliva, na primer meteorološki in podnebni dejavniki v posameznih letnih časih, podnebje na splošno itd. Zahteve, ki jih morajo izpolnjevati države članice, morajo biti v razumnem sorazmerju s temi dejavniki. Ravno tako morajo biti primerno usklajeni ukrepi držav članic. To je tudi v skladu z določbami iz člena 9, ki govori o ustreznih ukrepih za ohranjanje funkcij tal.

| 4.5 | Člen 12 obvezuje lastnike območij ali prihodnje kupce, da v določenih primerih predložijo poročilo o stanju tal. Po mnenju Odbora je napačno zahtevati, da prihodnji kupci izpolnijo to obveznost. Če je zaradi različnih nacionalnih predpisov potrebna fleksibilnost, bi jo morali omogočiti z drugačnim besedilom. |
| --- | --- |

4.5

Člen 12 obvezuje lastnike območij ali prihodnje kupce, da v določenih primerih predložijo poročilo o stanju tal. Po mnenju Odbora je napačno zahtevati, da prihodnji kupci izpolnijo to obveznost. Če je zaradi različnih nacionalnih predpisov potrebna fleksibilnost, bi jo morali omogočiti z drugačnim besedilom.

| 4.6 | Komisija v členu 17 navaja, da namerava pripraviti prostovoljno platformo. Pri tem mora zagotoviti, da bo v okviru platforme res potekala izmenjava podobnih metod, ker je to pogoj za enotno zasnovo in enake konkurenčne pogoje za vse. Ker izmenjava informacij poteka na prostovoljni osnovi, mora pri njej dejavno sodelovati tudi Komisija. |
| --- | --- |

4.6

Komisija v členu 17 navaja, da namerava pripraviti prostovoljno platformo. Pri tem mora zagotoviti, da bo v okviru platforme res potekala izmenjava podobnih metod, ker je to pogoj za enotno zasnovo in enake konkurenčne pogoje za vse. Ker izmenjava informacij poteka na prostovoljni osnovi, mora pri njej dejavno sodelovati tudi Komisija.

| 4.7 | V členu 22 Komisija navaja, da države članice določijo pravila za izrekanje kazni. Po mnenju EESO je z vidika pravne varnosti pomembno, da so kazni v primernem sorazmerju z nastalo škodo. Različne kazni za enako škodo so nesprejemljive |
| --- | --- |

4.7

V členu 22 Komisija navaja, da države članice določijo pravila za izrekanje kazni. Po mnenju EESO je z vidika pravne varnosti pomembno, da so kazni v primernem sorazmerju z nastalo škodo. Različne kazni za enako škodo so nesprejemljive

| 4.8 | Komisija v členu 23 predlaga spremembo Direktive 2004/35/ES, ki pristojnim oblastem omogoča, da od izvajalca zahtevajo sprejetje sanacijskih ukrepov. EESO meni, da je to zakonito le, če je škodo dejansko povzročil izvajalec. To pa iz besedila ni jasno razvidno. |
| --- | --- |

4.8

Komisija v členu 23 predlaga spremembo Direktive 2004/35/ES, ki pristojnim oblastem omogoča, da od izvajalca zahtevajo sprejetje sanacijskih ukrepov. EESO meni, da je to zakonito le, če je škodo dejansko povzročil izvajalec. To pa iz besedila ni jasno razvidno.

V Bruslju, 25. aprila 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  COM(2002) 179 konč.

1

(2)  CES 1199/2000, UL C 14 z dne 16.1.2001, str. 141–150.

2

(3)  Direktiva 2004/35/ES.

3

(4)  86/278/EGS.

4

(5)  COM(2005) 666 konč. Op. prev.: v slovenskem prevodu predloga direktive ni besede „vsaj“.

5

---

PRILOGA

k mnenju Odbora

Naslednji amandma je prejel več kot četrtino oddanih glasov, vendar je bil na plenarnem zasedanju zavrnjen:

Točka 1.1

Besedilo se spremeni tako:

Evropski ekonomsko-socialni odbor pozdravlja strategijo za varstvo tal na ravni EU in načeloma podpira okvirno direktivo
  cilj predloga Komisije, tj. varstvo in trajnostno rabo tal. EESO si želi, da bi predlagana okvirna direktiva temeljito upoštevala načeli subsidiarnosti in sorazmernosti.

Rezultat glasovanja

Za: 47

Proti: 54

Vzdržani: 13

Spodnje besedilo mnenja strokovne skupine je bilo zavrnjeno v korist amandmaja, ki je bil sprejet na plenarnem zasedanju, vendar je prejelo več kot četrtino oddanih glasov:

Točka 1.15

EESO poziva nacionalne in regionalne zakonodajalce ter Komisijo k sistematičnemu ocenjevanju veljavne zakonodaje na področju varstva tal.

Rezultat glasovanja:

Za črtanje besedila: 74,Proti: 33, Vzdržani: 15

---

| 20.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 168/34 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 168/34

---

Mnenje Evropskega ekonomsko socialnega odbora o:

| — | „Predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupnega postopka odobritve za aditive za živila, živilske encime in arome za živila“ |
| --- | --- |

—

„Predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupnega postopka odobritve za aditive za živila, živilske encime in arome za živila“

| — | „Predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o živilskih encimih in spremembi Direktive Sveta 83/417/EGS, Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999, Direktive 2000/13/ES in Direktive Sveta 2001/112/ES“ |
| --- | --- |

—

„Predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o živilskih encimih in spremembi Direktive Sveta 83/417/EGS, Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999, Direktive 2000/13/ES in Direktive Sveta 2001/112/ES“

| — | „Predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o aromah in nekaterih živilskih sestavinah z aromatičnimi lastnostmi za uporabo v in na živilih ter spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 1576/89, Uredbe Sveta (EGS) št. 1601/91, Uredbe (ES) št. 2232/96 in Direktive 2000/13/ES“ |
| --- | --- |

—

„Predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o aromah in nekaterih živilskih sestavinah z aromatičnimi lastnostmi za uporabo v in na živilih ter spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 1576/89, Uredbe Sveta (EGS) št. 1601/91, Uredbe (ES) št. 2232/96 in Direktive 2000/13/ES“

| — | „Predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o aditivih za živila“ |
| --- | --- |

—

„Predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o aditivih za živila“

COM(2006) 423 konč. – 2006/0143 (COD)

COM(2006) 425 konč. – 2006/0144 (COD)

COM(2006) 427 konč. – 2006/0147 (COD)

COM(2006) 428 konč. – 2006/0145 (COD)

(2007/C 168/06)

Svet je 11. septembra 2006 sklenil, da v skladu s členoma 37 in 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenih dokumentih.

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 21. marca 2007. Poročevalec je bil g. PEZZINI.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 435. plenarnem zasedanju 25. in 26. aprila 2007 (seja z dne 25. aprila) s 127 glasovi za in 4 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Odbor pozdravlja sveženj predlogov o aditivih za živila, živilskih encimih in aromah za živila ter o skupnem postopku odobritve, saj omogočajo vzpostavitev učinkovitega in konkurenčnega notranjega trga ob hkratnem zagotavljanju visoke ravni varovanja življenja in zdravja ljudi. |
| --- | --- |

1.1

Odbor pozdravlja sveženj predlogov o aditivih za živila, živilskih encimih in aromah za živila ter o skupnem postopku odobritve, saj omogočajo vzpostavitev učinkovitega in konkurenčnega notranjega trga ob hkratnem zagotavljanju visoke ravni varovanja življenja in zdravja ljudi.

| 1.2 | Odbor meni, da so jasne in usklajene določbe o izvajanju ocene varnosti z zagotovljenimi in predvidljivimi roki ter sprejemljivimi stroški v korist tako potrošnikom kot proizvajalcem, zlasti manjšim. |
| --- | --- |

1.2

Odbor meni, da so jasne in usklajene določbe o izvajanju ocene varnosti z zagotovljenimi in predvidljivimi roki ter sprejemljivimi stroški v korist tako potrošnikom kot proizvajalcem, zlasti manjšim.

| 1.3 | Odbor se strinja s ciljem Komisije, da se sektorji aditivov, arom in encimov poenostavijo in uskladijo ter da se s poenotenim skupnim postopkom odobritve za te snovi izboljša koherenca med temi sektorji. |
| --- | --- |

1.3

Odbor se strinja s ciljem Komisije, da se sektorji aditivov, arom in encimov poenostavijo in uskladijo ter da se s poenotenim skupnim postopkom odobritve za te snovi izboljša koherenca med temi sektorji.

| 1.4 | Čeprav bi možnost ene same odobritve, ki bi veljala za celotno EU, srednje- do dolgoročno lahko pomenila veliko prednost za enotni trg, je po mnenju Odbora treba upoštevati učinek novih določb na uvožene izdelke. |
| --- | --- |

1.4

Čeprav bi možnost ene same odobritve, ki bi veljala za celotno EU, srednje- do dolgoročno lahko pomenila veliko prednost za enotni trg, je po mnenju Odbora treba upoštevati učinek novih določb na uvožene izdelke.

| 1.4.1 | Evropa se tako pri izvozu kot pri uvozu stalno sooča z mednarodno konkurenco, mnogi predlagani predpisi pa so strožji od predpisov, ki jih določa Codex Alimentarius, in lahko povzročijo izkrivljanje konkurence v škodo evropskih podjetij, zlasti manjših. |
| --- | --- |

1.4.1

Evropa se tako pri izvozu kot pri uvozu stalno sooča z mednarodno konkurenco, mnogi predlagani predpisi pa so strožji od predpisov, ki jih določa Codex Alimentarius, in lahko povzročijo izkrivljanje konkurence v škodo evropskih podjetij, zlasti manjših.

| 1.5 | Odbor pozitivno ocenjuje predlagani postopek, namreč da se seznam Skupnosti spreminja v skladu s postopkom komitologije, pod pogojem, da so izpolnjena stroga merila preglednosti in da se zagotovi stalen dialog s proizvajalci in potrošniki ter hitre mehanizme za inovacije in razvoj izdelkov. |
| --- | --- |

1.5

Odbor pozitivno ocenjuje predlagani postopek, namreč da se seznam Skupnosti spreminja v skladu s postopkom komitologije, pod pogojem, da so izpolnjena stroga merila preglednosti in da se zagotovi stalen dialog s proizvajalci in potrošniki ter hitre mehanizme za inovacije in razvoj izdelkov.

| 1.6 | Odbor podpira krepitev dejavnosti Evropske agencije za varnost hrane (EFSA), da na podlagi znanstvenih spoznanj in objektivnih argumentov opravlja pregledne ocene tveganja, kar prispeva k varstvu potrošnikov. |
| --- | --- |

1.6

Odbor podpira krepitev dejavnosti Evropske agencije za varnost hrane (EFSA), da na podlagi znanstvenih spoznanj in objektivnih argumentov opravlja pregledne ocene tveganja, kar prispeva k varstvu potrošnikov.

| 1.7 | Odbor priporoča izboljšanje postopkov ter povečanje človeških in finančnih virov EFSA, da bi zagotovili visokokakovostne, pregledne in neodvisne ocene, ki spoštujejo pravila o zaupnosti. |
| --- | --- |

1.7

Odbor priporoča izboljšanje postopkov ter povečanje človeških in finančnih virov EFSA, da bi zagotovili visokokakovostne, pregledne in neodvisne ocene, ki spoštujejo pravila o zaupnosti.

| 1.8 | Odbor podpira tudi krepitev dejavnosti spremljanja držav članic na področju potrošnje in uporabe aditivov, encimov in arom z učinkovitimi metodami, ki dopolnjujejo podatke industrije. |
| --- | --- |

1.8

Odbor podpira tudi krepitev dejavnosti spremljanja držav članic na področju potrošnje in uporabe aditivov, encimov in arom z učinkovitimi metodami, ki dopolnjujejo podatke industrije.

| 1.9 | Odbor pozdravlja tudi redne preglede pozitivnih seznamov aditivov, encimov in arom, pod pogojem, da temeljijo na stalnem in strukturiranem dialogu s potrošniki in proizvajalci ter da niso povezani z dodatnimi stroški in časom. |
| --- | --- |

1.9

Odbor pozdravlja tudi redne preglede pozitivnih seznamov aditivov, encimov in arom, pod pogojem, da temeljijo na stalnem in strukturiranem dialogu s potrošniki in proizvajalci ter da niso povezani z dodatnimi stroški in časom.

2.   Obrazložitev

| 2.1 | Zaradi znanstvenega in tehnološkega napredka je možno izboljšati kakovost prehrambenih izdelkov, med drugim z uporabo manjših količin encimov, arom in aditivov. Ta napredek preprečuje tudi neustrezno uporabo teh snovi. |
| --- | --- |

2.1

Zaradi znanstvenega in tehnološkega napredka je možno izboljšati kakovost prehrambenih izdelkov, med drugim z uporabo manjših količin encimov, arom in aditivov. Ta napredek preprečuje tudi neustrezno uporabo teh snovi.

| 2.2 | V okviru prizadevanj za izboljšanje zakonodaje Skupnosti v smislu koncepta „od kmetije do mize“ je Komisija v beli knjigi o varnosti živil, o kateri je Odbor podal svoje mnenje (1), napovedala, da namerava posodobiti in dopolniti obstoječo zakonodajo v zvezi z aditivi in aromami ter določiti posebne določbe glede encimov (ukrepa 11 in 13 v beli knjigi). |
| --- | --- |

2.2

V okviru prizadevanj za izboljšanje zakonodaje Skupnosti v smislu koncepta „od kmetije do mize“ je Komisija v beli knjigi o varnosti živil, o kateri je Odbor podal svoje mnenje (1), napovedala, da namerava posodobiti in dopolniti obstoječo zakonodajo v zvezi z aditivi in aromami ter določiti posebne določbe glede encimov (ukrepa 11 in 13 v beli knjigi).

| 2.3 | Odbor je vedno podpiral cilj, da se zagotovi dobro delovanje notranjega trga ob hkratnem zagotavljanju visoke ravni varovanja življenja in zdravja ljudi, in že večkrat poudaril, da je treba na področju varnosti živil v EU sprejeti obsežen in enoten pristop. |
| --- | --- |

2.3

Odbor je vedno podpiral cilj, da se zagotovi dobro delovanje notranjega trga ob hkratnem zagotavljanju visoke ravni varovanja življenja in zdravja ljudi, in že večkrat poudaril, da je treba na področju varnosti živil v EU sprejeti obsežen in enoten pristop.

| 2.4 | Po mnenju EESO je treba celotno prehranjevalno verigo v Evropi – „od kmetije do mize“ – urediti z zakonodajo, vsi členi te verige pa morajo biti enako močni. Komisija bi morala skrbeti za učinkovito izvajanje zakonodaje Skupnosti (2). |
| --- | --- |

2.4

Po mnenju EESO je treba celotno prehranjevalno verigo v Evropi – „od kmetije do mize“ – urediti z zakonodajo, vsi členi te verige pa morajo biti enako močni. Komisija bi morala skrbeti za učinkovito izvajanje zakonodaje Skupnosti (2).

| 2.5 | Sprejetje skupnega postopka odobritve za encime, arome in aditive je ključen in inovativen element v svežnju predlogov Komisije. Odbor odobrava cilj poenostavitve, tj. uskladitve teh sektorjev, ki ga predlaga Komisija. S tem bi odpravili različne postopke odobritve v posameznih državah članicah in njihovo podvajanje ter občutno zmanjšali upravne obremenitve in birokracijo. |
| --- | --- |

2.5

Sprejetje skupnega postopka odobritve za encime, arome in aditive je ključen in inovativen element v svežnju predlogov Komisije. Odbor odobrava cilj poenostavitve, tj. uskladitve teh sektorjev, ki ga predlaga Komisija. S tem bi odpravili različne postopke odobritve v posameznih državah članicah in njihovo podvajanje ter občutno zmanjšali upravne obremenitve in birokracijo.

| 2.6 | Zakonodaja v zvezi z aditivi za živila je že bila usklajena na evropski ravni. Trenutno zakonodaja dopušča približno 330 aditivov za živila, neprestano pa se vlagajo zahtevki za nove aditive ali novo uporabo. |
| --- | --- |

2.6

Zakonodaja v zvezi z aditivi za živila je že bila usklajena na evropski ravni. Trenutno zakonodaja dopušča približno 330 aditivov za živila, neprestano pa se vlagajo zahtevki za nove aditive ali novo uporabo.

| 2.6.1 | Za oceno teh zahtevkov, zlasti pa za odločitve v zvezi z obvladovanjem tveganja, so potrebni natančni podatki o uporabi in lastnostih teh snovi. |
| --- | --- |

2.6.1

Za oceno teh zahtevkov, zlasti pa za odločitve v zvezi z obvladovanjem tveganja, so potrebni natančni podatki o uporabi in lastnostih teh snovi.

| 2.7 | Po predvideni uskladitvi arom in encimov bodo novi postopki odobritve manj zahtevni, stroški posodabljanja tehnične dokumentacije se bodo zmanjšali, manj pa bo tudi sprememb pri označevanju. |
| --- | --- |

2.7

Po predvideni uskladitvi arom in encimov bodo novi postopki odobritve manj zahtevni, stroški posodabljanja tehnične dokumentacije se bodo zmanjšali, manj pa bo tudi sprememb pri označevanju.

| 2.8 | Trenutna pravna negotovost glede encimov, ki je posledica različnih nacionalnih zakonodaj na tem področju, lahko povzroči izkrivljanje trga živilskih encimov ter upravne in finančne obremenitve v posameznih državah članicah. Če ne bo prišlo do uskladitve, se bodo ravni varovanja še naprej razlikovale in sicer zaradi različnega zaznavanja tveganja, ocen varnosti in zakonodaje za živilske encime v posameznih državah članicah. |
| --- | --- |

2.8

Trenutna pravna negotovost glede encimov, ki je posledica različnih nacionalnih zakonodaj na tem področju, lahko povzroči izkrivljanje trga živilskih encimov ter upravne in finančne obremenitve v posameznih državah članicah. Če ne bo prišlo do uskladitve, se bodo ravni varovanja še naprej razlikovale in sicer zaradi različnega zaznavanja tveganja, ocen varnosti in zakonodaje za živilske encime v posameznih državah članicah.

| 2.8.1 | Poudariti je treba, da lahko neusklajeni predpisi na evropski ravni proizvajalce sicer ovirajo pri prostem pretoku in trgovanju, da pa je uskladitev ocenjevanja varnosti snovi in odobritev uporabe živilskih encimov lahko povezana z visokimi naložbami, kar je treba pripisati predvsem stroškom odobritve, ki naj bi znašali približno 150 000–250 000 EUR na encim (3). |
| --- | --- |

2.8.1

Poudariti je treba, da lahko neusklajeni predpisi na evropski ravni proizvajalce sicer ovirajo pri prostem pretoku in trgovanju, da pa je uskladitev ocenjevanja varnosti snovi in odobritev uporabe živilskih encimov lahko povezana z visokimi naložbami, kar je treba pripisati predvsem stroškom odobritve, ki naj bi znašali približno 150 000–250 000 EUR na encim (3).

| 2.8.2 | Industrija živilskih encimov si stalno prizadeva za razvoj tehnologij in postopkov za inovacije in izboljšave v proizvodnji živil, vendar pa pri tem ne sme podcenjevati možnih nevarnosti zaradi kemične narave encimov, kot so alergije, strupenost in preostalo mikrobiološko delovanje. Zaradi teh nevarnosti je potrebno stalno ocenjevanje varnosti potrošnikov, zlasti glede encimov iz gensko spremenjenih organizmov. |
| --- | --- |

2.8.2

Industrija živilskih encimov si stalno prizadeva za razvoj tehnologij in postopkov za inovacije in izboljšave v proizvodnji živil, vendar pa pri tem ne sme podcenjevati možnih nevarnosti zaradi kemične narave encimov, kot so alergije, strupenost in preostalo mikrobiološko delovanje. Zaradi teh nevarnosti je potrebno stalno ocenjevanje varnosti potrošnikov, zlasti glede encimov iz gensko spremenjenih organizmov.

| 2.9 | Na področju zakonodaje o aromah in nekaterih živilskih sestavinah z aromatičnimi lastnostmi za uporabo v in na živilih je potreben učinkovitejši postopek odobritve, ki bi poenostavil vodenje pozitivnega seznama s približno 2 600 aromatičnimi snovmi za uporabo v in na živilih. |
| --- | --- |

2.9

Na področju zakonodaje o aromah in nekaterih živilskih sestavinah z aromatičnimi lastnostmi za uporabo v in na živilih je potreben učinkovitejši postopek odobritve, ki bi poenostavil vodenje pozitivnega seznama s približno 2 600 aromatičnimi snovmi za uporabo v in na živilih.

| 2.9.1 | Uskladitev zakonodaje na področju arom bi nedvomno izboljšala položaj Evropske unije pri pogajanjih s tretjimi državami o uvedbi arom v sistem Codex Alimentarius, s tem pa bi lahko preprečila tudi slabši položaj evropskih podjetij, zlasti MSP. |
| --- | --- |

2.9.1

Uskladitev zakonodaje na področju arom bi nedvomno izboljšala položaj Evropske unije pri pogajanjih s tretjimi državami o uvedbi arom v sistem Codex Alimentarius, s tem pa bi lahko preprečila tudi slabši položaj evropskih podjetij, zlasti MSP.

| 2.9.2 | Z vzpostavitvijo enotnega in integriranega trga za arome v EU bo evropska industrija lahko ohranila vodilni položaj v proizvodnji in razvoju arom. |
| --- | --- |

2.9.2

Z vzpostavitvijo enotnega in integriranega trga za arome v EU bo evropska industrija lahko ohranila vodilni položaj v proizvodnji in razvoju arom.

| 2.9.3 | Vendar pa se ne sme podcenjevati dodatnega dela, ki bo potrebno za izpolnjevanje novih zahtev pri označevanju arom. |
| --- | --- |

2.9.3

Vendar pa se ne sme podcenjevati dodatnega dela, ki bo potrebno za izpolnjevanje novih zahtev pri označevanju arom.

| 2.10 | Po mnenju Odbora je treba Evropski agenciji za varnost hrane dati več virov in sredstev, da bo lahko zagotavljala neodvisno, pregledno in visokokakovostno ocenjevanje varnosti aditivov, encimov in arom, ter uvesti nove postopke. |
| --- | --- |

2.10

Po mnenju Odbora je treba Evropski agenciji za varnost hrane dati več virov in sredstev, da bo lahko zagotavljala neodvisno, pregledno in visokokakovostno ocenjevanje varnosti aditivov, encimov in arom, ter uvesti nove postopke.

| 2.11 | Za prehod s postopkov odločanja, ki temeljijo na soodločanju z Evropskim parlamentom, na postopek komitologije, pri katerem o odobritvi odločajo posebni odbori, je potrebna določitev jasnih in preglednih meril za oceno varnosti predvidenih prednosti za potrošnike. |
| --- | --- |

2.11

Za prehod s postopkov odločanja, ki temeljijo na soodločanju z Evropskim parlamentom, na postopek komitologije, pri katerem o odobritvi odločajo posebni odbori, je potrebna določitev jasnih in preglednih meril za oceno varnosti predvidenih prednosti za potrošnike.

| 2.12 | Odbor je v svojih prejšnjih mnenjih (4) že poudaril, da je za oceno napredka na področju varnosti živil in presojo, ali novi sistem izpolnjuje pričakovanja, treba opredeliti ocenjevalna merila, kot so na primer povečanje/zmanjšanje zaupanja potrošnikov, pojavljanje in premagovanje prehrambenih kriz, tesnejše sodelovanje med vključenimi akterji itd. |
| --- | --- |

2.12

Odbor je v svojih prejšnjih mnenjih (4) že poudaril, da je za oceno napredka na področju varnosti živil in presojo, ali novi sistem izpolnjuje pričakovanja, treba opredeliti ocenjevalna merila, kot so na primer povečanje/zmanjšanje zaupanja potrošnikov, pojavljanje in premagovanje prehrambenih kriz, tesnejše sodelovanje med vključenimi akterji itd.

3.   Predlog Komisije

| 3.1 | Cilj predlogov, ki jih je predstavila Komisija, je obrazložiti in razjasniti obstoječo zakonodajo za aditive in arome za živila ter uvesti nove predpise za encime. Predlaga se tudi uvedba skupnih postopkov odobritve za vse tri sektorje, ki temeljijo na znanstvenih mnenjih Evropske agencije za varnost hrane. |
| --- | --- |

3.1

Cilj predlogov, ki jih je predstavila Komisija, je obrazložiti in razjasniti obstoječo zakonodajo za aditive in arome za živila ter uvesti nove predpise za encime. Predlaga se tudi uvedba skupnih postopkov odobritve za vse tri sektorje, ki temeljijo na znanstvenih mnenjih Evropske agencije za varnost hrane.

| 3.2 | Aditivi. Namen novih predpisov je poenostaviti in pospešiti postopek odobritve za aditive za živila, ki ga trenutno ureja Direktiva 89/107/EGS. V skladu z Uredbo 178/2002/ES bi odobritve za vključitev aditivov v pozitivni seznam temeljile na okviru, ki ga je za oceno tveganja v zvezi z varnostjo živil določila EFSA. Poleg tega se predlaga pregled tehničnih vidikov trenutnega sistema odobritve, opredeljeni pa so tudi novi usklajeni ukrepi za aditive, ki se uporabljajo v drugih aditivih. |
| --- | --- |

3.2

Aditivi. Namen novih predpisov je poenostaviti in pospešiti postopek odobritve za aditive za živila, ki ga trenutno ureja Direktiva 89/107/EGS. V skladu z Uredbo 178/2002/ES bi odobritve za vključitev aditivov v pozitivni seznam temeljile na okviru, ki ga je za oceno tveganja v zvezi z varnostjo živil določila EFSA. Poleg tega se predlaga pregled tehničnih vidikov trenutnega sistema odobritve, opredeljeni pa so tudi novi usklajeni ukrepi za aditive, ki se uporabljajo v drugih aditivih.

| 3.3 | Encimi. Predlagata se nov zakonodajni okvir za oceno, odobritev in nadzor živilskih encimov ter nov pozitivni seznam vseh encimov, ki se v živilih uporabljajo iz tehnoloških razlogov, na osnovi pozitivnega znanstvenega mnenja EFSA. Opredeljene so tudi določbe za označevanje živilskih encimov, ki se ne uporabljajo kot pomožno tehnološko sredstvo. |
| --- | --- |

3.3

Encimi. Predlagata se nov zakonodajni okvir za oceno, odobritev in nadzor živilskih encimov ter nov pozitivni seznam vseh encimov, ki se v živilih uporabljajo iz tehnoloških razlogov, na osnovi pozitivnega znanstvenega mnenja EFSA. Opredeljene so tudi določbe za označevanje živilskih encimov, ki se ne uporabljajo kot pomožno tehnološko sredstvo.

| 3.4 | Arome. Predvidena je revizija splošnih pravil, ki jih določa Direktiva 88/388/EGS, da bi zakonodajo prilagodili tehnološkemu in znanstvenemu razvoju in sicer s sprejetjem nove uredbe, ki vsebuje jasnejše določbe o:






  — | dovoljenih mejnih vrednostih za nekatere snovi v skladu z mnenji EFSA, |
| --- | --- | --- |

3.4

Arome. Predvidena je revizija splošnih pravil, ki jih določa Direktiva 88/388/EGS, da bi zakonodajo prilagodili tehnološkemu in znanstvenemu razvoju in sicer s sprejetjem nove uredbe, ki vsebuje jasnejše določbe o:

—

dovoljenih mejnih vrednostih za nekatere snovi v skladu z mnenji EFSA,

| — | „seznamu Skupnosti“ z aromami in izhodnimi surovinami, odobrenimi za uporabo v in na živilih, |
| --- | --- |

—

„seznamu Skupnosti“ z aromami in izhodnimi surovinami, odobrenimi za uporabo v in na živilih,

| — | strožjih pogojih za uporabo arom in živilskih sestavin z aromatičnimi lastnostmi, |
| --- | --- |

—

strožjih pogojih za uporabo arom in živilskih sestavin z aromatičnimi lastnostmi,

| — | jasnih in enotnih pravilih za označevanje. |
| --- | --- |

—

jasnih in enotnih pravilih za označevanje.

| 3.5 | Skupen postopek odobritve. Predlog predvideva uvedbo enotnega skupnega postopka odobritve za aditive za živila, arome za živila in živilske encime na podlagi ocene varnosti, ki jo opravi EFSA, in sistema obvladovanja tveganja. Za posamezne faze postopka odobritve je predvideno delovanje držav članic in Komisije v okviru postopka regulativnega odbora. Predlog Komisiji dodeljuje nalogo, da na podlagi znanstvenih ocen EFSA pripravi in redno posodablja „pozitiven seznam“ za vsako kategorijo snovi. Vključitev snovi v enega od teh seznamov pomeni, da je njena uporaba na splošno odobrena za vse nosilce dejavnosti na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

3.5

Skupen postopek odobritve. Predlog predvideva uvedbo enotnega skupnega postopka odobritve za aditive za živila, arome za živila in živilske encime na podlagi ocene varnosti, ki jo opravi EFSA, in sistema obvladovanja tveganja. Za posamezne faze postopka odobritve je predvideno delovanje držav članic in Komisije v okviru postopka regulativnega odbora. Predlog Komisiji dodeljuje nalogo, da na podlagi znanstvenih ocen EFSA pripravi in redno posodablja „pozitiven seznam“ za vsako kategorijo snovi. Vključitev snovi v enega od teh seznamov pomeni, da je njena uporaba na splošno odobrena za vse nosilce dejavnosti na trgu Skupnosti.

4.   Splošne ugotovitve

| 4.1 | Odbor v glavnem pozdravlja predloge Komisije, če ohranjajo učinkovitost in konkurenčnost notranjega trga in zagotavljajo visoko raven varovanja življenja in zdravja ljudi. |
| --- | --- |

4.1

Odbor v glavnem pozdravlja predloge Komisije, če ohranjajo učinkovitost in konkurenčnost notranjega trga in zagotavljajo visoko raven varovanja življenja in zdravja ljudi.

| 4.2 | Odbor meni, da predlagani pravni instrument – uredba – nudi določena jamstva v primerjavi z direktivo, ki dopušča različne razlage glede izvajanja predpisov. |
| --- | --- |

4.2

Odbor meni, da predlagani pravni instrument – uredba – nudi določena jamstva v primerjavi z direktivo, ki dopušča različne razlage glede izvajanja predpisov.

| 4.3 | Po mnenju Odbora ima lahko možnost ene same odobritve, veljavne za celotno Evropsko unijo, srednje- do dolgoročno gotovo zelo pozitiven učinek na enotni trg. |
| --- | --- |

4.3

Po mnenju Odbora ima lahko možnost ene same odobritve, veljavne za celotno Evropsko unijo, srednje- do dolgoročno gotovo zelo pozitiven učinek na enotni trg.

| 4.3.1 | Vendar pa je treba upoštevati učinek novih določb na uvožene izdelke in dejstvo, da je Evropa izredno pomemben uvoznik, ki se stalno sooča z mednarodno konkurenco. Predpisi Skupnosti so strožji kot predpisi, ki jih trenutno predvideva Codex Alimentarius, zato bi jih bilo treba prilagoditi, da evropska podjetja ne bi bila v slabšem položaju. |
| --- | --- |

4.3.1

Vendar pa je treba upoštevati učinek novih določb na uvožene izdelke in dejstvo, da je Evropa izredno pomemben uvoznik, ki se stalno sooča z mednarodno konkurenco. Predpisi Skupnosti so strožji kot predpisi, ki jih trenutno predvideva Codex Alimentarius, zato bi jih bilo treba prilagoditi, da evropska podjetja ne bi bila v slabšem položaju.

| 4.4 | Predlog Komisije, da se za spreminjanje seznama Skupnosti uporabi postopek komitologije, lahko tako za industrijo kot za civilno družbo pomeni določen napredek, če bodo merila preglednosti pri tem ostala stroga in če bo hkrati še vedno možno slediti inovacijam in razvoju novih in kvalitetnejših izdelkov, tudi z vidika boja proti alergijam. |
| --- | --- |

4.4

Predlog Komisije, da se za spreminjanje seznama Skupnosti uporabi postopek komitologije, lahko tako za industrijo kot za civilno družbo pomeni določen napredek, če bodo merila preglednosti pri tem ostala stroga in če bo hkrati še vedno možno slediti inovacijam in razvoju novih in kvalitetnejših izdelkov, tudi z vidika boja proti alergijam.

| 4.5 | Odbor meni, da je izvajanje ocen tveganja s preglednimi postopki, ki temeljijo na znanstvenih spoznanjih in objektivnih argumentih, pozitiven dejavnik dejavnosti EFSA. |
| --- | --- |

4.5

Odbor meni, da je izvajanje ocen tveganja s preglednimi postopki, ki temeljijo na znanstvenih spoznanjih in objektivnih argumentih, pozitiven dejavnik dejavnosti EFSA.

| 4.6 | Po mnenju Odbora je treba zaradi novih pristojnosti, ki so bile poverjene EFSA, izboljšati postopke ter povečati človeške in finančne vire, da bi zagotovili visokokakovostne, pregledne in neodvisne ocene, pri katerih se v celoti upoštevajo pravila o zaupnosti. |
| --- | --- |

4.6

Po mnenju Odbora je treba zaradi novih pristojnosti, ki so bile poverjene EFSA, izboljšati postopke ter povečati človeške in finančne vire, da bi zagotovili visokokakovostne, pregledne in neodvisne ocene, pri katerih se v celoti upoštevajo pravila o zaupnosti.

5.   Posebne ugotovitve

5.1   Skupen postopek odobritve

| 5.1.1 | Odbor meni, da bi morala mnenja EFSA vsebovati tudi izvedbene ukrepe iz člena 9, vključno z vsebino, pripravo in predstavitvijo zahtevka, ureditvijo preverjanja veljavnosti zahtevkov in vrsto podatkov. |
| --- | --- |

5.1.1

Odbor meni, da bi morala mnenja EFSA vsebovati tudi izvedbene ukrepe iz člena 9, vključno z vsebino, pripravo in predstavitvijo zahtevka, ureditvijo preverjanja veljavnosti zahtevkov in vrsto podatkov.

| 5.1.2 | V zvezi s posodabljanjem seznama Skupnosti bi morali biti za postopek odobritve določeni krajši roki. Tako bi bilo treba skrajšati rok, ki ga ima na voljo Komisija za predložitev predloga uredbe, z devet na tri mesece, da bi lahko preverjanje in odobritev zaključili v dvanajstih mesecih. |
| --- | --- |

5.1.2

V zvezi s posodabljanjem seznama Skupnosti bi morali biti za postopek odobritve določeni krajši roki. Tako bi bilo treba skrajšati rok, ki ga ima na voljo Komisija za predložitev predloga uredbe, z devet na tri mesece, da bi lahko preverjanje in odobritev zaključili v dvanajstih mesecih.

| 5.1.3 | Podobno bi morala biti možnost iz člena 10, da se rok za oceno EFSA ali Komisije v posebnih primerih podaljša, omejena na določeno obdobje, ki ga je treba opredeliti v uredbi. |
| --- | --- |

5.1.3

Podobno bi morala biti možnost iz člena 10, da se rok za oceno EFSA ali Komisije v posebnih primerih podaljša, omejena na določeno obdobje, ki ga je treba opredeliti v uredbi.

| 5.1.4 | Odbor meni, da je treba v skupni postopek odobritve vključiti tudi postopek rednih pregledov in posodabljanja seznamov na podlagi stalnega in strukturiranega dialoga s proizvajalci in potrošniki, pri tem pa paziti, da se ne povečajo stroški in obremenitve. |
| --- | --- |

5.1.4

Odbor meni, da je treba v skupni postopek odobritve vključiti tudi postopek rednih pregledov in posodabljanja seznamov na podlagi stalnega in strukturiranega dialoga s proizvajalci in potrošniki, pri tem pa paziti, da se ne povečajo stroški in obremenitve.

| 5.1.5 | Sistem Skupnosti za odobritve nikakor ne sme biti izgovor za ustvarjanje tehničnih ovir za trgovino. Za uvoze in izvoze zato dragi testi in potrdila ne smejo biti dovoljeni. |
| --- | --- |

5.1.5

Sistem Skupnosti za odobritve nikakor ne sme biti izgovor za ustvarjanje tehničnih ovir za trgovino. Za uvoze in izvoze zato dragi testi in potrdila ne smejo biti dovoljeni.

5.2   Aditivi

| 5.2.1 | Natančneje bi bilo treba opisati merila za opredelitev „upravičene tehnološke potrebe“ ter „prednosti in ugodnosti za potrošnike“, o katerih govori člen 5. |
| --- | --- |

5.2.1

Natančneje bi bilo treba opisati merila za opredelitev „upravičene tehnološke potrebe“ ter „prednosti in ugodnosti za potrošnike“, o katerih govori člen 5.

| 5.2.2 | Pri označevanju, ki ga ureja člen 20, bi morali biti podatki razumljivi in prepoznavni za širšo javnost ter enotni v celotni Evropski uniji. |
| --- | --- |

5.2.2

Pri označevanju, ki ga ureja člen 20, bi morali biti podatki razumljivi in prepoznavni za širšo javnost ter enotni v celotni Evropski uniji.

5.3   Encimi

| 5.3.1 | Odbor pozdravlja dejstvo, da področje uporabe uredbe zajema vse živilske encime s tehnološko funkcijo in da je za njihovo vključitev na seznam Skupnosti potrebna odobritev. |
| --- | --- |

5.3.1

Odbor pozdravlja dejstvo, da področje uporabe uredbe zajema vse živilske encime s tehnološko funkcijo in da je za njihovo vključitev na seznam Skupnosti potrebna odobritev.

| 5.3.2 | Po mnenju Odbora je treba tako kot pri aditivih tudi pri encimih med ocenjevalna merila vključiti „prednosti in ugodnosti za potrošnike“. |
| --- | --- |

5.3.2

Po mnenju Odbora je treba tako kot pri aditivih tudi pri encimih med ocenjevalna merila vključiti „prednosti in ugodnosti za potrošnike“.

| 5.3.3 | Glede označevanja Odbor poudarja, da je pregledno označevanje, ki zadovoljuje enotne zahteve Skupnosti brez nepotrebne zapletenosti, izredno pomembno tako za proizvajalce kot za potrošnike. |
| --- | --- |

5.3.3

Glede označevanja Odbor poudarja, da je pregledno označevanje, ki zadovoljuje enotne zahteve Skupnosti brez nepotrebne zapletenosti, izredno pomembno tako za proizvajalce kot za potrošnike.

| 5.3.4 | Odbor meni, da se je treba izogibati ohranjanju pozitivnih seznamov v vertikalni zakonodaji, saj bi tako nastal dvojni sistem odobritev za iste encime. Zato je treba čim prej spremeniti prejšnje direktive in uredbe ter vanje vključiti enotna sklicevanja na predlagane nove predpise. |
| --- | --- |

5.3.4

Odbor meni, da se je treba izogibati ohranjanju pozitivnih seznamov v vertikalni zakonodaji, saj bi tako nastal dvojni sistem odobritev za iste encime. Zato je treba čim prej spremeniti prejšnje direktive in uredbe ter vanje vključiti enotna sklicevanja na predlagane nove predpise.

5.4   Arome

| 5.4.1 | Po mnenju Odbora bi bilo treba ocenjevalna merila za arome prilagoditi merilom za aditive in vanje vključiti „prednosti in ugodnosti za potrošnike“. |
| --- | --- |

5.4.1

Po mnenju Odbora bi bilo treba ocenjevalna merila za arome prilagoditi merilom za aditive in vanje vključiti „prednosti in ugodnosti za potrošnike“.

| 5.4.2 | Odbor se strinja z zahtevo iz člena 14, da morajo biti podatki, namenjeni potrošnikom, jasnejši glede vrste in izvora arom, uporabljenih v živilih. |
| --- | --- |

5.4.2

Odbor se strinja z zahtevo iz člena 14, da morajo biti podatki, namenjeni potrošnikom, jasnejši glede vrste in izvora arom, uporabljenih v živilih.

V Bruslju, 25. aprila 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Gl. mnenje CESE 585/2000 z dne 26. maja 2000, poročevalec: g. Ataíde FERREIRA. (UL C 204, 18.7.2000)

1

(2)  Gl. opombo št. 1.

2

(3)  Gl. SEC(2006) 1044, tč. 3.3.

3

(4)  Gl. mnenje CESE 404/2001 z dne 28. marca 2001, poročevalec: g. VERHAEGHE. (UL C 155, 29.5.2001)

4

---

| 20.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 168/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 168/38

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu – Zagotovitev trajnosti v ribištvu EU z največjim trajnostnim donosom

COM(2006) 360 konč.

(2007/C 168/07)

Evropska komisija je 4. julija 2006 sklenila, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 21. marca 2007. Poročevalec je bil g. Sarró Iparraguirre.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 435. plenarnem zasedanju 25. in 26. aprila (seja z dne 25. aprila 2007) s 131 glasovi za in 3 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO meni, da ima lahko nova politična smernica za upravljanje ribištva EU na podlagi največjega trajnostnega donosa kljub dolgoročnim koristim gospodarske in socialne posledice, ki jih bo evropski ribiški sektor le težko sprejel. Zato Odbor predlaga, da se izredno natančno preučijo prednosti in slabosti uvedbe te smernice; in sicer z gospodarskega, socialnega in okoljskega vidika. |
| --- | --- |

1.1

EESO meni, da ima lahko nova politična smernica za upravljanje ribištva EU na podlagi največjega trajnostnega donosa kljub dolgoročnim koristim gospodarske in socialne posledice, ki jih bo evropski ribiški sektor le težko sprejel. Zato Odbor predlaga, da se izredno natančno preučijo prednosti in slabosti uvedbe te smernice; in sicer z gospodarskega, socialnega in okoljskega vidika.

| 1.2 | Ker je težko natančno oceniti največji trajnostni donos različnih staležev rib, EESO predlaga, da Komisija v svojih dolgoročnih načrtih določi postopne in prožne letne prilagoditve, s katerimi se bodo strinjali vsi zainteresirani sektorji. Zato se je treba čim prej posvetovati z regionalnimi svetovalnimi sveti, Svetovalnim odborom za ribištvo in ribogojstvo (ACFA) in Odborom za socialni dialog o morskem ribištvu ter jim dati dovolj časa, da bodo lahko njihovi člani obravnavali pogoje predstavljenih predlogov. |
| --- | --- |

1.2

Ker je težko natančno oceniti največji trajnostni donos različnih staležev rib, EESO predlaga, da Komisija v svojih dolgoročnih načrtih določi postopne in prožne letne prilagoditve, s katerimi se bodo strinjali vsi zainteresirani sektorji. Zato se je treba čim prej posvetovati z regionalnimi svetovalnimi sveti, Svetovalnim odborom za ribištvo in ribogojstvo (ACFA) in Odborom za socialni dialog o morskem ribištvu ter jim dati dovolj časa, da bodo lahko njihovi člani obravnavali pogoje predstavljenih predlogov.

| 1.3 | EESO zato priporoča, da je Komisija posebej preudarna pri določanju letne umrljivosti rib zaradi ribolova za posamezno vrsto, da bi za mešan ribolov dolgoročno dosegli največji trajnostni donos. |
| --- | --- |

1.3

EESO zato priporoča, da je Komisija posebej preudarna pri določanju letne umrljivosti rib zaradi ribolova za posamezno vrsto, da bi za mešan ribolov dolgoročno dosegli največji trajnostni donos.

| 1.4 | Odbor se ne strinja z argumentom Komisije, da bo ta politika upravljanja ribištva izboljšala trgovinsko bilanco, saj bo praznino v ponudbi na trgu, ki jo bodo pustila podjetja Skupnosti, takoj zapolnil uvoz iz držav zunaj EU. EESO zato poziva Komisijo, naj bo še posebej pozorna pri nadzorovanju tega uvoza na trg Skupnosti. |
| --- | --- |

1.4

Odbor se ne strinja z argumentom Komisije, da bo ta politika upravljanja ribištva izboljšala trgovinsko bilanco, saj bo praznino v ponudbi na trgu, ki jo bodo pustila podjetja Skupnosti, takoj zapolnil uvoz iz držav zunaj EU. EESO zato poziva Komisijo, naj bo še posebej pozorna pri nadzorovanju tega uvoza na trg Skupnosti.

| 1.5 | Odbor meni, da morajo Komisija in države članice upoštevati „druge okoljske dejavnike“, ki so navedeni v tem mnenju in prav tako vplivajo na spremembe v morskih ekosistemih. Odbor jim priporoča tudi, da gospodarskim subjektom, katerih dejavnosti vplivajo na morske ekosisteme, naloži omejitve, ki bodo ustrezale tistim, ki se nameravajo naložiti ribiškemu sektorju. |
| --- | --- |

1.5

Odbor meni, da morajo Komisija in države članice upoštevati „druge okoljske dejavnike“, ki so navedeni v tem mnenju in prav tako vplivajo na spremembe v morskih ekosistemih. Odbor jim priporoča tudi, da gospodarskim subjektom, katerih dejavnosti vplivajo na morske ekosisteme, naloži omejitve, ki bodo ustrezale tistim, ki se nameravajo naložiti ribiškemu sektorju.

| 1.6 | Ob upoštevanju zahtevane prilagoditve, ki je potrebna za doseganje največjega trajnostnega donosa, Odbor meni, da bi se lahko pristopa, ki ju predlaga Komisija, dopolnjevala, saj bodo morale države članice izvesti ukrepe, ki bodo najprimernejši glede na gospodarske in socialne učinke v ribiških sektorjih posameznih držav. EESO izraža zaskrbljenost nad dejstvom, da Evropski sklad za ribištvo nima zadostnih sredstev, da bi izravnal posledice izvajanja novega sistema upravljanja. |
| --- | --- |

1.6

Ob upoštevanju zahtevane prilagoditve, ki je potrebna za doseganje največjega trajnostnega donosa, Odbor meni, da bi se lahko pristopa, ki ju predlaga Komisija, dopolnjevala, saj bodo morale države članice izvesti ukrepe, ki bodo najprimernejši glede na gospodarske in socialne učinke v ribiških sektorjih posameznih držav. EESO izraža zaskrbljenost nad dejstvom, da Evropski sklad za ribištvo nima zadostnih sredstev, da bi izravnal posledice izvajanja novega sistema upravljanja.

2.   Utemeljitev

| 2.1 | V sporočilu o zagotovitvi trajnosti v ribištvu EU z največjim trajnostnim donosom
   (1), ki ga obravnava to mnenje, Komisija daje predloge za izboljšanje gospodarske učinkovitosti ribiškega sektorja v skladu s skupno ribiško politiko. |
| --- | --- |

2.1

V sporočilu o zagotovitvi trajnosti v ribištvu EU z največjim trajnostnim donosom
   (1), ki ga obravnava to mnenje, Komisija daje predloge za izboljšanje gospodarske učinkovitosti ribiškega sektorja v skladu s skupno ribiško politiko.

| 2.2 | Komisija za doseganje izboljšanja gospodarske učinkovitosti predlaga postopno odpravo prelova, saj meni, da bi to imelo gospodarske koristi za ribiški sektor, kot so znižanje stroškov, boljši ulov, izboljšanje donosnosti ribištva in zmanjšanje zavržkov. |
| --- | --- |

2.2

Komisija za doseganje izboljšanja gospodarske učinkovitosti predlaga postopno odpravo prelova, saj meni, da bi to imelo gospodarske koristi za ribiški sektor, kot so znižanje stroškov, boljši ulov, izboljšanje donosnosti ribištva in zmanjšanje zavržkov.

| 2.3 | Za uresničitev teh ciljev je po mnenju Komisije zdaj čas za drugačen način upravljanja evropskega ribištva – treba si je aktivno prizadevati za uspeh, ne pa se le izogibati neuspehu. |
| --- | --- |

2.3

Za uresničitev teh ciljev je po mnenju Komisije zdaj čas za drugačen način upravljanja evropskega ribištva – treba si je aktivno prizadevati za uspeh, ne pa se le izogibati neuspehu.

| 2.4 | Sporočilo določa novo politično smernico za upravljanje ribištva EU, katere cilj je vsako leto doseči največji trajnostni donos iz staležev rib. |
| --- | --- |

2.4

Sporočilo določa novo politično smernico za upravljanje ribištva EU, katere cilj je vsako leto doseči največji trajnostni donos iz staležev rib.

| 2.5 | Nova politična smernica je oblikovana na podlagi mednarodne politične obveze, ki so jo države članice sprejele septembra 2002 na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju v Johannesburgu in v s skladu s katero se strinjajo, „da bodo ohranjale ali obnavljale staleže do stopenj, ki omogočajo največji trajnostni donos, s čimer bi te cilje čim hitreje dosegle za izčrpane staleže, po možnosti najpozneje do leta 2015“. |
| --- | --- |

2.5

Nova politična smernica je oblikovana na podlagi mednarodne politične obveze, ki so jo države članice sprejele septembra 2002 na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju v Johannesburgu in v s skladu s katero se strinjajo, „da bodo ohranjale ali obnavljale staleže do stopenj, ki omogočajo največji trajnostni donos, s čimer bi te cilje čim hitreje dosegle za izčrpane staleže, po možnosti najpozneje do leta 2015“.

| 2.6 | Treba je torej oblikovati dolgoročnejši sistem upravljanja, ki se osredotoča na kar najboljše izkoriščanje proizvodnega potenciala živih morskih virov v Evropi. Ta pristop je povsem v skladu s širšim ciljem skupne ribiške politike, in sicer z zagotavljanjem trajnostnih gospodarskih, okoljskih in socialnih pogojev. |
| --- | --- |

2.6

Treba je torej oblikovati dolgoročnejši sistem upravljanja, ki se osredotoča na kar najboljše izkoriščanje proizvodnega potenciala živih morskih virov v Evropi. Ta pristop je povsem v skladu s širšim ciljem skupne ribiške politike, in sicer z zagotavljanjem trajnostnih gospodarskih, okoljskih in socialnih pogojev.

| 2.7 | Kot je zapisano v sporočilu, je gospodarske koristi mogoče doseči le z večjim omejevanjem ribolova v prehodnem obdobju. Vse zainteresirane strani bi morale biti vključene v postopek odločanja o hitrosti uresničevanja te spremembe. Finančna pomoč, kakršna je predvidena v predlogu za Evropski sklad za ribištvo, mora pomagati pri ublažitvi socialnih in gospodarskih posledic v prehodnem obdobju. |
| --- | --- |

2.7

Kot je zapisano v sporočilu, je gospodarske koristi mogoče doseči le z večjim omejevanjem ribolova v prehodnem obdobju. Vse zainteresirane strani bi morale biti vključene v postopek odločanja o hitrosti uresničevanja te spremembe. Finančna pomoč, kakršna je predvidena v predlogu za Evropski sklad za ribištvo, mora pomagati pri ublažitvi socialnih in gospodarskih posledic v prehodnem obdobju.

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Odločitev Komisije za uvedbo upravljanja ribištva za največji trajnostni donos v Skupnosti usmerja načelo, da je ulov v primerjavi s proizvodnim potencialom nekaterih staležev prevelik. |
| --- | --- |

3.1

Odločitev Komisije za uvedbo upravljanja ribištva za največji trajnostni donos v Skupnosti usmerja načelo, da je ulov v primerjavi s proizvodnim potencialom nekaterih staležev prevelik.

| 3.2 | Odbor se zaveda dejstva, da so staleži rib v evropskih vodah v zadnjih 30 letih močno upadli, zlasti zaradi prelova, in se strinja, da si je treba prizadevati za prehod na bolj trajnostne stopnje ribolova. |
| --- | --- |

3.2

Odbor se zaveda dejstva, da so staleži rib v evropskih vodah v zadnjih 30 letih močno upadli, zlasti zaradi prelova, in se strinja, da si je treba prizadevati za prehod na bolj trajnostne stopnje ribolova.

| 3.3 | Komisija meni, da bo uvedba sistemov za upravljanje staleža rib na podlagi načela največjega trajnostnega donosa preprečila izumrtje staležev in omogočila rast staležev rib. |
| --- | --- |

3.3

Komisija meni, da bo uvedba sistemov za upravljanje staleža rib na podlagi načela največjega trajnostnega donosa preprečila izumrtje staležev in omogočila rast staležev rib.

| 3.4 | EESO se strinja s tem načelom, saj je največji trajnostni donos ribje populacije tista količina biomase (količina rib), ki jo je mogoče izkoriščati, ne da bi to škodilo prihodnji proizvodnji staležev. Odbor se v celoti strinja, da se upravljanje ribištva oblikuje na podlagi tega načela. |
| --- | --- |

3.4

EESO se strinja s tem načelom, saj je največji trajnostni donos ribje populacije tista količina biomase (količina rib), ki jo je mogoče izkoriščati, ne da bi to škodilo prihodnji proizvodnji staležev. Odbor se v celoti strinja, da se upravljanje ribištva oblikuje na podlagi tega načela.

| 3.5 | Kljub temu pa Odbor opozarja Komisijo, da v vsaki spremembi sistema upravljanja tičijo tveganja, zato je treba skrbno oceniti koristi in pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

3.5

Kljub temu pa Odbor opozarja Komisijo, da v vsaki spremembi sistema upravljanja tičijo tveganja, zato je treba skrbno oceniti koristi in pomanjkljivosti.

| 3.6 | Sporočilo natančno obravnava prednosti sistema za upravljanje staleža rib na podlagi načela največjega trajnostnega donosa, zlasti okoljske koristi, ne osredotoči pa se na gospodarske in socialne koristi – in zlasti pomanjkljivosti – sistema za ribiški sektor. |
| --- | --- |

3.6

Sporočilo natančno obravnava prednosti sistema za upravljanje staleža rib na podlagi načela največjega trajnostnega donosa, zlasti okoljske koristi, ne osredotoči pa se na gospodarske in socialne koristi – in zlasti pomanjkljivosti – sistema za ribiški sektor.

| 3.7 | Ena od koristi, ki jih navaja Komisija, je, da bo ta politika upravljanja ribištva izboljšala trgovinsko bilanco, s čimer se EESO ne strinja, saj bodo praznino, ki jo bodo pustila podjetja Skupnosti, ki bodo propadla zaradi izpolnjevanja ciljev za doseganje največjega trajnostnega donosa, takoj zapolnila podjetja zunaj EU. Trg ribiških proizvodov namreč poganja potreba po zagotavljanju stalne oskrbe. |
| --- | --- |

3.7

Ena od koristi, ki jih navaja Komisija, je, da bo ta politika upravljanja ribištva izboljšala trgovinsko bilanco, s čimer se EESO ne strinja, saj bodo praznino, ki jo bodo pustila podjetja Skupnosti, ki bodo propadla zaradi izpolnjevanja ciljev za doseganje največjega trajnostnega donosa, takoj zapolnila podjetja zunaj EU. Trg ribiških proizvodov namreč poganja potreba po zagotavljanju stalne oskrbe.

| 3.8 | V skladu s pristopom sporočila naj bi nov sistem upravljanja na splošno zmanjšal umrljivost rib zaradi ribolova. Da bi omogočili večjo rast rib in po njihovem ulovu dosegli višjo vrednost in donos, je treba zmanjšati delež rib, ujetih v morju. |
| --- | --- |

3.8

V skladu s pristopom sporočila naj bi nov sistem upravljanja na splošno zmanjšal umrljivost rib zaradi ribolova. Da bi omogočili večjo rast rib in po njihovem ulovu dosegli višjo vrednost in donos, je treba zmanjšati delež rib, ujetih v morju.

| 3.9 | Kljub temu pa sporočilo priznava, da je ribje populacije težko oceniti in čeprav na stanje staležev najbolj vpliva ribolov (umrljivost rib), imajo pomembno vlogo tudi drugi dejavniki, kot so spremembe okolja in delež mladih rib. |
| --- | --- |

3.9

Kljub temu pa sporočilo priznava, da je ribje populacije težko oceniti in čeprav na stanje staležev najbolj vpliva ribolov (umrljivost rib), imajo pomembno vlogo tudi drugi dejavniki, kot so spremembe okolja in delež mladih rib.

| 3.10 | Sporočilo zato predlaga dolgoročno strategijo za obnovitev staležev rib za doseganje ravnovesja med ribolovno dejavnostjo in proizvodno zmogljivostjo staležev. To naj bi dosegli s postopnim zmanjševanjem števila dejavnih ribiških plovil in ribolovnega napora teh plovil. |
| --- | --- |

3.10

Sporočilo zato predlaga dolgoročno strategijo za obnovitev staležev rib za doseganje ravnovesja med ribolovno dejavnostjo in proizvodno zmogljivostjo staležev. To naj bi dosegli s postopnim zmanjševanjem števila dejavnih ribiških plovil in ribolovnega napora teh plovil.

| 3.11 | Da bo to strategijo mogoče uvesti tako, da bodo ribiči iz staleža lahko dobili največji trajnostni donos, je treba najprej na podlagi najboljšega razpoložljivega izvedenskega mnenja za vsak stalež določiti ustrezno ciljno količino ulova in letno umrljivost rib zaradi ribolova (v tonah). Poleg tega je treba določiti stopnjo, na kateri bodo temeljile letne prilagoditve za dosego tega cilja. Te sklepe je treba v skladu s skupno ribiško politiko uresničiti v okviru dolgoročnih načrtov. |
| --- | --- |

3.11

Da bo to strategijo mogoče uvesti tako, da bodo ribiči iz staleža lahko dobili največji trajnostni donos, je treba najprej na podlagi najboljšega razpoložljivega izvedenskega mnenja za vsak stalež določiti ustrezno ciljno količino ulova in letno umrljivost rib zaradi ribolova (v tonah). Poleg tega je treba določiti stopnjo, na kateri bodo temeljile letne prilagoditve za dosego tega cilja. Te sklepe je treba v skladu s skupno ribiško politiko uresničiti v okviru dolgoročnih načrtov.

| 3.12 | Upravljanje ribištva Skupnosti se trenutno izvaja v skladu z načeli varnosti in previdnosti za staleže rib. Letne količine celotnega dovoljenega ulova in lovne kvote so določene na podlagi primerjalnih znanstvenih poročil. Za nekatere staleže rib, katerih stanje se je poslabšalo, se izvajajo načrti obnove, ki so predvideni v skupni ribiški politiki, da se staležem povrne biološka trajnost. |
| --- | --- |

3.12

Upravljanje ribištva Skupnosti se trenutno izvaja v skladu z načeli varnosti in previdnosti za staleže rib. Letne količine celotnega dovoljenega ulova in lovne kvote so določene na podlagi primerjalnih znanstvenih poročil. Za nekatere staleže rib, katerih stanje se je poslabšalo, se izvajajo načrti obnove, ki so predvideni v skupni ribiški politiki, da se staležem povrne biološka trajnost.

| 3.13 | EESO meni, da je sprememba sistema za upravljanje pomembna, saj bo s tem sprejet veliko bolj ambiciozen biološki cilj, kot ga predvideva obstoječ sistem za upravljanje. Ta sprememba pa po drugi strani pomeni, da se bo umrljivost rib zaradi ribolova z vsako letno prilagoditvijo bistveno zmanjšala, kar bo nedvomno zahtevalo zmanjšanje števila plovil in ribolovnega napora, s tem pa velike izgube za ribolovna podjetja Skupnosti. EESO izraža zaskrbljenost nad dejstvom, da Evropski sklad za ribištvo nima zadostnih sredstev, da bi izravnal to veliko izgubo. Če pa bodo cilji doseženi, bi lahko bile razmere izredno ugodne za tista ribolovna podjetja, ki bodo delovala še naprej. |
| --- | --- |

3.13

EESO meni, da je sprememba sistema za upravljanje pomembna, saj bo s tem sprejet veliko bolj ambiciozen biološki cilj, kot ga predvideva obstoječ sistem za upravljanje. Ta sprememba pa po drugi strani pomeni, da se bo umrljivost rib zaradi ribolova z vsako letno prilagoditvijo bistveno zmanjšala, kar bo nedvomno zahtevalo zmanjšanje števila plovil in ribolovnega napora, s tem pa velike izgube za ribolovna podjetja Skupnosti. EESO izraža zaskrbljenost nad dejstvom, da Evropski sklad za ribištvo nima zadostnih sredstev, da bi izravnal to veliko izgubo. Če pa bodo cilji doseženi, bi lahko bile razmere izredno ugodne za tista ribolovna podjetja, ki bodo delovala še naprej.

| 3.14 | Ob upoštevanju tega pristopa želi EESO opozoriti Komisijo, da obstaja velika negotovost glede ocen največjih trajnostnih donosov za staleže različnih ribjih vrst. Zaradi te negotovosti Odbor priporoča, da si Komisija v dolgoročnih načrtih prizadeva za razumne letne prilagoditve. |
| --- | --- |

3.14

Ob upoštevanju tega pristopa želi EESO opozoriti Komisijo, da obstaja velika negotovost glede ocen največjih trajnostnih donosov za staleže različnih ribjih vrst. Zaradi te negotovosti Odbor priporoča, da si Komisija v dolgoročnih načrtih prizadeva za razumne letne prilagoditve.

| 3.15 | Treba je torej najti način, kako pomagati ribiškim skupnostim in podjetjem, da bodo dobro prestala obdobje prilagajanja. Odbor meni, da bo to zahtevalo bolj velikodušne in domiselne podporne ukrepe, kot jih je do zdaj predlagala Komisija. Takšni ukrepi so popolnoma upravičeni kot sredstvo za zagotavljanje hitrega prehoda na bolj trajnostno strukturo ribolova v prihodnosti. |
| --- | --- |

3.15

Treba je torej najti način, kako pomagati ribiškim skupnostim in podjetjem, da bodo dobro prestala obdobje prilagajanja. Odbor meni, da bo to zahtevalo bolj velikodušne in domiselne podporne ukrepe, kot jih je do zdaj predlagala Komisija. Takšni ukrepi so popolnoma upravičeni kot sredstvo za zagotavljanje hitrega prehoda na bolj trajnostno strukturo ribolova v prihodnosti.

| 3.16 | Odbor v vsakem primeru meni, da je treba – kot je zapisano tudi v sporočilu – vse zadevne akterje vključiti v sprejemanje odločitev o dolgoročnih načrtih, hitrosti njihovega izvajanja in njihovem vplivu, zato se je treba pogosto posvetovati z regionalnimi svetovalnimi sveti. EESO poleg tega meni, da se morata teh razprav udeleževati tudi Svetovalni odbor za ribištvo in ribogojstvo (ACFA) ter Odbor za socialni dialog o morskem ribištvu. |
| --- | --- |

3.16

Odbor v vsakem primeru meni, da je treba – kot je zapisano tudi v sporočilu – vse zadevne akterje vključiti v sprejemanje odločitev o dolgoročnih načrtih, hitrosti njihovega izvajanja in njihovem vplivu, zato se je treba pogosto posvetovati z regionalnimi svetovalnimi sveti. EESO poleg tega meni, da se morata teh razprav udeleževati tudi Svetovalni odbor za ribištvo in ribogojstvo (ACFA) ter Odbor za socialni dialog o morskem ribištvu.

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | Za uvedbo sistema upravljanja ribištva za največji trajnostni donos je treba (kot že v sporočilu) analizirati vrsto drugačnih vprašanj, ki neposredno vplivajo na tovrstno upravljanje, in sicer:






  — | okoljske učinke in njihov vpliv na spremembe v morskih ekosistemih; |
| --- | --- | --- |

4.1

Za uvedbo sistema upravljanja ribištva za največji trajnostni donos je treba (kot že v sporočilu) analizirati vrsto drugačnih vprašanj, ki neposredno vplivajo na tovrstno upravljanje, in sicer:

—

okoljske učinke in njihov vpliv na spremembe v morskih ekosistemih;

| — | izvajanje sistema upravljanja pri mešanem ribolovu; |
| --- | --- |

—

izvajanje sistema upravljanja pri mešanem ribolovu;

| — | pristop k dolgoročnim načrtom. |
| --- | --- |

—

pristop k dolgoročnim načrtom.

| 4.2 | Okoljski učinki in njihov vpliv na spremembe v morskih ekosistemih |
| --- | --- |

4.2

Okoljski učinki in njihov vpliv na spremembe v morskih ekosistemih

| 4.2.1 | Sporočilo priznava, da je težko predvideti, kako se bodo morski ekosistemi razvijali glede na podnebne in vremenske spremembe, ter da lahko ti in drugi okoljski dejavniki gotovo vplivajo na staleže rib. |
| --- | --- |

4.2.1

Sporočilo priznava, da je težko predvideti, kako se bodo morski ekosistemi razvijali glede na podnebne in vremenske spremembe, ter da lahko ti in drugi okoljski dejavniki gotovo vplivajo na staleže rib.

| 4.2.2 | Komisija sicer ne more določiti vseh okoljskih učinkov, vendar meni, da je najmočnejši dejavnik pogosto ribolov in da bo izkoriščanje staležev rib na nižji stopnji ribolova pripomoglo k večji odpornosti staležev na ekološke spremembe. |
| --- | --- |

4.2.2

Komisija sicer ne more določiti vseh okoljskih učinkov, vendar meni, da je najmočnejši dejavnik pogosto ribolov in da bo izkoriščanje staležev rib na nižji stopnji ribolova pripomoglo k večji odpornosti staležev na ekološke spremembe.

| 4.2.3 | Sporočilo se zato zavzema za enakomerno in trajnostno zmanjševanje stopnje ribolova. Z zmanjševanjem umrljivosti rib zaradi ribolova in obnovitvijo staležev se bo povečalo znanje o ekosistemih in njihovem proizvodnem potencialu, kar bo pomagalo v procesu prilagajanja ciljev dolgoročnega upravljanja. |
| --- | --- |

4.2.3

Sporočilo se zato zavzema za enakomerno in trajnostno zmanjševanje stopnje ribolova. Z zmanjševanjem umrljivosti rib zaradi ribolova in obnovitvijo staležev se bo povečalo znanje o ekosistemih in njihovem proizvodnem potencialu, kar bo pomagalo v procesu prilagajanja ciljev dolgoročnega upravljanja.

| 4.2.4 | EESO se strinja s tem načelom, če se bo umrljivost rib zaradi ribolova resnično zmanjševala enakomerno in trajnostno pri vrstah, za katere je to potrebno. Komisija meni, da bi lahko upravljanje staleža rib v ciljnem obsegu za ta sektor v kratkem roku ustvarilo nesprejemljivo nestabilnost. |
| --- | --- |

4.2.4

EESO se strinja s tem načelom, če se bo umrljivost rib zaradi ribolova resnično zmanjševala enakomerno in trajnostno pri vrstah, za katere je to potrebno. Komisija meni, da bi lahko upravljanje staleža rib v ciljnem obsegu za ta sektor v kratkem roku ustvarilo nesprejemljivo nestabilnost.

| 4.2.5 | Kljub temu Odbor meni, da na spremembe v morskih ekosistemih vplivajo tudi „drugi okoljski dejavniki“, ki v sporočilu niso niti omenjeni, na primer vedenje roparic, onesnaževanje, iskanje in črpanje nafte ali zemeljskega plina, sistemi vetrnih elektrarn na morju, pridobivanje peska in gramoza iz morja itd. |
| --- | --- |

4.2.5

Kljub temu Odbor meni, da na spremembe v morskih ekosistemih vplivajo tudi „drugi okoljski dejavniki“, ki v sporočilu niso niti omenjeni, na primer vedenje roparic, onesnaževanje, iskanje in črpanje nafte ali zemeljskega plina, sistemi vetrnih elektrarn na morju, pridobivanje peska in gramoza iz morja itd.

| 4.2.6 | EESO poziva Komisijo in države članice, da gospodarskim subjektom, katerih dejavnosti tudi vplivajo na obseg staležev rib in spremembe v morskih ekosistemih, naloži omejitve, ki bodo ustrezale tistim, ki se jih namerava naložiti ribiškemu sektorju. |
| --- | --- |

4.2.6

EESO poziva Komisijo in države članice, da gospodarskim subjektom, katerih dejavnosti tudi vplivajo na obseg staležev rib in spremembe v morskih ekosistemih, naloži omejitve, ki bodo ustrezale tistim, ki se jih namerava naložiti ribiškemu sektorju.

4.3   Izvajanje sistema upravljanja pri mešanem ribolovu

| 4.3.1 | Sistem upravljanja ribištva za največji trajnostni donos je najtežje izvajati na področju mešanega ribolova. |
| --- | --- |

4.3.1

Sistem upravljanja ribištva za največji trajnostni donos je najtežje izvajati na področju mešanega ribolova.

| 4.3.2 | Ker je ta problem znan, sistem upravljanja za mešani ribolov v sporočilu ni natančneje obravnavan. EESO meni, da bi bilo treba v zvezi s to vrsto ribolova okrepiti stike med Komisijo ter regionalnimi svetovalnimi sveti in Svetovalnim odborom za ribištvo in ribogojstvo. |
| --- | --- |

4.3.2

Ker je ta problem znan, sistem upravljanja za mešani ribolov v sporočilu ni natančneje obravnavan. EESO meni, da bi bilo treba v zvezi s to vrsto ribolova okrepiti stike med Komisijo ter regionalnimi svetovalnimi sveti in Svetovalnim odborom za ribištvo in ribogojstvo.

| 4.3.3 | V sporočilu je zapisano, da je treba morske ekosisteme ohranjati v ravnovesju, s čimer se EESO popolnoma strinja. Zmanjšanje obsega ene vrste za okrepitev donosa druge vrste bi bil zelo tvegan pristop. |
| --- | --- |

4.3.3

V sporočilu je zapisano, da je treba morske ekosisteme ohranjati v ravnovesju, s čimer se EESO popolnoma strinja. Zmanjšanje obsega ene vrste za okrepitev donosa druge vrste bi bil zelo tvegan pristop.

| 4.3.4 | Kot je navedeno v sporočilu, je kompleksnost sistema v tem, da bi moral obseg ribolova vseh vrst v ekosistemu ustrezati ulovu (ciljna količina), ki omogoča dolgoročno doseganje največjega trajnostnega donosa. To pomeni, da bo ob upoštevanju stopenj največjega trajnostnega donosa, ki so določene za različne staleže znotraj določenega ekosistema mešanega ribolova, največji ulov v okviru dolgoročnih načrtov določen z vrsto, za katero je zastavljena najnižja dolgoročna stopnja za doseganje največjega trajnostnega donosa. |
| --- | --- |

4.3.4

Kot je navedeno v sporočilu, je kompleksnost sistema v tem, da bi moral obseg ribolova vseh vrst v ekosistemu ustrezati ulovu (ciljna količina), ki omogoča dolgoročno doseganje največjega trajnostnega donosa. To pomeni, da bo ob upoštevanju stopenj največjega trajnostnega donosa, ki so določene za različne staleže znotraj določenega ekosistema mešanega ribolova, največji ulov v okviru dolgoročnih načrtov določen z vrsto, za katero je zastavljena najnižja dolgoročna stopnja za doseganje največjega trajnostnega donosa.

| 4.3.5 | V sporočilu je zapisano tudi, da so za preprečevanje nenamernega prelova vrste v obliki prilova lahko kot sestavni deli nekaterih dolgoročnih načrtov potrebni dodatni ukrepi, kot so spremembe ribolovnega orodja, zaprta območja in lovopust. |
| --- | --- |

4.3.5

V sporočilu je zapisano tudi, da so za preprečevanje nenamernega prelova vrste v obliki prilova lahko kot sestavni deli nekaterih dolgoročnih načrtov potrebni dodatni ukrepi, kot so spremembe ribolovnega orodja, zaprta območja in lovopust.

| 4.3.6 | EESO meni, da je ta pristop sistema upravljanja sicer v skladu s širšim ciljem skupne ribiške politike, vendar bi morala Komisija zelo natančno oceniti različne stopnje za doseganje največjega trajnostnega donosa in se z vsemi stranmi, vpletenimi v mešani ribolov, posvetovati o gospodarskih in socialnih posledicah dolgoročnih načrtov. |
| --- | --- |

4.3.6

EESO meni, da je ta pristop sistema upravljanja sicer v skladu s širšim ciljem skupne ribiške politike, vendar bi morala Komisija zelo natančno oceniti različne stopnje za doseganje največjega trajnostnega donosa in se z vsemi stranmi, vpletenimi v mešani ribolov, posvetovati o gospodarskih in socialnih posledicah dolgoročnih načrtov.

4.4   Pristop k dolgoročnim načrtom

4.4.1   Dolgoročni načrti

| 4.4.1.1 | V skladu s sporočilom bo dolgoročne načrte pripravila Komisija po posvetovanju z ustreznimi sektorji na podlagi nepristranskih znanstvenih mnenj ter ob posebnem upoštevanju gospodarskih, socialnih in okoljskih posledic predlaganih ukrepov. |
| --- | --- |

4.4.1.1

V skladu s sporočilom bo dolgoročne načrte pripravila Komisija po posvetovanju z ustreznimi sektorji na podlagi nepristranskih znanstvenih mnenj ter ob posebnem upoštevanju gospodarskih, socialnih in okoljskih posledic predlaganih ukrepov.

| 4.4.1.2 | V načrtih bodo določeni ciljna količina ulova in ukrepi za postopno doseganje tega cilja ob zmanjševanju vseh negativnih vplivov ribolova na ekosistem. Načrti za mešani ribolov morajo vključevati tehnične ukrepe, ki bodo zagotavljali, da bo ulov različnih staležev rib v skladu s posameznimi ciljnimi količinami, in omogočali izkoriščanje nekaterih staležev na stopnjah, nižjih od stopenj največjega trajnostnega donosa, da bi dosegli rast produktivnosti pri drugih vrstah. |
| --- | --- |

4.4.1.2

V načrtih bodo določeni ciljna količina ulova in ukrepi za postopno doseganje tega cilja ob zmanjševanju vseh negativnih vplivov ribolova na ekosistem. Načrti za mešani ribolov morajo vključevati tehnične ukrepe, ki bodo zagotavljali, da bo ulov različnih staležev rib v skladu s posameznimi ciljnimi količinami, in omogočali izkoriščanje nekaterih staležev na stopnjah, nižjih od stopenj največjega trajnostnega donosa, da bi dosegli rast produktivnosti pri drugih vrstah.

| 4.4.1.3 | Kadar znanstveni podatki ne zadostujejo za količinsko opredelitev ukrepov, potrebnih za dosego pogojev za največji trajnostni donos, morajo načrti slediti previdnostnemu pristopu. |
| --- | --- |

4.4.1.3

Kadar znanstveni podatki ne zadostujejo za količinsko opredelitev ukrepov, potrebnih za dosego pogojev za največji trajnostni donos, morajo načrti slediti previdnostnemu pristopu.

| 4.4.1.4 | Načrte in njihove ciljne količine je treba redno preverjati. |
| --- | --- |

4.4.1.4

Načrte in njihove ciljne količine je treba redno preverjati.

| 4.4.1.5 | EESO meni, da bi nova politična smernica za upravljanje ribištva, ki bi sicer nedvomno lahko imela prednosti, ko bi bile stopnje največjega trajnostnega donosa dosežene za vse staleže rib, lahko imela tudi hude posledice za ribiški sektor: ulov bi se lahko zmanjšal, kar bi vodilo v zmanjšanje ladjevja in kratkoročno izgubo delovnih mest, to pa bi oslabilo gospodarsko strukturo ribiških skupnosti. |
| --- | --- |

4.4.1.5

EESO meni, da bi nova politična smernica za upravljanje ribištva, ki bi sicer nedvomno lahko imela prednosti, ko bi bile stopnje največjega trajnostnega donosa dosežene za vse staleže rib, lahko imela tudi hude posledice za ribiški sektor: ulov bi se lahko zmanjšal, kar bi vodilo v zmanjšanje ladjevja in kratkoročno izgubo delovnih mest, to pa bi oslabilo gospodarsko strukturo ribiških skupnosti.

| 4.4.1.6 | Odbor zato poziva Komisijo, naj bo pri posvetovanjih, ki jih namerava izvesti z ribiškim sektorjem, ustrezno prilagodljiva glede hitrosti izvajanja dolgoročnih načrtov, da se bodo lahko ribiči postopoma prilagodili na nov sistem upravljanja. |
| --- | --- |

4.4.1.6

Odbor zato poziva Komisijo, naj bo pri posvetovanjih, ki jih namerava izvesti z ribiškim sektorjem, ustrezno prilagodljiva glede hitrosti izvajanja dolgoročnih načrtov, da se bodo lahko ribiči postopoma prilagodili na nov sistem upravljanja.

| 4.4.1.7 | Glede mešanega ribolova EESO meni, da je največja prilagodljivost potrebna v primerih, ko je določene staleže mogoče polno izkoriščati, ker so v dobrem stanju. |
| --- | --- |

4.4.1.7

Glede mešanega ribolova EESO meni, da je največja prilagodljivost potrebna v primerih, ko je določene staleže mogoče polno izkoriščati, ker so v dobrem stanju.

4.4.2   Obravnavanje prehoda

| 4.4.2.1 | Države članice bodo morale po pripravi in sprejetju dolgoročnih načrtov, ki določajo ustrezne ciljne količine za staleže, določiti hitrost spremembe za dosego teh ciljev in način obravnavanja prehoda. |
| --- | --- |

4.4.2.1

Države članice bodo morale po pripravi in sprejetju dolgoročnih načrtov, ki določajo ustrezne ciljne količine za staleže, določiti hitrost spremembe za dosego teh ciljev in način obravnavanja prehoda.

| 4.4.2.2 | Sporočilo vsebuje dva splošna pristopa za izvedbo tega prehoda:






  — | zmanjšanje ribolovne zmogljivosti (ulova) na raven, ki je nujno potrebna za dosego stopnje največjega trajnostnega donosa. Ta pristop bi ob izgubi ribiških plovil in delovnih mest na splošno zahteval večjo gospodarsko učinkovitost ladjevja, ki bi nadaljevalo z dejavnostjo; |
| --- | --- | --- |

4.4.2.2

Sporočilo vsebuje dva splošna pristopa za izvedbo tega prehoda:

—

zmanjšanje ribolovne zmogljivosti (ulova) na raven, ki je nujno potrebna za dosego stopnje največjega trajnostnega donosa. Ta pristop bi ob izgubi ribiških plovil in delovnih mest na splošno zahteval večjo gospodarsko učinkovitost ladjevja, ki bi nadaljevalo z dejavnostjo;

| — | ohranjanje obsega ladjevja ob omejitvi ribolovne zmogljivosti plovil (npr. z omejitvijo velikosti, zmogljivosti motorjev ali ribiške opreme) in morda uvedba omejitev števila dni na morju. Ta pristop bi ohranil trenutno zaposlitveno raven, povzročil pa bi gospodarsko neučinkovitost. |
| --- | --- |

—

ohranjanje obsega ladjevja ob omejitvi ribolovne zmogljivosti plovil (npr. z omejitvijo velikosti, zmogljivosti motorjev ali ribiške opreme) in morda uvedba omejitev števila dni na morju. Ta pristop bi ohranil trenutno zaposlitveno raven, povzročil pa bi gospodarsko neučinkovitost.

| 4.4.2.3 | Vsaka država članica lahko sama izbira gospodarski pristop ali strategijo, Skupnost pa pripravi okvir upravljanja za postopno odpravo prelova s pomočjo finančnega instrumenta Evropskega sklada za ribištvo. |
| --- | --- |

4.4.2.3

Vsaka država članica lahko sama izbira gospodarski pristop ali strategijo, Skupnost pa pripravi okvir upravljanja za postopno odpravo prelova s pomočjo finančnega instrumenta Evropskega sklada za ribištvo.

| 4.4.2.4 | Komisija v sporočilu daje prednost prvemu pristopu, ki predvideva zmanjšanje zmogljivosti nacionalnih ladjevij, ker bi ga bilo lažje nadzorovati in ker iz izkušenj vemo, da je zmanjšanje zmogljivosti ladjevja lažje sprejemljivo za javnost in v primerjavi z drugimi rešitvami lažje izvedljivo. |
| --- | --- |

4.4.2.4

Komisija v sporočilu daje prednost prvemu pristopu, ki predvideva zmanjšanje zmogljivosti nacionalnih ladjevij, ker bi ga bilo lažje nadzorovati in ker iz izkušenj vemo, da je zmanjšanje zmogljivosti ladjevja lažje sprejemljivo za javnost in v primerjavi z drugimi rešitvami lažje izvedljivo.

| 4.4.2.5 | EESO priznava, da je zmanjšanje zmogljivosti ladjevja najbolj učinkovit način za postopno odpravo prelova. Kljub temu pa Odbor meni, da mora vsaka država članica izbrati pristop, ki ji na podlagi analiz gospodarskih in socialnih učinkov najbolj ustreza, pri tem pa ne smemo pozabiti, da je mogoče uporabljati oba pristopa hkrati, dokler ni dosežen cilj največjega trajnostnega donosa za ribje staleže. |
| --- | --- |

4.4.2.5

EESO priznava, da je zmanjšanje zmogljivosti ladjevja najbolj učinkovit način za postopno odpravo prelova. Kljub temu pa Odbor meni, da mora vsaka država članica izbrati pristop, ki ji na podlagi analiz gospodarskih in socialnih učinkov najbolj ustreza, pri tem pa ne smemo pozabiti, da je mogoče uporabljati oba pristopa hkrati, dokler ni dosežen cilj največjega trajnostnega donosa za ribje staleže.

| 4.4.2.6 | EESO se strinja s predlogom, da je treba gospodarske in socialne učinke prehoda preučiti na regionalni in ne na evropski ravni, ker se lahko lastnosti ladjevij posameznih držav članic med sabo zelo razlikujejo. |
| --- | --- |

4.4.2.6

EESO se strinja s predlogom, da je treba gospodarske in socialne učinke prehoda preučiti na regionalni in ne na evropski ravni, ker se lahko lastnosti ladjevij posameznih držav članic med sabo zelo razlikujejo.

| 4.4.2.7 | Dolgoročni načrti bodo temeljili na ribolovu in obravnavali skupine ribjih staležev, ki se lovijo skupaj, vključevati pa morajo elemente, kot so omejitve obsega dovoljenih letnih sprememb ribolovnih možnosti, kar bo zagotovilo stabilen in nemoten prehod. |
| --- | --- |

4.4.2.7

Dolgoročni načrti bodo temeljili na ribolovu in obravnavali skupine ribjih staležev, ki se lovijo skupaj, vključevati pa morajo elemente, kot so omejitve obsega dovoljenih letnih sprememb ribolovnih možnosti, kar bo zagotovilo stabilen in nemoten prehod.

| 4.4.2.8 | Na koncu je v sporočilu zapisana ugotovitev, da bo vzpostavitev celovitih dolgoročnih načrtov za dosego cilja največjega trajnostnega donosa vzela veliko časa. Zato mora Skupnost sprejeti odločitve o upravljanju, ki začnejo veljati z letom 2007 in preprečujejo povečanje stopnje ribolova za kateri koli stalež, pri katerem je bil že presežen dovoljeni obseg ribolova. EESO meni, da se mora Evropska komisija posvetovati z regionalnimi svetovalnimi sveti, s Svetovalnim odborom za ribištvo in ribogojstvo (ACFA) in z Odborom za socialni dialog o morskem ribištvu, preden sprejme sklepe za leto 2007. |
| --- | --- |

4.4.2.8

Na koncu je v sporočilu zapisana ugotovitev, da bo vzpostavitev celovitih dolgoročnih načrtov za dosego cilja največjega trajnostnega donosa vzela veliko časa. Zato mora Skupnost sprejeti odločitve o upravljanju, ki začnejo veljati z letom 2007 in preprečujejo povečanje stopnje ribolova za kateri koli stalež, pri katerem je bil že presežen dovoljeni obseg ribolova. EESO meni, da se mora Evropska komisija posvetovati z regionalnimi svetovalnimi sveti, s Svetovalnim odborom za ribištvo in ribogojstvo (ACFA) in z Odborom za socialni dialog o morskem ribištvu, preden sprejme sklepe za leto 2007.

V Bruslju, 25. aprila 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  COM(2006) 360 konč., 4.7.2006.

1

---

| 20.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 168/42 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 168/42

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prepovedi dajanja v promet ter uvoza v Skupnost ali izvoza iz Skupnosti krzna mačk in psov ter izdelkov, ki vsebujejo tako krzno

COM(2006) 684 konč. – 2006/0236 (COD)

(2007/C 168/08)

Svet je 4. decembra 2006 sklenil, da v skladu s členoma 95 in 133 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 21. marca 2007. Poročevalec je bil g. RETUREAU.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 435. plenarnem zasedanju 25. in 26. aprila 2007 (seja z dne 25. aprila) s 128 glasovi za, 1 glasom proti in 5 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Odbor se strinja s pravno podlago (člen 95 PES) in vrsto instrumenta (uredba). |
| --- | --- |

1.1

Odbor se strinja s pravno podlago (člen 95 PES) in vrsto instrumenta (uredba).

| 1.2 | Komisija v skladu s svojimi pristojnostmi iz Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ne more ukrepati proti mučenju živali, ki se izvaja zlasti zunaj Evropske unije. Problem lahko obravnava samo v okviru svojih pristojnosti na področju trgovine in notranjega trga s krznom in zaradi potrebe po usklajevanju različnih nacionalnih zakonodaj. |
| --- | --- |

1.2

Komisija v skladu s svojimi pristojnostmi iz Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ne more ukrepati proti mučenju živali, ki se izvaja zlasti zunaj Evropske unije. Problem lahko obravnava samo v okviru svojih pristojnosti na področju trgovine in notranjega trga s krznom in zaradi potrebe po usklajevanju različnih nacionalnih zakonodaj.

| 1.3 | Odbor se strinja s stališčem Komisije, da lahko samo popolna prepoved odvrne uvoznike oblačil ali igrač od uvoza velikih količin krzna mačk in psov ter drugih krznenih izdelkov v Evropsko unijo in da se tako lahko prepreči razširjenost trgovanja s prepovedanim krznom. |
| --- | --- |

1.3

Odbor se strinja s stališčem Komisije, da lahko samo popolna prepoved odvrne uvoznike oblačil ali igrač od uvoza velikih količin krzna mačk in psov ter drugih krznenih izdelkov v Evropsko unijo in da se tako lahko prepreči razširjenost trgovanja s prepovedanim krznom.

| 1.4 | Odbor želi, da je pojem „krzno“ pravno jasen in da izrecno označuje krzno samo in njegove posamezne dele (dlaka, koža), da bo prepoved veljala za vse možne načine uporabe krzna mačk in psov. |
| --- | --- |

1.4

Odbor želi, da je pojem „krzno“ pravno jasen in da izrecno označuje krzno samo in njegove posamezne dele (dlaka, koža), da bo prepoved veljala za vse možne načine uporabe krzna mačk in psov.

| 1.5 | Odbor poudarja, da morajo biti postopki nadzora učinkoviti in da je z uporabo postopka komitologije treba določiti najustreznejše načine nadzora. |
| --- | --- |

1.5

Odbor poudarja, da morajo biti postopki nadzora učinkoviti in da je z uporabo postopka komitologije treba določiti najustreznejše načine nadzora.

2.   Utemeljitev

| 2.1 | Komisija s predlogom uredbe, ki temelji na členu 95 PES (notranji trg), predlaga prepoved proizvodnje, uvoza, izvoza in prodaje krzna mačk in psov v Evropski uniji. |
| --- | --- |

2.1

Komisija s predlogom uredbe, ki temelji na členu 95 PES (notranji trg), predlaga prepoved proizvodnje, uvoza, izvoza in prodaje krzna mačk in psov v Evropski uniji.

| 2.2 | Predlagana uredba je odgovor na zahteve civilne družbe in Evropskega parlamenta in je prednostna naloga nemškega predsedstva. |
| --- | --- |

2.2

Predlagana uredba je odgovor na zahteve civilne družbe in Evropskega parlamenta in je prednostna naloga nemškega predsedstva.

| 2.3 | Zdi se, da predvsem v Aziji mačke in pse redijo in pokončajo v neustreznih pogojih za proizvodnjo krzna za oblačila, modne dodatke ali igrače. Ta krzna so se pojavila tudi na evropskem notranjem trgu. |
| --- | --- |

2.3

Zdi se, da predvsem v Aziji mačke in pse redijo in pokončajo v neustreznih pogojih za proizvodnjo krzna za oblačila, modne dodatke ali igrače. Ta krzna so se pojavila tudi na evropskem notranjem trgu.

| 2.4 | Krzna so ponavadi kemično obdelana in obarvana ter se prodajajo pod oznakami, ki prikrivajo njihov izvor. Natančen živalski izvor krzna, ki je tako obdelano, je znanstveno težko opredeliti na podlagi zunanjega videza in teksture ali z analizo DNK, ker je DNK uničena v postopku predelave. Zato bi natančen živalski izvor izdelka verjetno lahko določili samo s primerjalno masno spektrometrijo. Carinski nadzor bi se tako izjemno težko izvajal, zato so v členu 4 predloga predvidena odstopanja. |
| --- | --- |

2.4

Krzna so ponavadi kemično obdelana in obarvana ter se prodajajo pod oznakami, ki prikrivajo njihov izvor. Natančen živalski izvor krzna, ki je tako obdelano, je znanstveno težko opredeliti na podlagi zunanjega videza in teksture ali z analizo DNK, ker je DNK uničena v postopku predelave. Zato bi natančen živalski izvor izdelka verjetno lahko določili samo s primerjalno masno spektrometrijo. Carinski nadzor bi se tako izjemno težko izvajal, zato so v členu 4 predloga predvidena odstopanja.

| 2.4.1 | Člen 4 določa, da se lahko dopusti posedovanje oblačil ali predmetov za osebno rabo, ki vsebujejo prepovedano krzno. Po mnenju Odbora bi bilo treba posedovanje in osebno uporabo ali razpolaganje s temi osebnimi predmeti v zelo omejenih količinah jasno izključiti iz področja uporabe te uredbe, da bi se s tem izognili povečanju birokratskih obremenitev. |
| --- | --- |

2.4.1

Člen 4 določa, da se lahko dopusti posedovanje oblačil ali predmetov za osebno rabo, ki vsebujejo prepovedano krzno. Po mnenju Odbora bi bilo treba posedovanje in osebno uporabo ali razpolaganje s temi osebnimi predmeti v zelo omejenih količinah jasno izključiti iz področja uporabe te uredbe, da bi se s tem izognili povečanju birokratskih obremenitev.

| 2.4.2 | Možna uporaba kož, ki niso pridobljene z rejo živali za proizvodnjo krzna in niso ustrezno označene, bi se načeloma lahko obravnavala v skladu s postopkom komitologije. |
| --- | --- |

2.4.2

Možna uporaba kož, ki niso pridobljene z rejo živali za proizvodnjo krzna in niso ustrezno označene, bi se načeloma lahko obravnavala v skladu s postopkom komitologije.

| 2.5 | Zaradi nezakonitega ali neregistriranega uvoza in prevar potrošnikov z izmišljenim označevanjem oblačil in predmetov, ki lahko vsebujejo krzno psov ali mačk, je z vidika sorazmernosti popolna prepoved proizvodnje, uvoza in trgovine edini možni ukrep. |
| --- | --- |

2.5

Zaradi nezakonitega ali neregistriranega uvoza in prevar potrošnikov z izmišljenim označevanjem oblačil in predmetov, ki lahko vsebujejo krzno psov ali mačk, je z vidika sorazmernosti popolna prepoved proizvodnje, uvoza in trgovine edini možni ukrep.

| 2.6 | Številne države članice in nekatere tretje države so že sprejele zakone, ki uvajajo prepovedi različnih vrst in obsega. Ukrepanje Skupnosti je upravičeno zaradi potrebe po usklajevanju notranjega trga. |
| --- | --- |

2.6

Številne države članice in nekatere tretje države so že sprejele zakone, ki uvajajo prepovedi različnih vrst in obsega. Ukrepanje Skupnosti je upravičeno zaradi potrebe po usklajevanju notranjega trga.

| 2.7 | Uveden je bil sistem informiranja in spremljanja na področju odkrivanja in metod odkrivanja prepovedanega krzna. Postopek komitologije bo omogočil pripravo seznama sprejemljivih načinov za izvajanje nadzora. |
| --- | --- |

2.7

Uveden je bil sistem informiranja in spremljanja na področju odkrivanja in metod odkrivanja prepovedanega krzna. Postopek komitologije bo omogočil pripravo seznama sprejemljivih načinov za izvajanje nadzora.

| 2.8 | Ustrezne sankcije za preprečevanje bodo morale določiti države članice. |
| --- | --- |

2.8

Ustrezne sankcije za preprečevanje bodo morale določiti države članice.

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Odbor se strinja s pravno podlago in obliko uredbe. Načelo dobrega počutja živali, ki velja za domače živali na kmetiji, namreč ne more veljati za pse in mačke. |
| --- | --- |

3.1

Odbor se strinja s pravno podlago in obliko uredbe. Načelo dobrega počutja živali, ki velja za domače živali na kmetiji, namreč ne more veljati za pse in mačke.

| 3.2 | Gre za družbeni pojav, ko so te živali v Evropi postale domače živali in se jih ne redi zaradi njihovega mesa ali krzna ali za pomoč pri delu. Izjema so nekatere pasme psov, ki se uporabljajo za spremljanje ali vodenje invalidnih oseb ali iskanje pogrešanih oseb, ki so zasute pod ruševinami ali snegom, in za pomoč ljudem pri drugih koristnih nalogah, kar pa samo povečuje njihovo priljubljenost v javnosti. |
| --- | --- |

3.2

Gre za družbeni pojav, ko so te živali v Evropi postale domače živali in se jih ne redi zaradi njihovega mesa ali krzna ali za pomoč pri delu. Izjema so nekatere pasme psov, ki se uporabljajo za spremljanje ali vodenje invalidnih oseb ali iskanje pogrešanih oseb, ki so zasute pod ruševinami ali snegom, in za pomoč ljudem pri drugih koristnih nalogah, kar pa samo povečuje njihovo priljubljenost v javnosti.

| 3.3 | Komisija v skladu s svojimi pristojnostmi iz Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ne more ukrepati proti mučenju živali, ki se izvaja zlasti zunaj Evropske unije. Problem lahko obravnava samo v okviru svojih pristojnosti na področju trgovine in usklajevanja notranjega trga s krznom ter odprave ovir pri trgovanju s krznom zaradi različnih nacionalnih zakonodaj, ki jih je treba uskladiti za preprečitev razdrobljenosti trga. |
| --- | --- |

3.3

Komisija v skladu s svojimi pristojnostmi iz Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ne more ukrepati proti mučenju živali, ki se izvaja zlasti zunaj Evropske unije. Problem lahko obravnava samo v okviru svojih pristojnosti na področju trgovine in usklajevanja notranjega trga s krznom ter odprave ovir pri trgovanju s krznom zaradi različnih nacionalnih zakonodaj, ki jih je treba uskladiti za preprečitev razdrobljenosti trga.

| 3.4 | Zaradi precejšnjih tehničnih težav pri opredelitvi predelanega krzna mačk in psov bi bil predlog, omejen na zahteve po označevanju, v praksi neučinkovit. Odbor se strinja s stališčem Komisije, da lahko samo popolna prepoved odvrne uvoznike oblačil ali igrač od uvoza velikih količin krzna mačk in psov ter drugih krznenih izdelkov v Evropsko unijo, in da se lahko tako prepreči razširjenost trgovanja s prepovedanim krznom. |
| --- | --- |

3.4

Zaradi precejšnjih tehničnih težav pri opredelitvi predelanega krzna mačk in psov bi bil predlog, omejen na zahteve po označevanju, v praksi neučinkovit. Odbor se strinja s stališčem Komisije, da lahko samo popolna prepoved odvrne uvoznike oblačil ali igrač od uvoza velikih količin krzna mačk in psov ter drugih krznenih izdelkov v Evropsko unijo, in da se lahko tako prepreči razširjenost trgovanja s prepovedanim krznom.

| 3.5 | Po sprejetju uredbe, ki je v skladu s pravili mednarodne trgovine, bi bilo treba o njej kot o netarifni oviri (NTB) obvestiti STO. |
| --- | --- |

3.5

Po sprejetju uredbe, ki je v skladu s pravili mednarodne trgovine, bi bilo treba o njej kot o netarifni oviri (NTB) obvestiti STO.

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | Odbor želi, da je pojem „krzno“ pravno jasen in da izrecno označuje krzno samo in njegove posamezne dele (dlake, koža), da bo prepoved veljala za vse možne načine uporabe krzna mačk in psov. |
| --- | --- |

4.1

Odbor želi, da je pojem „krzno“ pravno jasen in da izrecno označuje krzno samo in njegove posamezne dele (dlake, koža), da bo prepoved veljala za vse možne načine uporabe krzna mačk in psov.

| 4.2 | Odbor meni, da bi bilo treba natančneje navesti, da se je treba izogibati carinskim nadzorom fizičnih oseb zaradi predmetov, ki so izključno osebni in ki jih pri prestopu notranjih meja ali prihodu iz tretjih držav lahko posedujejo v zelo omejenih količinah. Izmenjave ali prodaje oblačil ali donacije humanitarnim organizacijam se prav tako ne sme enačiti s trgovino, ki sodi v področje uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

4.2

Odbor meni, da bi bilo treba natančneje navesti, da se je treba izogibati carinskim nadzorom fizičnih oseb zaradi predmetov, ki so izključno osebni in ki jih pri prestopu notranjih meja ali prihodu iz tretjih držav lahko posedujejo v zelo omejenih količinah. Izmenjave ali prodaje oblačil ali donacije humanitarnim organizacijam se prav tako ne sme enačiti s trgovino, ki sodi v področje uporabe te uredbe.

V Bruslju, 25. aprila 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 20.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 168/44 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 168/44

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prepovedi izvoza in varnem skladiščenju kovinskega živega srebra

COM(2006) 636 konč. – 2006/0206 (COD)

(2007/C 168/09)

Svet je 15. novembra 2006 sklenil, da v skladu s členoma 133 in 175(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, zadolžena za pripravo dela na tem področju, je mnenje sprejela 21. marca 2007. Poročevalec je bil g. Osborn.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 435. plenarnem zasedanju 25. in 26. aprila 2007 (seja z dne 25. aprila 2007) s 126 glasovi za in 4 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Odbor podpira aktivno zavzemanje in prizadevanja Evropske unije na mednarodni ravni za omejitev proizvodnje in uporabe živega srebra v svetu ter za zagotovitev varnih načinov skladiščenja in odstranjevanja. Za dosego tega cilja mora biti Evropa pri reševanju problemov z živim srebrom v Uniji zgled ostalim delom sveta in podpirati boljše nadzorne ukrepe po vsem svetu. |
| --- | --- |

1.1

Odbor podpira aktivno zavzemanje in prizadevanja Evropske unije na mednarodni ravni za omejitev proizvodnje in uporabe živega srebra v svetu ter za zagotovitev varnih načinov skladiščenja in odstranjevanja. Za dosego tega cilja mora biti Evropa pri reševanju problemov z živim srebrom v Uniji zgled ostalim delom sveta in podpirati boljše nadzorne ukrepe po vsem svetu.

| 1.2 | Zato Odbor podpira splošen cilj posebnega predloga Komisije v predlagani uredbi, da se prepove izvoz živega srebra iz Evrope in zagotovi varno skladiščenje presežnega živega srebra v Evropi. Po mnenju Odbora sta prepoved izvoza kovinskega živega srebra iz Evrope in zahteva po varnem začasnem skladiščenju pred dokončno odstranitvijo izredno pomembna in časovno v skladu z opuščanjem kloralkalnega postopka na osnovi živega srebra v Evropi. |
| --- | --- |

1.2

Zato Odbor podpira splošen cilj posebnega predloga Komisije v predlagani uredbi, da se prepove izvoz živega srebra iz Evrope in zagotovi varno skladiščenje presežnega živega srebra v Evropi. Po mnenju Odbora sta prepoved izvoza kovinskega živega srebra iz Evrope in zahteva po varnem začasnem skladiščenju pred dokončno odstranitvijo izredno pomembna in časovno v skladu z opuščanjem kloralkalnega postopka na osnovi živega srebra v Evropi.

| 1.3 | Odbor, usmerjen v prihodnost, Komisijo poziva, da čim prej uresniči druge elemente svoje strategije za živo srebro ter da pripravi ukrepe za dodatno zmanjšanje uporabe živega srebra v proizvodnih postopkih in izdelkih v Evropi in za zagotovitev varnega odstranjevanja živega srebra v tokovih odpadkov. |
| --- | --- |

1.3

Odbor, usmerjen v prihodnost, Komisijo poziva, da čim prej uresniči druge elemente svoje strategije za živo srebro ter da pripravi ukrepe za dodatno zmanjšanje uporabe živega srebra v proizvodnih postopkih in izdelkih v Evropi in za zagotovitev varnega odstranjevanja živega srebra v tokovih odpadkov.

| 1.4 | Odbor meni, da bi zakonska prepoved morala začeti veljati čim prej in v razumnem roku, medtem pa je treba Komisijo in podjetja spodbujati, da si po najboljših močeh prizadevajo za čim večje zmanjšanje izvoza. |
| --- | --- |

1.4

Odbor meni, da bi zakonska prepoved morala začeti veljati čim prej in v razumnem roku, medtem pa je treba Komisijo in podjetja spodbujati, da si po najboljših močeh prizadevajo za čim večje zmanjšanje izvoza.

| 1.5 | Odbor podpira določbe o skladiščenju, ki jih Komisija predlaga v tej uredbi, in meni, da gre za trenutno najboljše določbe. Ocene varnosti morajo izvajati pristojne oblasti in sicer za vsako predlagano napravo za skladiščenje, zagotoviti pa morajo tudi reden nadzor teh lokacij od trenutka, ko začnejo obratovati. Odbor poziva Komisijo, da države članice zaprosi za poročila o napredku na tem področju, predlagati pa je treba tudi dodatne ukrepe, če se določbe o skladiščenju izkažejo kot nezadovoljive. |
| --- | --- |

1.5

Odbor podpira določbe o skladiščenju, ki jih Komisija predlaga v tej uredbi, in meni, da gre za trenutno najboljše določbe. Ocene varnosti morajo izvajati pristojne oblasti in sicer za vsako predlagano napravo za skladiščenje, zagotoviti pa morajo tudi reden nadzor teh lokacij od trenutka, ko začnejo obratovati. Odbor poziva Komisijo, da države članice zaprosi za poročila o napredku na tem področju, predlagati pa je treba tudi dodatne ukrepe, če se določbe o skladiščenju izkažejo kot nezadovoljive.

2.   Ozadje mnenja

| 2.1 | Živo srebro je naravna sestavina zemlje. Povprečna količina živega srebra v zemeljski skorji je približno 0,05 mg/kg, vendar je lahko na posameznih območjih zelo različna. V zelo nizkih koncentracijah se nahaja tudi v vsej biosferi. Ker rastline absorbirajo živo srebro, ga je mogoče najti tudi v fosilnih gorivih, kot so premog, olje in plin. |
| --- | --- |

2.1

Živo srebro je naravna sestavina zemlje. Povprečna količina živega srebra v zemeljski skorji je približno 0,05 mg/kg, vendar je lahko na posameznih območjih zelo različna. V zelo nizkih koncentracijah se nahaja tudi v vsej biosferi. Ker rastline absorbirajo živo srebro, ga je mogoče najti tudi v fosilnih gorivih, kot so premog, olje in plin.

| 2.2 | Od začetka industrijske dobe se je koncentracija živega srebra v okolju občutno povečala. Pri zgorevanju fosilnih goriv se sproščajo velike količine živega srebra. Poleg tega se živo srebro pridobiva tudi iz mineralov (predvsem cinobra) in uporablja v najrazličnejše industrijske namene. Tudi živo srebro iz industrijskih procesov in odpadkov se sprošča v okolje. Pretekle prakse so za seboj pustile ostanke živega srebra na odlagališčih, jaloviščih, onesnaženih industrijskih lokacijah, v tleh in usedlinah. Zaradi čezcelinskega in globalnega prenosa živega srebra so prizadete celo regije, v katerih ni bistvenih izpustov živega srebra, kot je na primer Arktika. |
| --- | --- |

2.2

Od začetka industrijske dobe se je koncentracija živega srebra v okolju občutno povečala. Pri zgorevanju fosilnih goriv se sproščajo velike količine živega srebra. Poleg tega se živo srebro pridobiva tudi iz mineralov (predvsem cinobra) in uporablja v najrazličnejše industrijske namene. Tudi živo srebro iz industrijskih procesov in odpadkov se sprošča v okolje. Pretekle prakse so za seboj pustile ostanke živega srebra na odlagališčih, jaloviščih, onesnaženih industrijskih lokacijah, v tleh in usedlinah. Zaradi čezcelinskega in globalnega prenosa živega srebra so prizadete celo regije, v katerih ni bistvenih izpustov živega srebra, kot je na primer Arktika.

| 2.3 | Ko se živo srebro sprosti v okolje, tam kroži med zrakom, vodo, usedlinami, tlemi in različnimi živimi organizmi. Lahko se spremeni v metil živo srebro (predvsem prek mikrobnega metabolizma), ki se lahko kopiči v organizmih (bioakumulacija) in v prehranjevalnih verigah (biomagnifikacija), zlasti v vodni (ribe in vodni sesalci). Metil živo srebro je zato najbolj zaskrbljujoča oblika živega srebra. Skoraj vse živo srebro, ki ga najdemo v ribah, je metil živo srebro. |
| --- | --- |

2.3

Ko se živo srebro sprosti v okolje, tam kroži med zrakom, vodo, usedlinami, tlemi in različnimi živimi organizmi. Lahko se spremeni v metil živo srebro (predvsem prek mikrobnega metabolizma), ki se lahko kopiči v organizmih (bioakumulacija) in v prehranjevalnih verigah (biomagnifikacija), zlasti v vodni (ribe in vodni sesalci). Metil živo srebro je zato najbolj zaskrbljujoča oblika živega srebra. Skoraj vse živo srebro, ki ga najdemo v ribah, je metil živo srebro.

| 2.4 | Živo srebro je danes prisotno v raznih okoljskih medijih in hrani (predvsem v ribah) po vsem svetu in sicer v koncentracijah, ki imajo škodljiv vpliv za ljudi ter prosto živeče živalske in rastlinske vrste. V nekaterih delih sveta, tudi na nekaterih območjih v Evropi, je veliko število prebivalstva izpostavljenega koncentracijam živega srebra občutno nad mejno vrednostjo, ki še velja za varno. Obstaja splošno mednarodno soglasje, da je treba izpuste živega srebra v okolje čim prej zmanjšati na minimalno raven in jih postopno odpraviti, kjer je to možno. |
| --- | --- |

2.4

Živo srebro je danes prisotno v raznih okoljskih medijih in hrani (predvsem v ribah) po vsem svetu in sicer v koncentracijah, ki imajo škodljiv vpliv za ljudi ter prosto živeče živalske in rastlinske vrste. V nekaterih delih sveta, tudi na nekaterih območjih v Evropi, je veliko število prebivalstva izpostavljenega koncentracijam živega srebra občutno nad mejno vrednostjo, ki še velja za varno. Obstaja splošno mednarodno soglasje, da je treba izpuste živega srebra v okolje čim prej zmanjšati na minimalno raven in jih postopno odpraviti, kjer je to možno.

| 2.5 | Kljub zmanjšanju svetovne porabe živega srebra (svetovno povpraševanje je več kot 50 % nižje kot v letih 1980) in nizkim cenam se pridobivanje živega srebra v rudnikih v številnih državah sveta nadaljuje. Primarna proizvodnja živega srebra v Evropi sicer ne obstaja več, vendar pa se živo srebro še vedno izolira kot stranski proizvod v postopkih pridobivanja drugih snovi. |
| --- | --- |

2.5

Kljub zmanjšanju svetovne porabe živega srebra (svetovno povpraševanje je več kot 50 % nižje kot v letih 1980) in nizkim cenam se pridobivanje živega srebra v rudnikih v številnih državah sveta nadaljuje. Primarna proizvodnja živega srebra v Evropi sicer ne obstaja več, vendar pa se živo srebro še vedno izolira kot stranski proizvod v postopkih pridobivanja drugih snovi.

| 2.6 | Velike količine živega srebra prihajajo na svetovni trg tudi zaradi preoblikovanja in opuščanja kloralkalnih obratov v Evropi, ki so uporabljali postopek z živim srebrom. Ta preostanek živega srebra načeloma po nizki ceni odkupi špansko podjetje Miñas de Almadén za nadaljnjo prodajo državam po vsem svetu. |
| --- | --- |

2.6

Velike količine živega srebra prihajajo na svetovni trg tudi zaradi preoblikovanja in opuščanja kloralkalnih obratov v Evropi, ki so uporabljali postopek z živim srebrom. Ta preostanek živega srebra načeloma po nizki ceni odkupi špansko podjetje Miñas de Almadén za nadaljnjo prodajo državam po vsem svetu.

| 2.7 | Združenje Euro Chlor in podjetje Almadén kljub velikim prizadevanjem ne moreta jamčiti, da živo srebro, ki je bilo izvoženo iz EU v okviru tega dogovora, ne bo prispevalo h globalnemu onesnaženju, saj izgubita nadzor nad živim srebrom, ko zapusti naprave podjetja Almadén. To lahko v drugih državah vodi do večje uporabe živega srebra v postopkih in izdelkih, ki niso urejeni z zakonodajo, ter do večjega onesnaženja odpadkov in emisij z živim srebrom. Zato bi bilo zaželeno preprečiti, da ta znaten presežek živega srebra iz opuščenih kloralkalnih procesov na osnovi živega srebra vstopi na svetovni trg. |
| --- | --- |

2.7

Združenje Euro Chlor in podjetje Almadén kljub velikim prizadevanjem ne moreta jamčiti, da živo srebro, ki je bilo izvoženo iz EU v okviru tega dogovora, ne bo prispevalo h globalnemu onesnaženju, saj izgubita nadzor nad živim srebrom, ko zapusti naprave podjetja Almadén. To lahko v drugih državah vodi do večje uporabe živega srebra v postopkih in izdelkih, ki niso urejeni z zakonodajo, ter do večjega onesnaženja odpadkov in emisij z živim srebrom. Zato bi bilo zaželeno preprečiti, da ta znaten presežek živega srebra iz opuščenih kloralkalnih procesov na osnovi živega srebra vstopi na svetovni trg.

3.   Povzetek predloga Komisije

| 3.1 | Komisija je 28. januarja 2005 sprejela sporočilo Svetu in Evropskemu parlamentu o strategiji Skupnosti za živo srebro (COM(2005) 20 konč.). V strategiji je predlaganih dvajset ukrepov, ki se nanašajo na vse vidike življenjskega kroga živega srebra. Dva ukrepa, ki sta predlagana v strategiji, se nanašata na izvoz in skladiščenje živega srebra. |
| --- | --- |

3.1

Komisija je 28. januarja 2005 sprejela sporočilo Svetu in Evropskemu parlamentu o strategiji Skupnosti za živo srebro (COM(2005) 20 konč.). V strategiji je predlaganih dvajset ukrepov, ki se nanašajo na vse vidike življenjskega kroga živega srebra. Dva ukrepa, ki sta predlagana v strategiji, se nanašata na izvoz in skladiščenje živega srebra.

| 3.2 | Predlog uredbe o prepovedi izvoza in varnem skladiščenju kovinskega živega srebra, ki ga je predstavila Komisija, je nadaljevanje teh ukrepov. Namen predloga je prepovedati izvoz kovinskega živega srebra iz Skupnosti ter zagotoviti, da to živo srebro ne vstopi ponovno na trg ter da je varno skladiščeno v skladu z ukrepoma 5 in 9 iz strategije Skupnosti za živo srebro. Glavni namen je omejiti dodatno povečanje svetovne onesnaženosti zaradi živega srebra, ki se je že sprostilo v okolje. |
| --- | --- |

3.2

Predlog uredbe o prepovedi izvoza in varnem skladiščenju kovinskega živega srebra, ki ga je predstavila Komisija, je nadaljevanje teh ukrepov. Namen predloga je prepovedati izvoz kovinskega živega srebra iz Skupnosti ter zagotoviti, da to živo srebro ne vstopi ponovno na trg ter da je varno skladiščeno v skladu z ukrepoma 5 in 9 iz strategije Skupnosti za živo srebro. Glavni namen je omejiti dodatno povečanje svetovne onesnaženosti zaradi živega srebra, ki se je že sprostilo v okolje.

| 3.3 | Predlagana uredba prepoveduje izvoz živega srebra iz Skupnosti od 1. julija 2011. Od tega datuma je treba živo srebro, ki se ne uporablja več v kloralkalni industriji, in živo srebro, pridobljeno pri čiščenju zemeljskega plina ter pri pridobivanju rud barvnih kovin, varno skladiščiti. |
| --- | --- |

3.3

Predlagana uredba prepoveduje izvoz živega srebra iz Skupnosti od 1. julija 2011. Od tega datuma je treba živo srebro, ki se ne uporablja več v kloralkalni industriji, in živo srebro, pridobljeno pri čiščenju zemeljskega plina ter pri pridobivanju rud barvnih kovin, varno skladiščiti.

| 3.4 | Komisija se je o predlogu obsežno posvetovala in zainteresirane strani, za katere je to vprašanje najpomembnejše, to so MAYASA, španska vlada in evropska kloralkalna industrija, so soglašale s prepovedjo, ki bi začela veljati na predlagani datum. Komisija se je seznanila s prostovoljno obvezo CEFIC-a, Evropskega združenja kemijske industrije, da od 1. julija 2011 zagotavlja varno skladiščenje živega srebra iz kloralkalne industrije. |
| --- | --- |

3.4

Komisija se je o predlogu obsežno posvetovala in zainteresirane strani, za katere je to vprašanje najpomembnejše, to so MAYASA, španska vlada in evropska kloralkalna industrija, so soglašale s prepovedjo, ki bi začela veljati na predlagani datum. Komisija se je seznanila s prostovoljno obvezo CEFIC-a, Evropskega združenja kemijske industrije, da od 1. julija 2011 zagotavlja varno skladiščenje živega srebra iz kloralkalne industrije.

4.   Splošne ugotovitve

| 4.1 | Odbor v celoti podpira cilj, da Evropa z omejevanjem proizvodnje in porabe živega srebra ter spodbujanjem nadomeščanja živega srebra z drugimi bolj varnimi snovmi, postopki in izdelki prevzame vodilno vlogo na svetovni ravni pri prizadevanjih za zmanjšanje izpustov in emisij živega srebra v okolje. Odbor meni, da bi uredba REACH olajšala ta prizadevanja. |
| --- | --- |

4.1

Odbor v celoti podpira cilj, da Evropa z omejevanjem proizvodnje in porabe živega srebra ter spodbujanjem nadomeščanja živega srebra z drugimi bolj varnimi snovmi, postopki in izdelki prevzame vodilno vlogo na svetovni ravni pri prizadevanjih za zmanjšanje izpustov in emisij živega srebra v okolje. Odbor meni, da bi uredba REACH olajšala ta prizadevanja.

| 4.2 | Odbor z zadovoljstvom ugotavlja, da se v Evropski uniji živo srebro iz rud, ki vsebujejo živo srebro, ne pridobiva več. Odbor meni, da bi morala Komisija to še naprej nadzorovati in biti pripravljena izdati prepoved ob najmanjšem znaku ponovnega pridobivanja živega srebra v Evropi v komercialne namene. Odbor Komisiji prav tako priporoča, da razmisli o nadaljnjih ukrepih za preprečevanje proizvajanja živega srebra kot stranskega produkta pri pridobivanju drugih mineralov ter za zagotovitev varnega skladiščenja in odstranjevanja presežnega živega srebra. |
| --- | --- |

4.2

Odbor z zadovoljstvom ugotavlja, da se v Evropski uniji živo srebro iz rud, ki vsebujejo živo srebro, ne pridobiva več. Odbor meni, da bi morala Komisija to še naprej nadzorovati in biti pripravljena izdati prepoved ob najmanjšem znaku ponovnega pridobivanja živega srebra v Evropi v komercialne namene. Odbor Komisiji prav tako priporoča, da razmisli o nadaljnjih ukrepih za preprečevanje proizvajanja živega srebra kot stranskega produkta pri pridobivanju drugih mineralov ter za zagotovitev varnega skladiščenja in odstranjevanja presežnega živega srebra.

| 4.3 | Odbor podpira aktivno zavzemanje in mednarodna prizadevanja Evropske unije zunaj Evrope za omejitev proizvodnje in uporabe živega srebra v svetu ter za zagotovitev varnih načinov skladiščenja in odstranjevanja. Za dosego tega cilja mora biti Evropa pri reševanju problemov z živim srebrom v Uniji zgled ostalim delom sveta in podpirati boljše nadzorne ukrepe po vsem svetu. |
| --- | --- |

4.3

Odbor podpira aktivno zavzemanje in mednarodna prizadevanja Evropske unije zunaj Evrope za omejitev proizvodnje in uporabe živega srebra v svetu ter za zagotovitev varnih načinov skladiščenja in odstranjevanja. Za dosego tega cilja mora biti Evropa pri reševanju problemov z živim srebrom v Uniji zgled ostalim delom sveta in podpirati boljše nadzorne ukrepe po vsem svetu.

| 4.4 | Zato sta prepoved izvoza kovinskega živega srebra iz Evrope in zahteva po varnem začasnem skladiščenju pred dokončno odstranitvijo koristna ukrepa. Sta izrednega pomena in časovno v skladu z opuščanjem kloralkalnega postopka na osnovi živega srebra v Evropi, ki bi sicer lahko povzročilo, da velike količine presežnega živega srebra vstopijo na svetovni trg. Zato Odbor podpira splošen cilj posebnega predloga Komisije v predlagani uredbi, da se prepove izvoz živega srebra iz Evrope in zagotovi varno skladiščenje presežnega živega srebra v Evropi. |
| --- | --- |

4.4

Zato sta prepoved izvoza kovinskega živega srebra iz Evrope in zahteva po varnem začasnem skladiščenju pred dokončno odstranitvijo koristna ukrepa. Sta izrednega pomena in časovno v skladu z opuščanjem kloralkalnega postopka na osnovi živega srebra v Evropi, ki bi sicer lahko povzročilo, da velike količine presežnega živega srebra vstopijo na svetovni trg. Zato Odbor podpira splošen cilj posebnega predloga Komisije v predlagani uredbi, da se prepove izvoz živega srebra iz Evrope in zagotovi varno skladiščenje presežnega živega srebra v Evropi.

| 4.5 | Vendar pa to ne more biti vse. Odbor od Komisije pričakuje, da bo nadaljevala delo na tem področju in pripravila ukrepe za dodatno zmanjšanje uporabe živega srebra v proizvodnih postopkih in izdelkih v Evropi ter da bo zagotovila varno odstranjevanje živega srebra v tokovih odpadkov. EESO Komisijo tudi poziva, da razmisli o nadaljnjih korakih na mednarodni ravni za spodbujanje boljšega upravljanja živega srebra po vsem svetu, vključno s pogajanji o primernih ukrepih sodelovanja za spodbujanje prehoda na tehnologije, ki bi nadomestile živo srebro, in rešitev za zajemanje ter skladiščenje živega srebra, pa tudi o možnostih za sprejem mednarodnega sporazuma o upravljanju in nadzorovanju živega srebra. |
| --- | --- |

4.5

Vendar pa to ne more biti vse. Odbor od Komisije pričakuje, da bo nadaljevala delo na tem področju in pripravila ukrepe za dodatno zmanjšanje uporabe živega srebra v proizvodnih postopkih in izdelkih v Evropi ter da bo zagotovila varno odstranjevanje živega srebra v tokovih odpadkov. EESO Komisijo tudi poziva, da razmisli o nadaljnjih korakih na mednarodni ravni za spodbujanje boljšega upravljanja živega srebra po vsem svetu, vključno s pogajanji o primernih ukrepih sodelovanja za spodbujanje prehoda na tehnologije, ki bi nadomestile živo srebro, in rešitev za zajemanje ter skladiščenje živega srebra, pa tudi o možnostih za sprejem mednarodnega sporazuma o upravljanju in nadzorovanju živega srebra.

5.   Posebne ugotovitve

| 5.1 | Odbor ugotavlja, da se predlog nanaša samo na izvoz kovinskega živega srebra (člen 1). Po mnenju Odbora je treba nujno proučiti tudi možnosti razširitve prepovedi izvoza na spojine živega srebra in proizvode, ki vsebujejo živo srebro, kot določa člen 5. Zaželeno bi bilo določiti časovni razpored za to proučitev. Razmisliti je treba tudi o dodatnih ukrepih, ki bi zagotovili, da se živo srebro v izdelkih in proizvodnih postopkih v Uniji nadomesti s snovmi, ki niso tako strupene in manj onesnažujejo okolje. |
| --- | --- |

5.1

Odbor ugotavlja, da se predlog nanaša samo na izvoz kovinskega živega srebra (člen 1). Po mnenju Odbora je treba nujno proučiti tudi možnosti razširitve prepovedi izvoza na spojine živega srebra in proizvode, ki vsebujejo živo srebro, kot določa člen 5. Zaželeno bi bilo določiti časovni razpored za to proučitev. Razmisliti je treba tudi o dodatnih ukrepih, ki bi zagotovili, da se živo srebro v izdelkih in proizvodnih postopkih v Uniji nadomesti s snovmi, ki niso tako strupene in manj onesnažujejo okolje.

| 5.2 | Komisija je prvotno predlagala, da bi prepoved začela veljati leta 2011. Parlament pa je predlagal, da se začetek veljave prestavi za eno leto nazaj, torej 2010. Nevladne organizacije še vedno pritiskajo, da bi prepoved začela veljati še prej. Odbor meni, da bi zakonska prepoved morala začeti veljati čim prej in v razumnem roku, medtem pa je treba Komisijo in podjetja spodbujati, da si po najboljših močeh prizadevajo za čim večje zmanjšanje izvoza. |
| --- | --- |

5.2

Komisija je prvotno predlagala, da bi prepoved začela veljati leta 2011. Parlament pa je predlagal, da se začetek veljave prestavi za eno leto nazaj, torej 2010. Nevladne organizacije še vedno pritiskajo, da bi prepoved začela veljati še prej. Odbor meni, da bi zakonska prepoved morala začeti veljati čim prej in v razumnem roku, medtem pa je treba Komisijo in podjetja spodbujati, da si po najboljših močeh prizadevajo za čim večje zmanjšanje izvoza.

| 5.3 | Komisija v členu 2 predlaga varno skladiščenje živega srebra, ki se ne uporablja več v kloralkalni industriji, živega srebra, pridobljenega pri čiščenju zemeljskega plina, in živega srebra, pridobljenega kot stranski proizvod pri pridobivanju rud barvnih kovin in taljenju. Člen 3 določa skladiščenje v podzemnem rudniku soli ali v napravi, ki je izključno namenjena začasnemu skladiščenju kovinskega živega srebra. Takšne naprave morajo biti v skladu s predpisanimi varnostnimi praksami in načini upravljanja. Za postavitev takšnih naprav ali povezovanje z drugimi državami članicami, v katerih so pogoji za to ugodnejši, bi morale biti odgovorne države članice. Namen teh določb skupaj s prepovedjo izvoza je zagotoviti, da se te presežne količine živega srebra iz pomembnih industrijskih procesov v celoti odstranijo s trga in varno skladiščijo. |
| --- | --- |

5.3

Komisija v členu 2 predlaga varno skladiščenje živega srebra, ki se ne uporablja več v kloralkalni industriji, živega srebra, pridobljenega pri čiščenju zemeljskega plina, in živega srebra, pridobljenega kot stranski proizvod pri pridobivanju rud barvnih kovin in taljenju. Člen 3 določa skladiščenje v podzemnem rudniku soli ali v napravi, ki je izključno namenjena začasnemu skladiščenju kovinskega živega srebra. Takšne naprave morajo biti v skladu s predpisanimi varnostnimi praksami in načini upravljanja. Za postavitev takšnih naprav ali povezovanje z drugimi državami članicami, v katerih so pogoji za to ugodnejši, bi morale biti odgovorne države članice. Namen teh določb skupaj s prepovedjo izvoza je zagotoviti, da se te presežne količine živega srebra iz pomembnih industrijskih procesov v celoti odstranijo s trga in varno skladiščijo.

| 5.4 | Odbor podpira določbe o skladiščenju, ki jih Komisija predlaga v tej uredbi, in meni, da gre za trenutno najboljše določbe. Po mnenju Odbora je zelo pomembno, da so presoje vplivov na okolje in ocene varnosti, ki jih morajo pristojne oblasti izvesti za vsako predlagano napravo za skladiščenje, temeljite in stroge ter da zagotovijo reden nadzor nad lokacijami, ki so začele obratovati. Odbor poziva Komisijo, da države članice zaprosi za poročila o napredku na tem področju, in da je pripravljena predlagati tudi dodatne ukrepe, če se določbe o skladiščenju izkažejo kot nezadovoljive. |
| --- | --- |

5.4

Odbor podpira določbe o skladiščenju, ki jih Komisija predlaga v tej uredbi, in meni, da gre za trenutno najboljše določbe. Po mnenju Odbora je zelo pomembno, da so presoje vplivov na okolje in ocene varnosti, ki jih morajo pristojne oblasti izvesti za vsako predlagano napravo za skladiščenje, temeljite in stroge ter da zagotovijo reden nadzor nad lokacijami, ki so začele obratovati. Odbor poziva Komisijo, da države članice zaprosi za poročila o napredku na tem področju, in da je pripravljena predlagati tudi dodatne ukrepe, če se določbe o skladiščenju izkažejo kot nezadovoljive.

| 5.5 | Pomembno je, da upravljavci, ki so živo srebro uporabljali, nosijo stroške tudi za varno skladiščenje. Odbor ugotavlja, da je določbe o skladiščenju presežnega živega srebra, ki se ne uporablja več v kloralkalnih postopkih, treba izvajati v posvetovanju in dogovoru z ustreznimi industrijskimi podjetji in da Euro Chlor vzporedno z uredbo pripravlja prostovoljni sporazum, s katerim se bodo podpisnice obvezale, da bodo uporabljale varne naprave za skladiščenje. Odbor pozdravlja pobudo tega odgovornega industrijskega združenja. Če bodo te določbe zajemale vsa pomembna podjetja, če se bodo izvajale pregledno in če bo možno njihovo izvajanje spremljati, se Odbor strinja, da bi tako lahko najbolje zagotovili učinkovito izvajanje. Odbor priporoča, naj Komisija prouči možnosti sklenitve podobnih sporazumov z drugimi velikimi industrijskimi proizvajalci kovinskega živega srebra, na primer s področja proizvodnje energije ter pridobivanja rud barvnih kovin in taljenja. |
| --- | --- |

5.5

Pomembno je, da upravljavci, ki so živo srebro uporabljali, nosijo stroške tudi za varno skladiščenje. Odbor ugotavlja, da je določbe o skladiščenju presežnega živega srebra, ki se ne uporablja več v kloralkalnih postopkih, treba izvajati v posvetovanju in dogovoru z ustreznimi industrijskimi podjetji in da Euro Chlor vzporedno z uredbo pripravlja prostovoljni sporazum, s katerim se bodo podpisnice obvezale, da bodo uporabljale varne naprave za skladiščenje. Odbor pozdravlja pobudo tega odgovornega industrijskega združenja. Če bodo te določbe zajemale vsa pomembna podjetja, če se bodo izvajale pregledno in če bo možno njihovo izvajanje spremljati, se Odbor strinja, da bi tako lahko najbolje zagotovili učinkovito izvajanje. Odbor priporoča, naj Komisija prouči možnosti sklenitve podobnih sporazumov z drugimi velikimi industrijskimi proizvajalci kovinskega živega srebra, na primer s področja proizvodnje energije ter pridobivanja rud barvnih kovin in taljenja.

| 5.6 | Odbor poudarja, da sta nadzor in izvrševanje novih določb izrednega pomena. Ker določajo, da je treba živo srebro skladiščiti in odstraniti, je s tem živo srebro dejansko izgubilo svojo vrednost kot materialno sredstvo, ki se lahko trži, in postalo obremenitev, ki lastnikom nalaga dodatne stroške. Pod temi pogoji bodo brezvestni upravljavci poskušali preprečiti, da se živo srebro odstrani na pravilen način, in ga preusmeriti na nelegalna odlagališča. Za preprečevanje takšnih neprijetnosti bosta potrebna natančno vodenje evidence in nadzorovanje. |
| --- | --- |

5.6

Odbor poudarja, da sta nadzor in izvrševanje novih določb izrednega pomena. Ker določajo, da je treba živo srebro skladiščiti in odstraniti, je s tem živo srebro dejansko izgubilo svojo vrednost kot materialno sredstvo, ki se lahko trži, in postalo obremenitev, ki lastnikom nalaga dodatne stroške. Pod temi pogoji bodo brezvestni upravljavci poskušali preprečiti, da se živo srebro odstrani na pravilen način, in ga preusmeriti na nelegalna odlagališča. Za preprečevanje takšnih neprijetnosti bosta potrebna natančno vodenje evidence in nadzorovanje.

| 5.7 | Odbor poziva Komisijo, da razmisli o nadaljnjih ukrepih za čim prejšnjo uresničitev drugih elementov strategije za živo srebro. Po mnenju EESO je treba zlasti spodbujati čim prejšnjo opustitev uporabe živega srebra v proizvodnji svetil, v nakitu, v zobozdravstvu in v kozmetičnih izdelkih ter pospešiti sprejemanje ukrepov za zmanjšanje ali odpravljanje emisij živega srebra iz velikih kurilnih naprav, krematorijev in drugih pomembnih virov onesnaževanja zraka z živim srebrom. Potrebni bodo mogoče tudi dodatni ukrepi, s katerimi bi zagotovili, da se velike količine živega srebra, ki jih je mogoče najti v drugih tokovih odpadkov, uskladiščijo ali odstranijo in da se tako ne širijo ter onesnažujejo okolja v še večji meri. Vse takšne nadaljnje ukrepe je seveda treba oceniti glede na prispevek dejavnosti h globalnemu problemu živega srebra ter glede na stroške in vplive predlaganih rešitev. |
| --- | --- |

5.7

Odbor poziva Komisijo, da razmisli o nadaljnjih ukrepih za čim prejšnjo uresničitev drugih elementov strategije za živo srebro. Po mnenju EESO je treba zlasti spodbujati čim prejšnjo opustitev uporabe živega srebra v proizvodnji svetil, v nakitu, v zobozdravstvu in v kozmetičnih izdelkih ter pospešiti sprejemanje ukrepov za zmanjšanje ali odpravljanje emisij živega srebra iz velikih kurilnih naprav, krematorijev in drugih pomembnih virov onesnaževanja zraka z živim srebrom. Potrebni bodo mogoče tudi dodatni ukrepi, s katerimi bi zagotovili, da se velike količine živega srebra, ki jih je mogoče najti v drugih tokovih odpadkov, uskladiščijo ali odstranijo in da se tako ne širijo ter onesnažujejo okolja v še večji meri. Vse takšne nadaljnje ukrepe je seveda treba oceniti glede na prispevek dejavnosti h globalnemu problemu živega srebra ter glede na stroške in vplive predlaganih rešitev.

V Bruslju, 25. aprila 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 20.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 168/47 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 168/47

---

Mnenje Evropskega ekonomsko socialnega odbora o Predlogu odločbe Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic

COM(2006) 815 konč. – 2006/0271 (CNS)

(2007/C 168/10)

Evropski svet je 12. januarja 2007 sklenil, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 23. marca 2006. Poročevalka je bila ga. O'Neill.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 435. plenarnem zasedanju 25. in 26. aprila 2007 (seja z dne 25. januarja 2007) s 129 glasovi za, 4 glasovi proti in nobenim vzdržanim glasom.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | V skladu s členom 128(2) Pogodbe mora Svet po posvetovanjih z Evropskim parlamentom, Odborom regij in EESO z odločbo potrditi, da sedanje smernice za zaposlovanje ostanejo v letu 2007 nespremenjene. |
| --- | --- |

1.1

V skladu s členom 128(2) Pogodbe mora Svet po posvetovanjih z Evropskim parlamentom, Odborom regij in EESO z odločbo potrditi, da sedanje smernice za zaposlovanje ostanejo v letu 2007 nespremenjene.

| 1.2 | EESO podpira predlog, da smernice za zaposlovanje 2005–2007 ostanejo v letu 2007 nespremenjene, upoštevajoč skrbi in priporočila, ki jih je izpostavil. |
| --- | --- |

1.2

EESO podpira predlog, da smernice za zaposlovanje 2005–2007 ostanejo v letu 2007 nespremenjene, upoštevajoč skrbi in priporočila, ki jih je izpostavil.

| 1.3 | EESO močno priporoča, da se o časovnem razporedu in sprejetem postopku podrobno in pravočasno obvesti najrazličnejše zainteresirane strani, da bi čim bolj povečali prednosti tega postopka, da bi gradili na pripravljenosti in zagotovili čim večje sodelovanje zainteresiranih skupin ter da bi v fazi priprave dali dovolj časa za odgovore na ravni EU in na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

1.3

EESO močno priporoča, da se o časovnem razporedu in sprejetem postopku podrobno in pravočasno obvesti najrazličnejše zainteresirane strani, da bi čim bolj povečali prednosti tega postopka, da bi gradili na pripravljenosti in zagotovili čim večje sodelovanje zainteresiranih skupin ter da bi v fazi priprave dali dovolj časa za odgovore na ravni EU in na nacionalni ravni.

| 1.4 | EESO priporoča, da se s posebnimi cilji in večjim priznavanjem potreb socialne politike bolj poudari vključitev ljudi s posebnimi potrebami v nove smernice za zaposlovanje. EESO poudarja pomembnost sodelovanja socialnih partnerjev in civilne družbe s Komisijo v čim zgodnejši fazi priprave smernic ter tudi pomembnost posvetovanja z njimi o končnem dokumentu. |
| --- | --- |

1.4

EESO priporoča, da se s posebnimi cilji in večjim priznavanjem potreb socialne politike bolj poudari vključitev ljudi s posebnimi potrebami v nove smernice za zaposlovanje. EESO poudarja pomembnost sodelovanja socialnih partnerjev in civilne družbe s Komisijo v čim zgodnejši fazi priprave smernic ter tudi pomembnost posvetovanja z njimi o končnem dokumentu.

| 1.5 | EESO priporoča, da Komisija takoj sprejme ukrepe za njegovo vključitev v pripravo smernic za zaposlovanje in da za ta namen ustanovi delovno skupino zaradi proaktivnega pristopa k pripravi smernic za zaposlovanje za naslednja tri leta. |
| --- | --- |

1.5

EESO priporoča, da Komisija takoj sprejme ukrepe za njegovo vključitev v pripravo smernic za zaposlovanje in da za ta namen ustanovi delovno skupino zaradi proaktivnega pristopa k pripravi smernic za zaposlovanje za naslednja tri leta.

| 1.6 | EESO poziva k ambicioznejšim, merljivim ciljem, ki se lahko v novih smernicah primerjalno analizirajo na ravni EU in držav članic, ter k večjim izvršilnim pooblastilom Komisije. |
| --- | --- |

1.6

EESO poziva k ambicioznejšim, merljivim ciljem, ki se lahko v novih smernicah primerjalno analizirajo na ravni EU in držav članic, ter k večjim izvršilnim pooblastilom Komisije.

| 1.7 | EESO priporoča, da se v vseh državah članicah vzpostavijo ustrezni sistemi informacijsko-komunikacijske tehnologije, s čimer bi izboljšali zbiranje podatkov ter olajšali spremljanje in ocenjevanje, ki ga izvajajo države članice in Komisija. |
| --- | --- |

1.7

EESO priporoča, da se v vseh državah članicah vzpostavijo ustrezni sistemi informacijsko-komunikacijske tehnologije, s čimer bi izboljšali zbiranje podatkov ter olajšali spremljanje in ocenjevanje, ki ga izvajajo države članice in Komisija.

| 1.8 | EESO ponovno priporoča, da bi morali nacionalni programi reform vsebovati bolj konkretne navedbe o opredeljenih ciljih, časovnih okvirih, stroških in določanju proračuna. |
| --- | --- |

1.8

EESO ponovno priporoča, da bi morali nacionalni programi reform vsebovati bolj konkretne navedbe o opredeljenih ciljih, časovnih okvirih, stroških in določanju proračuna.

2.   Novi predlog odločbe Komisije

| 2.1 | Komisija je na začetku leta 2007 v okviru posvetovalnega postopka poslala EESO predlog Smernic za politike zaposlovanja držav članic za leto 2007, ki morajo biti potrjene z odločbo Sveta. |
| --- | --- |

2.1

Komisija je na začetku leta 2007 v okviru posvetovalnega postopka poslala EESO predlog Smernic za politike zaposlovanja držav članic za leto 2007, ki morajo biti potrjene z odločbo Sveta.

| 2.2 | Komisija predlaga, da smernice za zaposlovanje za obdobje 2005–2008 (1) na podlagi člena 128 Pogodbe ostanejo nespremenjene za leto 2007 in da jih države članice upoštevajo pri svojih politikah zaposlovanja (2). |
| --- | --- |

2.2

Komisija predlaga, da smernice za zaposlovanje za obdobje 2005–2008 (1) na podlagi člena 128 Pogodbe ostanejo nespremenjene za leto 2007 in da jih države članice upoštevajo pri svojih politikah zaposlovanja (2).

| 2.3 | Komisija je v tem predlogu odločbe upoštevala lizbonsko strategijo iz leta 2005, ki temelji na novem ciklu upravljanja in integriranem paketu smernic, veljavnem do leta 2008. Smernice se nanašajo na gospodarske, socialne in okoljske vidike. |
| --- | --- |

2.3

Komisija je v tem predlogu odločbe upoštevala lizbonsko strategijo iz leta 2005, ki temelji na novem ciklu upravljanja in integriranem paketu smernic, veljavnem do leta 2008. Smernice se nanašajo na gospodarske, socialne in okoljske vidike.

| 2.4 | Države članice morajo pripraviti nacionalne programe reform, ki jih oceni Komisija. Letni pregled predstavlja napredek pri izpolnjevanju smernic, poleg tega pa tudi sklepe, na podlagi katerih je bil pripravljen predlog o ohranitvi obstoječih smernic. |
| --- | --- |

2.4

Države članice morajo pripraviti nacionalne programe reform, ki jih oceni Komisija. Letni pregled predstavlja napredek pri izpolnjevanju smernic, poleg tega pa tudi sklepe, na podlagi katerih je bil pripravljen predlog o ohranitvi obstoječih smernic.

3.   Prejšnje ugotovitve EESO

EESO je podal svoje mnenje o smernicah v dveh prejšnjih mnenjih (3). Izpostavil je zlasti naslednje:

| — | roki za pripravo in sprejetje smernic so bili zelo kratki, zato najrazličnejše zainteresirane strani, ki na ravni EU in na nacionalni ravni vplivajo na demokratični proces priprave nacionalnih programov, niso mogle zares razpravljati o tej pomembni temi in pri pripravi sodelovati; |
| --- | --- |

—

roki za pripravo in sprejetje smernic so bili zelo kratki, zato najrazličnejše zainteresirane strani, ki na ravni EU in na nacionalni ravni vplivajo na demokratični proces priprave nacionalnih programov, niso mogle zares razpravljati o tej pomembni temi in pri pripravi sodelovati;

| — | v zvezi s poudarkom sedanjih smernic, da naj si države članice same zastavijo cilje, EESO še vedno skrbi, da ukrepi politik zaposlovanje ne bodo mogli več biti ocenjeni na podlagi posebnih in merljivih ciljev, tako kot v prejšnjih programih, na podlagi katerih so bili pripravljeni nacionalni programi reform, ki so manj ambiciozni na področju politike zaposlovanja ter pravic in obveznosti delavcev; |
| --- | --- |

—

v zvezi s poudarkom sedanjih smernic, da naj si države članice same zastavijo cilje, EESO še vedno skrbi, da ukrepi politik zaposlovanje ne bodo mogli več biti ocenjeni na podlagi posebnih in merljivih ciljev, tako kot v prejšnjih programih, na podlagi katerih so bili pripravljeni nacionalni programi reform, ki so manj ambiciozni na področju politike zaposlovanja ter pravic in obveznosti delavcev;

| — | veliko bolj je treba poudariti vključevanje mladih na trg dela z nekaj zagotovili, da jim bo prva služba odprla možnosti za prihodnost; |
| --- | --- |

—

veliko bolj je treba poudariti vključevanje mladih na trg dela z nekaj zagotovili, da jim bo prva služba odprla možnosti za prihodnost;

| — | stalno je treba poudarjati boj proti diskriminaciji na podlagi starosti, invalidnosti ali etničnega porekla; |
| --- | --- |

—

stalno je treba poudarjati boj proti diskriminaciji na podlagi starosti, invalidnosti ali etničnega porekla;

| — | za prehod v družbo znanja je potreben veliko strožji in bolj usmerjen pristop k poklicnemu usposabljanju in vseživljenjskem učenju zaradi prilagajanja novim tehnologijam, prestrukturiranja industrijske osnove in omogočanja, da si posameznik pridobi prenosljive veščine; |
| --- | --- |

—

za prehod v družbo znanja je potreben veliko strožji in bolj usmerjen pristop k poklicnemu usposabljanju in vseživljenjskem učenju zaradi prilagajanja novim tehnologijam, prestrukturiranja industrijske osnove in omogočanja, da si posameznik pridobi prenosljive veščine;

| — | potrebna je večja doslednost pri pritegovanju naložb v raziskave, razvoj in inovacije, s čimer bi spodbudili gospodarstvo in ustvarjanje novih delovnih mest; |
| --- | --- |

—

potrebna je večja doslednost pri pritegovanju naložb v raziskave, razvoj in inovacije, s čimer bi spodbudili gospodarstvo in ustvarjanje novih delovnih mest;

| — | enakosti spolov in potrebi po usklajevanju dela in družinskega življenja ni bilo namenjeno dovolj pozornosti; |
| --- | --- |

—

enakosti spolov in potrebi po usklajevanju dela in družinskega življenja ni bilo namenjeno dovolj pozornosti;

| — | več pozornosti je treba nameniti vplivu demografskih sprememb in izzivom starajoče se delovne sile; |
| --- | --- |

—

več pozornosti je treba nameniti vplivu demografskih sprememb in izzivom starajoče se delovne sile;

| — | okrepiti in spremljati je treba izvajanje politik priseljevanja in vpliv na državno načrtovanje na področju zaposlovanja; |
| --- | --- |

—

okrepiti in spremljati je treba izvajanje politik priseljevanja in vpliv na državno načrtovanje na področju zaposlovanja;

| — | pomen ustreznih finančnih sredstev na ravni EU in na nacionalni ravni, potrebnih za izvajanje ukrepov politike zaposlovanja. |
| --- | --- |

—

pomen ustreznih finančnih sredstev na ravni EU in na nacionalni ravni, potrebnih za izvajanje ukrepov politike zaposlovanja.

4.   Splošne pripombe

| 4.1 | EESO je v prejšnjih mnenjih pozdravil sprejetje integriranih smernic za obdobje 2005–2008 in zdaj ponovno poudarja, da je njihov uspeh odvisen od tega, ali bodo države članice resno prevzele odgovornost in izvajale dogovorjene prednostne naloge na nacionalni ravni. Močno je treba poudariti resnično vključevanje vseh socialnih partnerjev in civilne družbe v vse faze priprave in izvajanja. |
| --- | --- |

4.1

EESO je v prejšnjih mnenjih pozdravil sprejetje integriranih smernic za obdobje 2005–2008 in zdaj ponovno poudarja, da je njihov uspeh odvisen od tega, ali bodo države članice resno prevzele odgovornost in izvajale dogovorjene prednostne naloge na nacionalni ravni. Močno je treba poudariti resnično vključevanje vseh socialnih partnerjev in civilne družbe v vse faze priprave in izvajanja.

| 4.2 | EESO priznava, da je s posebnimi ukrepi za zaposlovanje (4) dosežen napredek pri gospodarski rasti v EU 25, vendar ga še naprej skrbijo razlike pri izvajanju ukrepov v državah članicah in med posameznimi državami članicami, ter meni, da bi se bilo treba za dosego občutnejših sprememb bolj posvetiti nujnim in prednostnim ukrepom. |
| --- | --- |

4.2

EESO priznava, da je s posebnimi ukrepi za zaposlovanje (4) dosežen napredek pri gospodarski rasti v EU 25, vendar ga še naprej skrbijo razlike pri izvajanju ukrepov v državah članicah in med posameznimi državami članicami, ter meni, da bi se bilo treba za dosego občutnejših sprememb bolj posvetiti nujnim in prednostnim ukrepom.

| 4.3 | EESO želi, da bi Komisija prevzela večjo vlogo pri oblikovanju evropskih in nacionalnih ciljev ter pri spremljanju in ocenjevanju napredka, kar bi povečalo težo in vrednost letnih poročil o nacionalnih programih reform v vsaki državi članici. |
| --- | --- |

4.3

EESO želi, da bi Komisija prevzela večjo vlogo pri oblikovanju evropskih in nacionalnih ciljev ter pri spremljanju in ocenjevanju napredka, kar bi povečalo težo in vrednost letnih poročil o nacionalnih programih reform v vsaki državi članici.

| 4.4 | EESO pozdravlja predloge Komisije, da se s finančnimi sredstvi iz strukturnih in socialnih skladov ter iz globalizacijskega sklada podpre izvajanje smernic za zaposlovanje. EESO ponovno poudarja pomen razpoložljivosti ustreznih finančnih sredstev za prednostno izvajanje pobud na področju zaposlovanja na evropski in nacionalni ravni. |
| --- | --- |

4.4

EESO pozdravlja predloge Komisije, da se s finančnimi sredstvi iz strukturnih in socialnih skladov ter iz globalizacijskega sklada podpre izvajanje smernic za zaposlovanje. EESO ponovno poudarja pomen razpoložljivosti ustreznih finančnih sredstev za prednostno izvajanje pobud na področju zaposlovanja na evropski in nacionalni ravni.

| 4.5 | EESO še enkrat izraža zaskrbljenost zaradi premajhnega napredka in želi, da bi ukrepi in spremembe, zajeti v smernicah za zaposlovanje za obdobje 2008–2010, odražali potrebo po izboljšanju. |
| --- | --- |

4.5

EESO še enkrat izraža zaskrbljenost zaradi premajhnega napredka in želi, da bi ukrepi in spremembe, zajeti v smernicah za zaposlovanje za obdobje 2008–2010, odražali potrebo po izboljšanju.

5.   Nerešena problematična vprašanja

V smernicah za rast in delovna mesta iz leta 2005 so določena posebna področja, ki jih je treba izboljšati, vendar je EESO še vedno zaskrbljen zaradi neizpolnjevanja večjega števila ciljev in pomanjkanja prednostnega izvajanja na nacionalni ravni, zato želi, da bi se v novih smernicah, ki bodo sprejete leta 2008, sprejeli ukrepi za odpravo teh pomanjkljivosti.

| — | Splošni cilj 70-odstotne zaposlenosti v tem obdobju verjetno ne bo dosežen. Predvideni 60-odstotni delež zaposlenih žensk bo dosežen, s tem da vključuje tudi polovični in prilagodljivi delovni čas ter delo za določen čas. |
| --- | --- |

—

Splošni cilj 70-odstotne zaposlenosti v tem obdobju verjetno ne bo dosežen. Predvideni 60-odstotni delež zaposlenih žensk bo dosežen, s tem da vključuje tudi polovični in prilagodljivi delovni čas ter delo za določen čas.

| — | Cilj 50-odstotne zaposlenosti starejših delavcev (po definiciji Komisije so to osebe med 45. in 65. letom) ravno tako ne bo dosežen, čeprav je že prišlo do določenega napredka. |
| --- | --- |

—

Cilj 50-odstotne zaposlenosti starejših delavcev (po definiciji Komisije so to osebe med 45. in 65. letom) ravno tako ne bo dosežen, čeprav je že prišlo do določenega napredka.

| — | Priprava strategij za zaposlovanje invalidov ali oseb s posebnimi potrebami je še vedno preslaba. |
| --- | --- |

—

Priprava strategij za zaposlovanje invalidov ali oseb s posebnimi potrebami je še vedno preslaba.

| — | Še vedno je prisotna zaskrbljenost zaradi nizke stopnje zaposlenosti mladih, ki se še naprej zmanjšuje, in ustreznih ukrepov za izboljšanje razmer. |
| --- | --- |

—

Še vedno je prisotna zaskrbljenost zaradi nizke stopnje zaposlenosti mladih, ki se še naprej zmanjšuje, in ustreznih ukrepov za izboljšanje razmer.

| — | Osnova izobraževanja, ki je povezano s sodobnim trgom dela, je najpomembnejše vprašanje, saj vlada pomanjkanje osnovne in srednje ravni usposobljenosti, poleg tega pa so tudi veščine in kvalifikacije slabo usklajene z zahtevami trga delovne sile. |
| --- | --- |

—

Osnova izobraževanja, ki je povezano s sodobnim trgom dela, je najpomembnejše vprašanje, saj vlada pomanjkanje osnovne in srednje ravni usposobljenosti, poleg tega pa so tudi veščine in kvalifikacije slabo usklajene z zahtevami trga delovne sile.

| — | Še vedno je vprašljivo, ali se ukrepi na področju poklicnega usposabljanja in vseživljenjskega učenja izvajajo učinkovito in ali obstaja resnična pripravljenost javnega ali zasebnega sektorja, da bi nudil finančno podporo. |
| --- | --- |

—

Še vedno je vprašljivo, ali se ukrepi na področju poklicnega usposabljanja in vseživljenjskega učenja izvajajo učinkovito in ali obstaja resnična pripravljenost javnega ali zasebnega sektorja, da bi nudil finančno podporo.

| — | Še vedno se premalo poudarja vseživljenjsko učenje v vseh starostih, zlasti pa v zvezi s starejšimi delavci. To je še posebej pomembno pri prilagodljivosti delovne sile. |
| --- | --- |

—

Še vedno se premalo poudarja vseživljenjsko učenje v vseh starostih, zlasti pa v zvezi s starejšimi delavci. To je še posebej pomembno pri prilagodljivosti delovne sile.

| — | Še vedno so v nekaterih državah članicah zaskrbljujoče razmere na področju vključevanja priseljenih delavcev, ki na trgu delovne sile zapolnjujejo večje vrzeli pri nekaterih poklicih. |
| --- | --- |

—

Še vedno so v nekaterih državah članicah zaskrbljujoče razmere na področju vključevanja priseljenih delavcev, ki na trgu delovne sile zapolnjujejo večje vrzeli pri nekaterih poklicih.

| — | Čeprav EESO podpira mobilnost delavcev v državah članicah, je zaskrbljen zaradi vpliva, ki ga ima preseljevanje izučenih delavcev in odtok znanja iz ene v drugo državo EU na državo porekla. To je treba spremljati ter sprejeti ukrepe za zagotovitev ravnotežja izučene in kvalificirane delovne sile zaradi zagotavljanja trajnosti. |
| --- | --- |

—

Čeprav EESO podpira mobilnost delavcev v državah članicah, je zaskrbljen zaradi vpliva, ki ga ima preseljevanje izučenih delavcev in odtok znanja iz ene v drugo državo EU na državo porekla. To je treba spremljati ter sprejeti ukrepe za zagotovitev ravnotežja izučene in kvalificirane delovne sile zaradi zagotavljanja trajnosti.

| — | Učinek na možnosti lokalnega zaposlovanja je treba proučiti v zvezi z vprašanjem, zakaj brezposelni ne iščejo zaposlitve v svojem kraju. |
| --- | --- |

—

Učinek na možnosti lokalnega zaposlovanja je treba proučiti v zvezi z vprašanjem, zakaj brezposelni ne iščejo zaposlitve v svojem kraju.

| — | Spoznanje, da gospodarstvo znanja temelji na raziskavah in inovacijah, še vedno ni v celoti sprejeto. Države članice namenjajo premalo pozornosti integriranemu pristopu „življenjskega cikla“. EESO poziva države članice, da si tudi v prihodnje prizadevajo za usklajevanje delovnega in družinskega življenja. To je naloga družbi v celoti. Zlasti zagotavljanje zmogljivosti otroškega varstva omogoča usklajevanje družinskih in poklicnih obveznosti ter ženskam, da obdržijo plačano delovno mesto ali da se po prekinitvi hitro vrnejo na trg dela (5). |
| --- | --- |

—

Spoznanje, da gospodarstvo znanja temelji na raziskavah in inovacijah, še vedno ni v celoti sprejeto. Države članice namenjajo premalo pozornosti integriranemu pristopu „življenjskega cikla“. EESO poziva države članice, da si tudi v prihodnje prizadevajo za usklajevanje delovnega in družinskega življenja. To je naloga družbi v celoti. Zlasti zagotavljanje zmogljivosti otroškega varstva omogoča usklajevanje družinskih in poklicnih obveznosti ter ženskam, da obdržijo plačano delovno mesto ali da se po prekinitvi hitro vrnejo na trg dela (5).

| — | Države članice bi morale sprejeti strategije za izboljšanje prilagodljivosti delavcev in podjetij, zlasti pa za povečanje možnosti koncepta fleksi-varnosti (6). |
| --- | --- |

—

Države članice bi morale sprejeti strategije za izboljšanje prilagodljivosti delavcev in podjetij, zlasti pa za povečanje možnosti koncepta fleksi-varnosti (6).

| — | Še vedno je treba obravnavati vprašanja o vplivu „neprijavljenega dela“ na države članice in posameznika. |
| --- | --- |

—

Še vedno je treba obravnavati vprašanja o vplivu „neprijavljenega dela“ na države članice in posameznika.

| — | Agenda „dostojno delo“ (7) in načela kakovostnega dela (8) še vedno niso sprejeta in v nekaterih državah članicah se še ne izvajajo. |
| --- | --- |

—

Agenda „dostojno delo“ (7) in načela kakovostnega dela (8) še vedno niso sprejeta in v nekaterih državah članicah se še ne izvajajo.

| — | Stopnje produktivnosti v Evropi so v primerjavi z ZDA še vedno prenizke, kar je odraz stopnje in ravni naložb v ljudi in ideje. |
| --- | --- |

—

Stopnje produktivnosti v Evropi so v primerjavi z ZDA še vedno prenizke, kar je odraz stopnje in ravni naložb v ljudi in ideje.

| — | Stopnja javnih naložb v EU je primerljiva s stopnjo v ZDA, vendar so zasebne naložbe v EU precej manjše. |
| --- | --- |

—

Stopnja javnih naložb v EU je primerljiva s stopnjo v ZDA, vendar so zasebne naložbe v EU precej manjše.

6.   Ukrepi Komisije

| 6.1 | Ko je Komisija prejela letna poročila držav članic, je opravila pregled, na podlagi katerega je nastalo sporočilo o izvajanju prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta – „Leto uresničevanja“, ki pregledno prikazuje dosedanji napredek. Letos je pripravila podrobno prilogo, ki vsebuje priporočene ukrepe, ki so jih posebej zahtevale posamezne države članice. Čeprav to pomembno prispeva k splošni oceni vpliva smernic, EESO poudarja bojazen, da pri določenih ukrepih ni dovolj poudarjena njihova nujnost in da pri izvajanju smernic prihaja do razlik. Komisija mora imeti več pristojnosti za določanje merljivih ciljev, usklajevanje delovanja in uveljavljanje napredka. |
| --- | --- |

6.1

Ko je Komisija prejela letna poročila držav članic, je opravila pregled, na podlagi katerega je nastalo sporočilo o izvajanju prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta – „Leto uresničevanja“, ki pregledno prikazuje dosedanji napredek. Letos je pripravila podrobno prilogo, ki vsebuje priporočene ukrepe, ki so jih posebej zahtevale posamezne države članice. Čeprav to pomembno prispeva k splošni oceni vpliva smernic, EESO poudarja bojazen, da pri določenih ukrepih ni dovolj poudarjena njihova nujnost in da pri izvajanju smernic prihaja do razlik. Komisija mora imeti več pristojnosti za določanje merljivih ciljev, usklajevanje delovanja in uveljavljanje napredka.

| 6.2 | EESO pozdravlja predlagano „oceno vpliva“, ki jo bo Komisija za triletni program opravila skupaj z vrsto agencij, da bi izmerila učinkovitost in vplivala na pripravo novih smernic za zaposlovanje za obdobje 2008–2010. |
| --- | --- |

6.2

EESO pozdravlja predlagano „oceno vpliva“, ki jo bo Komisija za triletni program opravila skupaj z vrsto agencij, da bi izmerila učinkovitost in vplivala na pripravo novih smernic za zaposlovanje za obdobje 2008–2010.

| 6.3 | EESO pozdravlja predlog za posvetovalni postopek o novih smernicah za zaposlovanje, ki se bo začel po objavi predloga Komisije decembra 2007, da bi lahko končni predlog predložili Svetu v sprejetje junija 2008. EESO poudarja pomembnost postopka posvetovanja ter čimprejšnjo vključitev držav članic in vseh zainteresiranih strani v ta postopek na ravni EU in na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

6.3

EESO pozdravlja predlog za posvetovalni postopek o novih smernicah za zaposlovanje, ki se bo začel po objavi predloga Komisije decembra 2007, da bi lahko končni predlog predložili Svetu v sprejetje junija 2008. EESO poudarja pomembnost postopka posvetovanja ter čimprejšnjo vključitev držav članic in vseh zainteresiranih strani v ta postopek na ravni EU in na nacionalni ravni.

| 6.4 | EESO poudarja pomembnost omogočanja premisleka o „oceni vpliva“ čim prej v letu 2007, da bi obravnavali vsebino, pridobili informacije in imeli proaktivno vlogo pri vplivanju na pripravo smernic in nacionalnih programov. |
| --- | --- |

6.4

EESO poudarja pomembnost omogočanja premisleka o „oceni vpliva“ čim prej v letu 2007, da bi obravnavali vsebino, pridobili informacije in imeli proaktivno vlogo pri vplivanju na pripravo smernic in nacionalnih programov.

V Bruslju, 25. aprila 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  COM(2005) 141 konč., Integrirane smernice za rast in delovna mesta (2005-2008).

1

Integrirane smernice za rast in delovna mesta

(2)  COM(2006) 815 konč., Predlog odločbe Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic.

2

Predlog odločbe Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic

(3)  Mnenje EESO o smernicah za zaposlovanje 2005-2008 (poročevalec g. Henri Malosse), UL C 286, 17.11.2005; Mnenje EESO o smernicah za zaposlovanje (poročevalec g. Greif), UL C 195, 18.8.2006.

3

Mnenje EESO o smernicah za zaposlovanje 2005-2008

Mnenje EESO o smernicah za zaposlovanje

(4)  Izvajanje prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta – „Leto uresničevanja“, COM(2006) 816 konč.

4

(5)  Mnenje EESO o smernicah za zaposlovanje 2005-2008 (poročevalec g. Malosse), UL C 286, 17.11.2005, str. 41, točka 3.2.3.

5

Mnenje EESO o smernicah za zaposlovanje 2005-2008

(6)  Mnenje EESO o danskem sistemu fleksivarnosti (poročevalka ga. Vium), UL C 195, 18.8.2006.

6

Mnenje EESO o danskem sistemu fleksivarnosti

(7)  Mnenje EESO o spodbujanju dostojnega dela za vse, 19. december 2006 (CESE 92/2007), poročevalec: g. Etty.

7

Mnenje EESO o spodbujanju dostojnega dela za vse

(8)  Izboljšanje kakovosti dela, COM(2003) 728 konč., Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o izboljšanju kakovosti dela: pregled novega napredka.

8

Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o izboljšanju kakovosti dela: pregled novega napredka

---

| 20.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 168/50 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 168/50

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Prihodnji pomorski politiki Unije naproti – Evropska vizija za oceane in morja

COM(2006) 275 konč.

(2007/C 168/11)

Evropska Komisija je 7. junija 2006 sklenila, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 22. marca 2007. Poročevalka je bila ga. Bredima-Savopoulou, soporočevalca pa g. Chagas in g. Nilsson.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 435. plenarnem zasedanju 25. in 26. aprila 2007 (seja z dne 26. aprila) s 157 glasovi za in 2 vzdržanima glasovoma.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Zelena knjiga je uvedla novo pojmovanje morja v EU, kar je treba pozdraviti. To je prvič, da mentaliteta evropskih politik ni kopensko orientirana. Simbolično sporočilo te zelene knjige, da je Evropa predvsem pomorsko usmerjena, pomeni zgodovinski preobrat v EU v zvezi z morjem. |
| --- | --- |

1.1

Zelena knjiga je uvedla novo pojmovanje morja v EU, kar je treba pozdraviti. To je prvič, da mentaliteta evropskih politik ni kopensko orientirana. Simbolično sporočilo te zelene knjige, da je Evropa predvsem pomorsko usmerjena, pomeni zgodovinski preobrat v EU v zvezi z morjem.

| 1.2 | Zelena knjiga spodbuja holističen, večsektorski in strateški pristop do morij. Zamenjavo fragmentarnih pogledov s široko vizijo je treba trdno podpreti. |
| --- | --- |

1.2

Zelena knjiga spodbuja holističen, večsektorski in strateški pristop do morij. Zamenjavo fragmentarnih pogledov s široko vizijo je treba trdno podpreti.

| 1.3 | Pozitivnih elementov je v tej zeleni knjigi veliko več kot morebitnih negativnih. EESO podpira večino predlogov iz te zelene knjige (o ribištvu, pristaniščih, ladjedelništvu, pomorskem prometu, obmejnih regijah, energiji morja, raziskavah in razvoju, okolju, turizmu in modri biotehnologiji), ima pa nekaj pripomb. |
| --- | --- |

1.3

Pozitivnih elementov je v tej zeleni knjigi veliko več kot morebitnih negativnih. EESO podpira večino predlogov iz te zelene knjige (o ribištvu, pristaniščih, ladjedelništvu, pomorskem prometu, obmejnih regijah, energiji morja, raziskavah in razvoju, okolju, turizmu in modri biotehnologiji), ima pa nekaj pripomb.

| 1.4 | EESO podpira temeljno vlogo evropskih pomorskih storitev in pristanišč v svetovnem gospodarstvu. Pozdravlja priznanje, da je pomorski promet mednarodni promet in zahteva pravila, enaka za vse. V EU so potrebni pozitivni ukrepi, da bi spremenili negativno podobo pomorskega prometa v javnosti in podcenjevanje prispevka ladijskega prometa in pomorščakov v družbi. EESO se strinja, da morajo države članice nujno ratificirati ključne mednarodne pomorske konvencije (IMO in ILO) in zagotoviti njihovo pravilno izvajanje. |
| --- | --- |

1.4

EESO podpira temeljno vlogo evropskih pomorskih storitev in pristanišč v svetovnem gospodarstvu. Pozdravlja priznanje, da je pomorski promet mednarodni promet in zahteva pravila, enaka za vse. V EU so potrebni pozitivni ukrepi, da bi spremenili negativno podobo pomorskega prometa v javnosti in podcenjevanje prispevka ladijskega prometa in pomorščakov v družbi. EESO se strinja, da morajo države članice nujno ratificirati ključne mednarodne pomorske konvencije (IMO in ILO) in zagotoviti njihovo pravilno izvajanje.

| 1.5 | Pomorski grozdi bi morali imeti osrednji položaj v prihodnji evropski pomorski politiki. EESO meni, da bi morala EU naročiti študijo, da bi jih opredelili in primerjali s pomorskimi grozdi na drugih območjih. Pomorski grozdi bodo imeli ključno vlogo pri ohranjanju pomorskega znanja v EU. |
| --- | --- |

1.5

Pomorski grozdi bi morali imeti osrednji položaj v prihodnji evropski pomorski politiki. EESO meni, da bi morala EU naročiti študijo, da bi jih opredelili in primerjali s pomorskimi grozdi na drugih območjih. Pomorski grozdi bodo imeli ključno vlogo pri ohranjanju pomorskega znanja v EU.

| 1.6 | Bistvo celostne pomorske politike mora biti predvsem v povečanju naložb v izobraževanje in usposabljanje za poklice v zvezi z morjem, da bi podprli varne, učinkovite in visoko kakovostne storitve. Zaradi morebitnega pomanjkanja izkušenih pomorščakov je pomorska varnost v EU hudo ogrožena, njihovo pomanjkanje pa se bo še bolj povečalo, če EU in države članice ne bodo skupaj ukrepale. Brez tega bo imela Evropa vse manj znanja in izkušenj, potrebnih za pomorske dejavnosti, pri katerih je še posebej potrebna varnost (inšpekcija in nadzor ladij, zakonodaja, zavarovanje, storitve pomorskega prometa, reševanje, obalna straža in pilotaža). Še več, celotni pomorski grozdi se lahko razdrobijo in celo preselijo na druga območja. |
| --- | --- |

1.6

Bistvo celostne pomorske politike mora biti predvsem v povečanju naložb v izobraževanje in usposabljanje za poklice v zvezi z morjem, da bi podprli varne, učinkovite in visoko kakovostne storitve. Zaradi morebitnega pomanjkanja izkušenih pomorščakov je pomorska varnost v EU hudo ogrožena, njihovo pomanjkanje pa se bo še bolj povečalo, če EU in države članice ne bodo skupaj ukrepale. Brez tega bo imela Evropa vse manj znanja in izkušenj, potrebnih za pomorske dejavnosti, pri katerih je še posebej potrebna varnost (inšpekcija in nadzor ladij, zakonodaja, zavarovanje, storitve pomorskega prometa, reševanje, obalna straža in pilotaža). Še več, celotni pomorski grozdi se lahko razdrobijo in celo preselijo na druga območja.

| 1.7 | EESO opaža izključitev ribičev in pomorščakov iz evropske socialne zakonodaje na več področjih (npr. direktiva o kolektivnem odpuščanju (1), prenosu podjetij (2), obveščanju in posvetovanju (3) ter o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (4)). Ne glede na razloge za to izključitev je treba ukiniti tako diskriminacijo, kjer je primerno. Zato poziva Komisijo, naj te izključitve podrobno preuči s socialnimi partnerji. |
| --- | --- |

1.7

EESO opaža izključitev ribičev in pomorščakov iz evropske socialne zakonodaje na več področjih (npr. direktiva o kolektivnem odpuščanju (1), prenosu podjetij (2), obveščanju in posvetovanju (3) ter o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (4)). Ne glede na razloge za to izključitev je treba ukiniti tako diskriminacijo, kjer je primerno. Zato poziva Komisijo, naj te izključitve podrobno preuči s socialnimi partnerji.

| 1.8 | Globalno segrevanje in s tem povezane podnebne spremembe lahko privedejo do tega, da bodo izginili otoki, območja ob morju bodo poplavljena, stalež rib se bo izčrpal, morski mikroorganizmi izginili, kar bo vplivalo na prehrambno verigo, morska gladina pa se lahko do leta 2050 zviša za 7 metrov. EESO poziva Komisijo, naj celotno zadevo prouči v okviru mednarodnih organizacij in naj tudi sama že sedaj pri vseh ukrepih upošteva celostni okoljski pristop, ne samo pri ukrepih v zvezi z morskim okoljem, temveč tudi v vseh predlogih, ki jih predloži Parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

1.8

Globalno segrevanje in s tem povezane podnebne spremembe lahko privedejo do tega, da bodo izginili otoki, območja ob morju bodo poplavljena, stalež rib se bo izčrpal, morski mikroorganizmi izginili, kar bo vplivalo na prehrambno verigo, morska gladina pa se lahko do leta 2050 zviša za 7 metrov. EESO poziva Komisijo, naj celotno zadevo prouči v okviru mednarodnih organizacij in naj tudi sama že sedaj pri vseh ukrepih upošteva celostni okoljski pristop, ne samo pri ukrepih v zvezi z morskim okoljem, temveč tudi v vseh predlogih, ki jih predloži Parlamentu in Svetu.

| 1.9 | Po mnenju Odbora bi lahko trgovanje z emisijami plinov ustvarilo neželene posledice in neusklajenost posameznih politik. Onesnaženost zraka je kompleksno vprašanje in zmanjšanje enega onesnaževala lahko negativno vpliva na druga, npr. na toplogredne pline. Boljša rešitev je holističen mednarodni pristop, da bi našli dolgoročno korist za okolje. |
| --- | --- |

1.9

Po mnenju Odbora bi lahko trgovanje z emisijami plinov ustvarilo neželene posledice in neusklajenost posameznih politik. Onesnaženost zraka je kompleksno vprašanje in zmanjšanje enega onesnaževala lahko negativno vpliva na druga, npr. na toplogredne pline. Boljša rešitev je holističen mednarodni pristop, da bi našli dolgoročno korist za okolje.

| 1.10 | EESO opaža, da se v pomorskem sektorju uporablja nekakovostno gorivo, ker rafinerije nimajo bolj kakovostnega goriva za ladijske rezervoarje. Komisijo poziva, da sproži vprašanje kakovosti goriva za ladijske rezervoarje, da bi dosegli napredek na področju ladijskega onesnaževanja zraka. |
| --- | --- |

1.10

EESO opaža, da se v pomorskem sektorju uporablja nekakovostno gorivo, ker rafinerije nimajo bolj kakovostnega goriva za ladijske rezervoarje. Komisijo poziva, da sproži vprašanje kakovosti goriva za ladijske rezervoarje, da bi dosegli napredek na področju ladijskega onesnaževanja zraka.

| 1.11 | Po mnenju Odbora se ideja „skupnega evropskega pomorskega prostora“ nanaša samo na dejansko pomorsko območje, kjer bodo upravne in carinske formalnosti poenostavljene za pomorski promet znotraj EU, pri čemer bo veljal podoben režim kot za železniški in cestni promet na notranjem trgu. Ko bo Komisija to tudi posebej pojasnila v sporočilu, lahko EESO podpre koncept, če bodo v mednarodnih vodah (na odprtem morju) upoštevane Konvencija Združenih narodov o pomorskem pravu in konvenciji IMO, vključno s „svobodno plovbo“ in „pravico do neškodljivega prehoda“ znotraj izključne ekonomske cone. |
| --- | --- |

1.11

Po mnenju Odbora se ideja „skupnega evropskega pomorskega prostora“ nanaša samo na dejansko pomorsko območje, kjer bodo upravne in carinske formalnosti poenostavljene za pomorski promet znotraj EU, pri čemer bo veljal podoben režim kot za železniški in cestni promet na notranjem trgu. Ko bo Komisija to tudi posebej pojasnila v sporočilu, lahko EESO podpre koncept, če bodo v mednarodnih vodah (na odprtem morju) upoštevane Konvencija Združenih narodov o pomorskem pravu in konvenciji IMO, vključno s „svobodno plovbo“ in „pravico do neškodljivega prehoda“ znotraj izključne ekonomske cone.

| 1.12 | Odbor zelo priporoča uvedbo „kakovostnih obalnih“ držav, ki manjkajo v verigi kakovosti. „Kakovostne“ obalne države bi morale ladjam zagotavljati osnovne storitve: ustrezna prevzemna mesta odpadkov, zatočišče za ladje v težavah, neoviran tranzit, enako obravnavo pomorščakov in pomoč pri plovbi. To vprašanje morata sprožiti EU in IMO, da bi oblikovali ustrezna merila za ocenjevanje izpolnjevanja pogojev obalne države. |
| --- | --- |

1.12

Odbor zelo priporoča uvedbo „kakovostnih obalnih“ držav, ki manjkajo v verigi kakovosti. „Kakovostne“ obalne države bi morale ladjam zagotavljati osnovne storitve: ustrezna prevzemna mesta odpadkov, zatočišče za ladje v težavah, neoviran tranzit, enako obravnavo pomorščakov in pomoč pri plovbi. To vprašanje morata sprožiti EU in IMO, da bi oblikovali ustrezna merila za ocenjevanje izpolnjevanja pogojev obalne države.

| 1.13 | EESO pozdravlja dejstvo, da je v zeleni knjigi priznana vloga izvajanja pomorskega oblikovanja politik, vključno s prostorskim načrtovanjem. Pomembno bi lahko bilo tudi za spodbujanje evropske pomorske identitete in pomorske kulturne dediščine ter za senzibilizacijo javnosti o globalnem segrevanju. |
| --- | --- |

1.13

EESO pozdravlja dejstvo, da je v zeleni knjigi priznana vloga izvajanja pomorskega oblikovanja politik, vključno s prostorskim načrtovanjem. Pomembno bi lahko bilo tudi za spodbujanje evropske pomorske identitete in pomorske kulturne dediščine ter za senzibilizacijo javnosti o globalnem segrevanju.

| 1.14 | Zelena knjiga je prvi poskus pri oblikovanju evropske politike, da se poudarek premakne s kopnega na morje. Odbor želi Komisiji čestitati za to povrnjeno ravnovesje in odgovoriti s parafrazo Temistoklove izjave: „Evropa bo obstajala, dokler bo imela ladje in morja“ („Državo in domovino bomo imeli tako dolgo, dokler bomo imeli ladje in morja“). |
| --- | --- |

1.14

Zelena knjiga je prvi poskus pri oblikovanju evropske politike, da se poudarek premakne s kopnega na morje. Odbor želi Komisiji čestitati za to povrnjeno ravnovesje in odgovoriti s parafrazo Temistoklove izjave: „Evropa bo obstajala, dokler bo imela ladje in morja“ („Državo in domovino bomo imeli tako dolgo, dokler bomo imeli ladje in morja“).

| 1.15 | Odbor od Komisije zahteva, da se z njim posvetuje o prihodnjem akcijskem načrtu o zeleni knjigi. |
| --- | --- |

1.15

Odbor od Komisije zahteva, da se z njim posvetuje o prihodnjem akcijskem načrtu o zeleni knjigi.

2.   Uvod

| 2.1 | V zadnjih 50 letih je EU oblikovala več politik, ki se nanašajo na morje: pomorski promet, pristanišča, ladjedelništvo, ribištvo, morsko okolje, obalne regije in energija morja. Vendar so se te politike oblikovale vsaka zase, pri tem se ni izkoristila njihova sinergija. Prišel je čas, da se vsi ti elementi združijo in ustvari nova široka vizija za prihodnost. |
| --- | --- |

2.1

V zadnjih 50 letih je EU oblikovala več politik, ki se nanašajo na morje: pomorski promet, pristanišča, ladjedelništvo, ribištvo, morsko okolje, obalne regije in energija morja. Vendar so se te politike oblikovale vsaka zase, pri tem se ni izkoristila njihova sinergija. Prišel je čas, da se vsi ti elementi združijo in ustvari nova široka vizija za prihodnost.

| 2.2 | Evropska komisija je 7. junija 2006 objavila zeleno knjigo z naslovom Prihodnji pomorski politiki naproti – Evropska vizija za oceane in morja. Pobudo predsednika Barrosa lahko obravnavamo v kontekstu strateških ciljev Komisije za obdobje 2005–2009, kjer je omenjena posebna potreba po „vseobsegajoči pomorski politiki, usmerjeni v okoljsko trajnosten razvoj uspešnega pomorskega gospodarstva in izrabo vseh možnosti pomorske dejavnosti“. Komisar Borg je bil zadolžen za vodenje delovne skupine komisarjev za pomorsko politiko. |
| --- | --- |

2.2

Evropska komisija je 7. junija 2006 objavila zeleno knjigo z naslovom Prihodnji pomorski politiki naproti – Evropska vizija za oceane in morja. Pobudo predsednika Barrosa lahko obravnavamo v kontekstu strateških ciljev Komisije za obdobje 2005–2009, kjer je omenjena posebna potreba po „vseobsegajoči pomorski politiki, usmerjeni v okoljsko trajnosten razvoj uspešnega pomorskega gospodarstva in izrabo vseh možnosti pomorske dejavnosti“. Komisar Borg je bil zadolžen za vodenje delovne skupine komisarjev za pomorsko politiko.

| 2.3 | V tej zeleni knjigi so zastavljena ključna vprašanja z različnih področij z uporabo celostnega holističnega pristopa, ki omogoča povezavo med posameznimi sektorji. Zelena knjiga je rezultat posvetovanja z interesnimi skupinami in z njo se je začela ena največjih posvetovalnih akcij v zgodovini Unije, ki sprašuje državljane, kakšno obravnavo oceanov in morij bi želeli. |
| --- | --- |

2.3

V tej zeleni knjigi so zastavljena ključna vprašanja z različnih področij z uporabo celostnega holističnega pristopa, ki omogoča povezavo med posameznimi sektorji. Zelena knjiga je rezultat posvetovanja z interesnimi skupinami in z njo se je začela ena največjih posvetovalnih akcij v zgodovini Unije, ki sprašuje državljane, kakšno obravnavo oceanov in morij bi želeli.

| 2.4 | Odbor že od zgodnjih osemdesetih let budno spremlja, kako se v EU oblikujejo te sektorske politike, in je s svojimi usklajenimi mnenji prispeval k njihovemu oblikovanju. Sedaj se strinja s Komisijo, da je za prihodnost potrebna nova strateška vizija. |
| --- | --- |

2.4

Odbor že od zgodnjih osemdesetih let budno spremlja, kako se v EU oblikujejo te sektorske politike, in je s svojimi usklajenimi mnenji prispeval k njihovemu oblikovanju. Sedaj se strinja s Komisijo, da je za prihodnost potrebna nova strateška vizija.

3.   Splošne ugotovitve

3.1   Ozadje

| 3.1.1 | Zelena knjiga je ustvarila novo pojmovanje morja v EU, kar je treba pozdraviti. „Kako neprimerno je naš planet imenovati Zemlja, ko pa je vendar ocean.“ Podnaslov te zelene knjige veliko pove in kaže namero Komisije v zvezi s to zeleno knjigo. To je prvič, da mentaliteta evropskih politik ni kopensko orientirana. Simbolično sporočilo te zelene knjige je zelo pomembno: Evropa je predvsem pomorsko usmerjena. EU ima bogato pomorsko dediščino, ki je ne smemo spregledati. Vse od antičnih časov so se pojavljali pomorski narodi, ki imajo svoje korenine v Evropi: Grki, Italijani, Španci, Britanci, Portugalci, skandinavski narodi (Vikingi), Nemci (Hanzeatska liga), Nizozemci. Danes so Grčija, Ciper in Malta med prvimi 10 državami na seznamu ladijskih registrov na svetu. |
| --- | --- |

3.1.1

Zelena knjiga je ustvarila novo pojmovanje morja v EU, kar je treba pozdraviti. „Kako neprimerno je naš planet imenovati Zemlja, ko pa je vendar ocean.“ Podnaslov te zelene knjige veliko pove in kaže namero Komisije v zvezi s to zeleno knjigo. To je prvič, da mentaliteta evropskih politik ni kopensko orientirana. Simbolično sporočilo te zelene knjige je zelo pomembno: Evropa je predvsem pomorsko usmerjena. EU ima bogato pomorsko dediščino, ki je ne smemo spregledati. Vse od antičnih časov so se pojavljali pomorski narodi, ki imajo svoje korenine v Evropi: Grki, Italijani, Španci, Britanci, Portugalci, skandinavski narodi (Vikingi), Nemci (Hanzeatska liga), Nizozemci. Danes so Grčija, Ciper in Malta med prvimi 10 državami na seznamu ladijskih registrov na svetu.

| 3.1.2 | Zelena knjiga je nastala v času velikih strukturnih sprememb v svetovni trgovini po morju: velike ladje, velika pristanišča in terminali, moderna logistika, e-trgovina, stalni razvoj popolno kontejnerskih ladij, po drugi strani pa vse večje formalnosti, ki jih mora posadka v pristanišču opraviti v rekordnem času, vse več modernega piratstva in terorizma ter vse večji pritisk na socialno odgovornost podjetij. V tem sektorju je očitna globalizacija z vsemi svojimi posledicami (pozitivnimi in negativnimi). |
| --- | --- |

3.1.2

Zelena knjiga je nastala v času velikih strukturnih sprememb v svetovni trgovini po morju: velike ladje, velika pristanišča in terminali, moderna logistika, e-trgovina, stalni razvoj popolno kontejnerskih ladij, po drugi strani pa vse večje formalnosti, ki jih mora posadka v pristanišču opraviti v rekordnem času, vse več modernega piratstva in terorizma ter vse večji pritisk na socialno odgovornost podjetij. V tem sektorju je očitna globalizacija z vsemi svojimi posledicami (pozitivnimi in negativnimi).

| 3.1.3 | Zeleno knjigo je treba obravnavati tudi z vidika novih trgovskih velesil (t. i. držav BRIC – Brazilije, Rusije, Indije in Kitajske), neuspeha pogajanj v STO, lastništva 40 % svetovnega ladjevja v rokah držav ob Pacifiškem oceanu in dodatnih 40 % v rokah evropskih držav. Celotna razprava je nastala v času bliskovite rasti cen nafte, nenehnih pogovorov o varnosti oskrbe z energijo, alternativnih virov energije in strahu pred globalnim segrevanjem. |
| --- | --- |

3.1.3

Zeleno knjigo je treba obravnavati tudi z vidika novih trgovskih velesil (t. i. držav BRIC – Brazilije, Rusije, Indije in Kitajske), neuspeha pogajanj v STO, lastništva 40 % svetovnega ladjevja v rokah držav ob Pacifiškem oceanu in dodatnih 40 % v rokah evropskih držav. Celotna razprava je nastala v času bliskovite rasti cen nafte, nenehnih pogovorov o varnosti oskrbe z energijo, alternativnih virov energije in strahu pred globalnim segrevanjem.

| 3.1.4 | Več vidikov človeških dejavnosti je povezanih z morjem (ribištvo, okolje, promet, raziskave in razvoj, izkoriščanje morskega dna, energija, ladjedelništvo, pristanišča in turizem). Zelena knjiga obravnava zapleten odnos med morskimi in pomorskimi dejavnostmi ter zagovarja bolj celostno oblikovanje politik. |
| --- | --- |

3.1.4

Več vidikov človeških dejavnosti je povezanih z morjem (ribištvo, okolje, promet, raziskave in razvoj, izkoriščanje morskega dna, energija, ladjedelništvo, pristanišča in turizem). Zelena knjiga obravnava zapleten odnos med morskimi in pomorskimi dejavnostmi ter zagovarja bolj celostno oblikovanje politik.

3.2   Gospodarski vidiki

| 3.2.1 | Odbor pozdravlja večji pomen pomorske identitete Evrope, s čimer se v EU začenja novo poglavje v zvezi z morji. Komisija v svojem besedilu poudarja poglavitno vlogo ladijskega prometa za evropsko gospodarstvo ter vsakdanje življenje in premoženje evropskih državljanov, ki se tega pogosto niti ne zavedajo. Odbor podpira trditev v zvezi z mednarodno konkurenčnostjo ladijskega prometa in pristanišč v globaliziranem okolju ter potrebo po mednarodnem položaju na svetovnem trgu. Pomorskemu prometu in pristaniščem je priznana ključna vloga v logistični verigi, ki povezuje enotni trg s svetovnim gospodarstvom. In res imajo vodilno vlogo v svetu – ne gre za industrijo v zatonu. Oboje je v lizbonski strategiji določeno kot temelj, na podlagi katerega lahko Evropa postane najbolj konkurenčna trgovska sila na svetu. Odbor opaža, da v zadnjem času ladjedelništvo v EU doživlja uspehe pri določenih posebnih kategorijah ladij. |
| --- | --- |

3.2.1

Odbor pozdravlja večji pomen pomorske identitete Evrope, s čimer se v EU začenja novo poglavje v zvezi z morji. Komisija v svojem besedilu poudarja poglavitno vlogo ladijskega prometa za evropsko gospodarstvo ter vsakdanje življenje in premoženje evropskih državljanov, ki se tega pogosto niti ne zavedajo. Odbor podpira trditev v zvezi z mednarodno konkurenčnostjo ladijskega prometa in pristanišč v globaliziranem okolju ter potrebo po mednarodnem položaju na svetovnem trgu. Pomorskemu prometu in pristaniščem je priznana ključna vloga v logistični verigi, ki povezuje enotni trg s svetovnim gospodarstvom. In res imajo vodilno vlogo v svetu – ne gre za industrijo v zatonu. Oboje je v lizbonski strategiji določeno kot temelj, na podlagi katerega lahko Evropa postane najbolj konkurenčna trgovska sila na svetu. Odbor opaža, da v zadnjem času ladjedelništvo v EU doživlja uspehe pri določenih posebnih kategorijah ladij.

| 3.2.2 | Zelena knjiga bo neposredno pozitivno vplivala tudi na podobo ladijskega prometa in razvoja pomorskih grozdov, ki so največji na svetu. Pomorski grozdi bi morali imeti osrednjo vlogo v prihodnji evropski pomorski politiki. Po mnenju Odbora bi morala EU naročiti študijo, da bi jih opredelili in primerjali s pomorskimi grozdi na drugih območjih. Pomorski grozdi bodo imeli pomembno vlogo pri ohranjanju pomorskega znanja v EU. |
| --- | --- |

3.2.2

Zelena knjiga bo neposredno pozitivno vplivala tudi na podobo ladijskega prometa in razvoja pomorskih grozdov, ki so največji na svetu. Pomorski grozdi bi morali imeti osrednjo vlogo v prihodnji evropski pomorski politiki. Po mnenju Odbora bi morala EU naročiti študijo, da bi jih opredelili in primerjali s pomorskimi grozdi na drugih območjih. Pomorski grozdi bodo imeli pomembno vlogo pri ohranjanju pomorskega znanja v EU.

| 3.2.3 | EU bi morala spodbujati pobude, ki ustvarjajo pozitivno podobo ladijskega prometa in pristanišč v javnosti. Rešiti je treba zastoje v pristaniščih in druge zastoje, ki ovirajo učinkovitost storitev. Potrebne so naložbe v pristanišča in povezave z zaledjem, s čimer bi Evropa dobila učinkovito logistično verigo brez težav. Rast pomorskega prometa na kratke razdalje v zadnjem desetletju je treba še bolj poudariti v celotnem evropskem prometnem omrežju. |
| --- | --- |

3.2.3

EU bi morala spodbujati pobude, ki ustvarjajo pozitivno podobo ladijskega prometa in pristanišč v javnosti. Rešiti je treba zastoje v pristaniščih in druge zastoje, ki ovirajo učinkovitost storitev. Potrebne so naložbe v pristanišča in povezave z zaledjem, s čimer bi Evropa dobila učinkovito logistično verigo brez težav. Rast pomorskega prometa na kratke razdalje v zadnjem desetletju je treba še bolj poudariti v celotnem evropskem prometnem omrežju.

| 3.2.4 | Ocenjuje se, da poteka skoraj 90 % celotne zunanje trgovine Unije po morju, več kot 40 % trgovine znotraj EU po morju in da evropske države nadzorujejo več kot 40 % svetovnega ladjevja, v zeleni knjigi pa se poudarjata samo ladijski promet na kratke razdalje in ideja „pomorskih avtocest“. Ne sme pa se podcenjevati vse večjega sodelovanja evropskega ladijskega prometa v trgovinskih odnosih s tretjimi državami in drugimi celinami. |
| --- | --- |

3.2.4

Ocenjuje se, da poteka skoraj 90 % celotne zunanje trgovine Unije po morju, več kot 40 % trgovine znotraj EU po morju in da evropske države nadzorujejo več kot 40 % svetovnega ladjevja, v zeleni knjigi pa se poudarjata samo ladijski promet na kratke razdalje in ideja „pomorskih avtocest“. Ne sme pa se podcenjevati vse večjega sodelovanja evropskega ladijskega prometa v trgovinskih odnosih s tretjimi državami in drugimi celinami.

3.3   Socialni vidiki

| 3.3.1 | Globalizacija predstavlja posebne izzive na področju zaposlovanja v pomorskem sektorju. Odbor v celoti priznava pomen ohranjanja evropskega pomorskega znanja – to je nujno za samo industrijo, pa tudi za ohranjanje pomorskih grozdov, ki so pomembni za ekonomske in socialne interese Skupnosti. Obstaja več ukrepov, ki potekajo na nacionalni in evropski ter mednarodni ravni, ki bi lahko bili koristna podlaga za v prihodnje. Pri tem imajo pomembno vlogo socialni partnerji. Skupaj lahko veliko prispevajo k izboljšanju evropskega pomorskega znanja in priložnosti za zaposlitev pomorščakov v EU. Odbor poziva Komisijo, naj poskuša skupaj z državami članicami dvigniti zavest in izboljšati profil tega sektorja in njegovih delavcev. |
| --- | --- |

3.3.1

Globalizacija predstavlja posebne izzive na področju zaposlovanja v pomorskem sektorju. Odbor v celoti priznava pomen ohranjanja evropskega pomorskega znanja – to je nujno za samo industrijo, pa tudi za ohranjanje pomorskih grozdov, ki so pomembni za ekonomske in socialne interese Skupnosti. Obstaja več ukrepov, ki potekajo na nacionalni in evropski ter mednarodni ravni, ki bi lahko bili koristna podlaga za v prihodnje. Pri tem imajo pomembno vlogo socialni partnerji. Skupaj lahko veliko prispevajo k izboljšanju evropskega pomorskega znanja in priložnosti za zaposlitev pomorščakov v EU. Odbor poziva Komisijo, naj poskuša skupaj z državami članicami dvigniti zavest in izboljšati profil tega sektorja in njegovih delavcev.

| 3.3.2 | Bistvo celostne pomorske politike mora biti predvsem v povečanju naložb v izobraževanje in usposabljanje na področju pomorskih poklicev, da bi podprli varne, učinkovite in visoko kakovostne storitve. Zaradi morebitnega pomanjkanja izkušenih pomorščakov je pomorska varnost v EU hudo ogrožena, njihovo pomanjkanje pa se bo še bolj povečalo, če EU in države članice ne bodo skupaj ukrepale. Brez tega bo imela Evropa vse manj znanja in izkušenj, potrebnih za pomorske dejavnosti, pri katerih je še posebej potrebna varnost (inšpekcija in nadzor ladij, zakonodaja, zavarovanje, storitve pomorskega prometa, reševanje, obalna straža in pilotaža). Brez tega pa se lahko celotni pomorski grozdi razdrobijo in celo preselijo na druga območja. |
| --- | --- |

3.3.2

Bistvo celostne pomorske politike mora biti predvsem v povečanju naložb v izobraževanje in usposabljanje na področju pomorskih poklicev, da bi podprli varne, učinkovite in visoko kakovostne storitve. Zaradi morebitnega pomanjkanja izkušenih pomorščakov je pomorska varnost v EU hudo ogrožena, njihovo pomanjkanje pa se bo še bolj povečalo, če EU in države članice ne bodo skupaj ukrepale. Brez tega bo imela Evropa vse manj znanja in izkušenj, potrebnih za pomorske dejavnosti, pri katerih je še posebej potrebna varnost (inšpekcija in nadzor ladij, zakonodaja, zavarovanje, storitve pomorskega prometa, reševanje, obalna straža in pilotaža). Brez tega pa se lahko celotni pomorski grozdi razdrobijo in celo preselijo na druga območja.

| 3.3.3 | Možnosti zaposlitve na obali za nekdanje pomorščake je pomemben dejavnik pri privabljanju ljudi v poklic pomorščaka. Projekt načrtovanja kariere Združenja ladjarjev Evropske skupnosti (ECSA – European Community Shipowners Association) in Evropskega združenja sindikatov delavcev v prometu (ETF) bi lahko prikazal možnosti načrtovanja kariere za evropske pomorščake, da bi zaposlitev v ladijskem prometu postala privlačna izbira. To idejo je treba podpreti in uporabljati na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

3.3.3

Možnosti zaposlitve na obali za nekdanje pomorščake je pomemben dejavnik pri privabljanju ljudi v poklic pomorščaka. Projekt načrtovanja kariere Združenja ladjarjev Evropske skupnosti (ECSA – European Community Shipowners Association) in Evropskega združenja sindikatov delavcev v prometu (ETF) bi lahko prikazal možnosti načrtovanja kariere za evropske pomorščake, da bi zaposlitev v ladijskem prometu postala privlačna izbira. To idejo je treba podpreti in uporabljati na nacionalni ravni.

| 3.3.4 | Ustrezen evropski okvir za spodbujanje evropskega pomorskega znanja in usposabljanja bo imel pozitivne posledice na celotni pomorski grozd (5). Potrebni so ukrepi za nadaljnjo podporo za usposabljanje mornarjev, ki želijo postati častniki, ravno tako so potrebne naložbe v pomorske visoke šole (pomorska izobrazba in usposabljanje) v celotni Uniji, da bi zagotovili usposabljanje in spretnosti v okviru „najboljše prakse“, ki bi ustrezali tehnološkemu razvoju (npr. e-plovba). |
| --- | --- |

3.3.4

Ustrezen evropski okvir za spodbujanje evropskega pomorskega znanja in usposabljanja bo imel pozitivne posledice na celotni pomorski grozd (5). Potrebni so ukrepi za nadaljnjo podporo za usposabljanje mornarjev, ki želijo postati častniki, ravno tako so potrebne naložbe v pomorske visoke šole (pomorska izobrazba in usposabljanje) v celotni Uniji, da bi zagotovili usposabljanje in spretnosti v okviru „najboljše prakse“, ki bi ustrezali tehnološkemu razvoju (npr. e-plovba).

| 3.3.5 | Konvencija ILO o pomorskih standardih dela iz leta 2006 (MLC) (6), ki je bila soglasno sprejeta in je zamenjala 30 glavnih konvencij ILO, bo dobra, jasna in celostna podlaga za standarde dela za pomorščake. Odbor podpira sedanja pogajanja med EU in socialnimi partnerji, da bi sprejeli evropsko zakonodajo, ki bi prenesla MLC prek sporazuma s socialnimi partnerji ob upoštevanju klavzule o neposeganju v pridobljene pravice, ki je vključena v konvencijo ILO. Prihodnja evropska pomorska politika mora od držav članic zahtevati ratifikacijo in izvajanje MLC, ki je dejansko listina pravic pomorščakov. Komisiji predlagamo, naj vzpostavi vse možne stike, da bi bila leta 2007 sprejeta konvencija ILO o delovnih pogojih na krovu ribiških ladij, ker leta 2005 ni bila sprejeta. |
| --- | --- |

3.3.5

Konvencija ILO o pomorskih standardih dela iz leta 2006 (MLC) (6), ki je bila soglasno sprejeta in je zamenjala 30 glavnih konvencij ILO, bo dobra, jasna in celostna podlaga za standarde dela za pomorščake. Odbor podpira sedanja pogajanja med EU in socialnimi partnerji, da bi sprejeli evropsko zakonodajo, ki bi prenesla MLC prek sporazuma s socialnimi partnerji ob upoštevanju klavzule o neposeganju v pridobljene pravice, ki je vključena v konvencijo ILO. Prihodnja evropska pomorska politika mora od držav članic zahtevati ratifikacijo in izvajanje MLC, ki je dejansko listina pravic pomorščakov. Komisiji predlagamo, naj vzpostavi vse možne stike, da bi bila leta 2007 sprejeta konvencija ILO o delovnih pogojih na krovu ribiških ladij, ker leta 2005 ni bila sprejeta.

| 3.3.6 | Odbor je prepričan, da je možno izboljšati splošno dojemanje ladijskega prometa in poklica pomorščakov z ustreznimi kampanjami, prilagojenimi posameznim državam in njihovim posebnostim. Odbor lahko veliko prispeva k spodbujanju evropske pomorske identitete in kulturne dediščine. V evropskem letu medkulturnega dialoga (7), bi lahko ustanovitev evropskega pomorskega dneva ali evropskega dneva oceanov prispevala k temu, da bi se Evropejci bolj zavedali pomena tega sektorja. |
| --- | --- |

3.3.6

Odbor je prepričan, da je možno izboljšati splošno dojemanje ladijskega prometa in poklica pomorščakov z ustreznimi kampanjami, prilagojenimi posameznim državam in njihovim posebnostim. Odbor lahko veliko prispeva k spodbujanju evropske pomorske identitete in kulturne dediščine. V evropskem letu medkulturnega dialoga (7), bi lahko ustanovitev evropskega pomorskega dneva ali evropskega dneva oceanov prispevala k temu, da bi se Evropejci bolj zavedali pomena tega sektorja.

| 3.3.7 | Podrobneje bi bilo treba preučiti idejo o različnih straneh v pomorskih grozdih, ki financirajo ustanovitev programov usposabljanja, da bi zagotovili ohranitev zadostnega pomorskega znanja v Evropi, ki bi ga lahko kasneje uporabili v sorodnih dejavnostih na kopnem. |
| --- | --- |

3.3.7

Podrobneje bi bilo treba preučiti idejo o različnih straneh v pomorskih grozdih, ki financirajo ustanovitev programov usposabljanja, da bi zagotovili ohranitev zadostnega pomorskega znanja v Evropi, ki bi ga lahko kasneje uporabili v sorodnih dejavnostih na kopnem.

| 3.3.8 | Odbor obžaluje, da v tej zeleni knjigi ni obravnavan socialni vidik v zvezi z delavci v raznih pomorskih poklicih, ki ne sodijo v okvir prometa ali ribištva. Komisijo poziva, naj preuči socialne vidike drugih pomorskih dejavnosti (npr. ladjedelništva, pilotaže, pristanišč, energije in izkoriščanja morskega dna). |
| --- | --- |

3.3.8

Odbor obžaluje, da v tej zeleni knjigi ni obravnavan socialni vidik v zvezi z delavci v raznih pomorskih poklicih, ki ne sodijo v okvir prometa ali ribištva. Komisijo poziva, naj preuči socialne vidike drugih pomorskih dejavnosti (npr. ladjedelništva, pilotaže, pristanišč, energije in izkoriščanja morskega dna).

3.4   Okoljski vidiki

| 3.4.1 | Odbor se strinja s Komisijo, da je ohranitev evropskih morskih virov nujna za izboljšanje konkurenčnosti in zaposlitvenih možnosti Evrope. Morsko okolje je vse bolj ogroženo zaradi človeške prisotnosti in naravnih nesreč, kar je po mnenju Odbora zaskrbljujoče. Zaščita morskega okolja je predpogoj za dolgotrajni obstoj našega planeta. Odbor meni, da bi lahko celostni večsektorski pristop vsem interesnim skupinam omogočil trajnostno okoljsko upravljanje in čim boljši izkoristek sinergij posameznih podpodročij. |
| --- | --- |

3.4.1

Odbor se strinja s Komisijo, da je ohranitev evropskih morskih virov nujna za izboljšanje konkurenčnosti in zaposlitvenih možnosti Evrope. Morsko okolje je vse bolj ogroženo zaradi človeške prisotnosti in naravnih nesreč, kar je po mnenju Odbora zaskrbljujoče. Zaščita morskega okolja je predpogoj za dolgotrajni obstoj našega planeta. Odbor meni, da bi lahko celostni večsektorski pristop vsem interesnim skupinam omogočil trajnostno okoljsko upravljanje in čim boljši izkoristek sinergij posameznih podpodročij.

| 3.4.2 | Biotsko raznovrstnost v morskem okolju je treba zavarovati z usklajenimi evropskimi politikami, ki vsem interesnim skupinam določajo odgovornost – verigo odgovornosti. Komisija naj opravi študijo o tem, kako bi lahko morsko okolje in biotska raznovrstnost več prispevala k življenju ljudi. Najboljša rešitev bi bila holistični mednarodni pristop pri iskanju splošne okoljske koristi na dolgi rok. |
| --- | --- |

3.4.2

Biotsko raznovrstnost v morskem okolju je treba zavarovati z usklajenimi evropskimi politikami, ki vsem interesnim skupinam določajo odgovornost – verigo odgovornosti. Komisija naj opravi študijo o tem, kako bi lahko morsko okolje in biotska raznovrstnost več prispevala k življenju ljudi. Najboljša rešitev bi bila holistični mednarodni pristop pri iskanju splošne okoljske koristi na dolgi rok.

| 3.4.3 | V zvezi s holističnim pristopom Odbor Komisiji predlaga, naj obravnava onesnaženost morij, ki prihaja s kopnega (industrije, mest in podeželja), saj povzroča 80 % celotne onesnaženosti morij. Zelena knjiga v bistvu sploh ne obravnava velikega deleža onesnaženja morij zaradi turističnih plovil. To je treba nujno obravnavati. EESO meni, da je treba oblikovati politiko EU za boj proti trgovanju s strupenimi odpadki po morju (izvoz v tretje države). Konvencija HNS (Mednarodna konvencija o odgovornosti in nadomestilu škode v zvezi s prevozom nevarnih in zdravju škodljivih snovi po morju), direktiva o nadzoru ladij in predlog direktive o kazenskopravnem varstvu okolja pomenijo razvoj v tej smeri. |
| --- | --- |

3.4.3

V zvezi s holističnim pristopom Odbor Komisiji predlaga, naj obravnava onesnaženost morij, ki prihaja s kopnega (industrije, mest in podeželja), saj povzroča 80 % celotne onesnaženosti morij. Zelena knjiga v bistvu sploh ne obravnava velikega deleža onesnaženja morij zaradi turističnih plovil. To je treba nujno obravnavati. EESO meni, da je treba oblikovati politiko EU za boj proti trgovanju s strupenimi odpadki po morju (izvoz v tretje države). Konvencija HNS (Mednarodna konvencija o odgovornosti in nadomestilu škode v zvezi s prevozom nevarnih in zdravju škodljivih snovi po morju), direktiva o nadzoru ladij in predlog direktive o kazenskopravnem varstvu okolja pomenijo razvoj v tej smeri.

| 3.4.4 | Ena od neželenih posledic in nedoslednosti posameznih politik se nanaša na obravnavo emisij plinov. G8 je julija 2006 področje emisij plinov določil kot prednostno, ki zahteva nujne ukrepe, da bi rešili problem globalnega segrevanja. V nedavnem sporočilu o omejevanju globalnih podnebnih sprememb (8) so navedene posebne omejitve emisij iz prometa in emisij drugih toplogrednih plinov. Onesnaženost zraka je kompleksno vprašanje; zmanjšanje enega onesnaževala ima lahko negativen vpliv na druga onesnaževala, npr. na toplogredne pline. Odbor podpira zmanjšanje emisij CO2 z ladij. Vendar bo imela ta sprememba majhen učinek, če ne bo doseženo podobno zmanjšanje v dejavnostih na kopnem, ki veliko bolj prispevajo h globalnemu segrevanju. Glede na nedavno objavljeno britansko poročilo Stern (9) prispeva promet samo 14 % emisij toplogrednih plinov, od tega pomorski in železniški promet 1,75 % svetovnih emisij. |
| --- | --- |

3.4.4

Ena od neželenih posledic in nedoslednosti posameznih politik se nanaša na obravnavo emisij plinov. G8 je julija 2006 področje emisij plinov določil kot prednostno, ki zahteva nujne ukrepe, da bi rešili problem globalnega segrevanja. V nedavnem sporočilu o omejevanju globalnih podnebnih sprememb (8) so navedene posebne omejitve emisij iz prometa in emisij drugih toplogrednih plinov. Onesnaženost zraka je kompleksno vprašanje; zmanjšanje enega onesnaževala ima lahko negativen vpliv na druga onesnaževala, npr. na toplogredne pline. Odbor podpira zmanjšanje emisij CO2 z ladij. Vendar bo imela ta sprememba majhen učinek, če ne bo doseženo podobno zmanjšanje v dejavnostih na kopnem, ki veliko bolj prispevajo h globalnemu segrevanju. Glede na nedavno objavljeno britansko poročilo Stern (9) prispeva promet samo 14 % emisij toplogrednih plinov, od tega pomorski in železniški promet 1,75 % svetovnih emisij.

| 3.4.5 | V več prejšnjih mnenjih je Odbor poudaril, da morajo države članice nujno ratificirati mednarodne konvencije o pomorski varnosti in varstvu okolja ter zagotoviti njihovo dejansko izvajanje. Čeprav je pomorski promet energetsko najbolj učinkovit in okolju najbolj prijazen, se Odbor strinja z mednarodnim stališčem, da morajo biti emisije plinov nižje od tistih, ki so nedavno postale obvezne v skladu s Konvencijo MARPOL (Priloga VI) (10). Ukrepi za zmanjšanje emisij morajo biti stroškovno upravičeni in ne smejo povzročiti, da bi v Evropi namesto prometa po vodnih poteh prešli na okoljsko slabšo možnost. EU bi morala po posvetovanjih s socialnimi partnerji spodbujati ukrepe za ustanavljanje ladjedelnic za razrezovanje ladij (tako trgovskih kot vojaških), ki jim je pretekla življenjska doba. |
| --- | --- |

3.4.5

V več prejšnjih mnenjih je Odbor poudaril, da morajo države članice nujno ratificirati mednarodne konvencije o pomorski varnosti in varstvu okolja ter zagotoviti njihovo dejansko izvajanje. Čeprav je pomorski promet energetsko najbolj učinkovit in okolju najbolj prijazen, se Odbor strinja z mednarodnim stališčem, da morajo biti emisije plinov nižje od tistih, ki so nedavno postale obvezne v skladu s Konvencijo MARPOL (Priloga VI) (10). Ukrepi za zmanjšanje emisij morajo biti stroškovno upravičeni in ne smejo povzročiti, da bi v Evropi namesto prometa po vodnih poteh prešli na okoljsko slabšo možnost. EU bi morala po posvetovanjih s socialnimi partnerji spodbujati ukrepe za ustanavljanje ladjedelnic za razrezovanje ladij (tako trgovskih kot vojaških), ki jim je pretekla življenjska doba.

| 3.4.6 | Odbor podpira cilje tematske strategije o varstvu in ohranjanju morskega okolja. Z vidika okolja bi bilo dobro celotno morsko okolje v EU razdeliti na regije, da bi ugotovili, kaj vsaka posamezna regija potrebuje (pomorsko prostorsko načrtovanje), ob tem pa se zavedali, da je neka rešitev lahko idealna za eno regijo, za drugo pa ne. Odbor pozdravlja priznanje vloge zelene knjige kot foruma za izmenjavo mnenj v zvezi z izvajanjem splošnih načel oblikovanja pomorske politike, vključno s prostorskim načrtovanjem. |
| --- | --- |

3.4.6

Odbor podpira cilje tematske strategije o varstvu in ohranjanju morskega okolja. Z vidika okolja bi bilo dobro celotno morsko okolje v EU razdeliti na regije, da bi ugotovili, kaj vsaka posamezna regija potrebuje (pomorsko prostorsko načrtovanje), ob tem pa se zavedali, da je neka rešitev lahko idealna za eno regijo, za drugo pa ne. Odbor pozdravlja priznanje vloge zelene knjige kot foruma za izmenjavo mnenj v zvezi z izvajanjem splošnih načel oblikovanja pomorske politike, vključno s prostorskim načrtovanjem.

4.   Posebne ugotovitve

4.1   Boljša zakonodaja

| 4.1.1 | Pohvalno je, da je omenjena potreba po boljši zakonodaji, da bi se izognili nedoslednostim skupnih politik (npr. prometa in okolja ter prometa in konkurence), ravno tako želja po mednarodno usklajenem sprejemanju in uveljavljanju zakonodaje. Podpreti bi bilo treba tudi idejo samourejanja kot dodatka k zakonodaji. |
| --- | --- |

4.1.1

Pohvalno je, da je omenjena potreba po boljši zakonodaji, da bi se izognili nedoslednostim skupnih politik (npr. prometa in okolja ter prometa in konkurence), ravno tako želja po mednarodno usklajenem sprejemanju in uveljavljanju zakonodaje. Podpreti bi bilo treba tudi idejo samourejanja kot dodatka k zakonodaji.

| 4.1.2 | Odbor v celoti podpira pristop zelene knjige, da so ukrepi na evropski ravni upravičeni samo takrat, kadar prispevajo dodano vrednost. Na račun Unije je bilo izrečenih več kritik, da želi „evropeizirati“ določena vprašanja, ki so enostavno rešljiva na nacionalni ali mednarodni ravni. Kritiko bi bilo treba vzeti resno, ko se razmišlja o prihodnjih politikah v okviru boljše zakonodaje. |
| --- | --- |

4.1.2

Odbor v celoti podpira pristop zelene knjige, da so ukrepi na evropski ravni upravičeni samo takrat, kadar prispevajo dodano vrednost. Na račun Unije je bilo izrečenih več kritik, da želi „evropeizirati“ določena vprašanja, ki so enostavno rešljiva na nacionalni ali mednarodni ravni. Kritiko bi bilo treba vzeti resno, ko se razmišlja o prihodnjih politikah v okviru boljše zakonodaje.

4.2   Zunanji odnosi

| 4.2.1 | Glede na predlog, da bi EU vzporedno z državami članicami v prihodnje kot celota sodelovala v mednarodnih pomorskih organizacijah, je strokovno znanje, ki ga države članice EU prispevajo mednarodnim organizacijam (kot sta Mednarodna pomorska organizacija in Mednarodna organizacija dela), zelo cenjeno. Tega ne bi smeli oslabiti, temveč spodbujati. Trenutno je možno okrepljeno sodelovanje oziroma usklajevanje med državami članicami v okviru mednarodnih organizacij. Odbor podpira cilj, da bi EU vplivala na tretje države in jih spodbudila k uveljavitvi in ratifikaciji pomembnih mednarodnih pomorskih konvencij (npr. Konvencije o gorivih, Konvencije HNS in Konvencije LLMC iz leta 1996). |
| --- | --- |

4.2.1

Glede na predlog, da bi EU vzporedno z državami članicami v prihodnje kot celota sodelovala v mednarodnih pomorskih organizacijah, je strokovno znanje, ki ga države članice EU prispevajo mednarodnim organizacijam (kot sta Mednarodna pomorska organizacija in Mednarodna organizacija dela), zelo cenjeno. Tega ne bi smeli oslabiti, temveč spodbujati. Trenutno je možno okrepljeno sodelovanje oziroma usklajevanje med državami članicami v okviru mednarodnih organizacij. Odbor podpira cilj, da bi EU vplivala na tretje države in jih spodbudila k uveljavitvi in ratifikaciji pomembnih mednarodnih pomorskih konvencij (npr. Konvencije o gorivih, Konvencije HNS in Konvencije LLMC iz leta 1996).

| 4.2.2 | Učinkovita evropska pomorska politika za zunanje zadeve bi morala zagotavljati dobro mednarodno okolje za storitve ladijskega prometa. Pogajanja v STO o storitvah (GATS) so pomembna zaradi zagotovitve dostopa do trga. Čeprav pogajanja iz Dohe mirujejo, bi moral še naprej veljati pomorski sporazum o statusu quo (nesprejemanju novih protekcionističnih ukrepov v posameznih državah članicah). Pomorski dvostranski sporazumi s Kitajsko so vzpostavili dober okvir za konstruktivne odnose s Kitajsko; podoben sporazum bi bilo treba skleniti tudi z Indijo. |
| --- | --- |

4.2.2

Učinkovita evropska pomorska politika za zunanje zadeve bi morala zagotavljati dobro mednarodno okolje za storitve ladijskega prometa. Pogajanja v STO o storitvah (GATS) so pomembna zaradi zagotovitve dostopa do trga. Čeprav pogajanja iz Dohe mirujejo, bi moral še naprej veljati pomorski sporazum o statusu quo (nesprejemanju novih protekcionističnih ukrepov v posameznih državah članicah). Pomorski dvostranski sporazumi s Kitajsko so vzpostavili dober okvir za konstruktivne odnose s Kitajsko; podoben sporazum bi bilo treba skleniti tudi z Indijo.

| 4.2.3 | V zeleni knjigi je zapisana trditev, da bi bilo treba pravni sistem, ki temelji na Konvenciji ZN o pomorskem pravu (UNCLOS) (11), prilagoditi novim izzivom. Odbor meni, da odraža Konvencija UNCLOS občutljivo ravnovesje interesov, ki se jih ne sme ogroziti, zlasti koncepta „svobodne plovbe“ in „pravice do neškodljivega prehoda“ znotraj izključne ekonomske cone (IEC). Druge pomorske države bi lahko temu sledile in omejile „svobodno plovbo“ zaradi manj pomembnih razlogov. To bi lahko imelo resne posledice za pomorsko trgovino na nekaterih svetovno najbolj strateških vodnih poteh. |
| --- | --- |

4.2.3

V zeleni knjigi je zapisana trditev, da bi bilo treba pravni sistem, ki temelji na Konvenciji ZN o pomorskem pravu (UNCLOS) (11), prilagoditi novim izzivom. Odbor meni, da odraža Konvencija UNCLOS občutljivo ravnovesje interesov, ki se jih ne sme ogroziti, zlasti koncepta „svobodne plovbe“ in „pravice do neškodljivega prehoda“ znotraj izključne ekonomske cone (IEC). Druge pomorske države bi lahko temu sledile in omejile „svobodno plovbo“ zaradi manj pomembnih razlogov. To bi lahko imelo resne posledice za pomorsko trgovino na nekaterih svetovno najbolj strateških vodnih poteh.

4.3   Skupno evropsko pomorsko okolje

| 4.3.1 | Ideja o EU kot eni državi za carino in administrativne zadeve je vredna pohvale, če bodo v mednarodnih vodah (na odprtem morju) upoštevane Konvencija Združenih narodov o pomorskem pravu in konvenciji IMO, vključno s „svobodno plovbo“ in „pravico do neškodljivega prehoda“ znotraj izključne ekonomske cone. Odbor razume idejo „skupnega evropskega pomorskega okolja“ samo kot dejansko pomorsko okolje, kjer bodo veljale poenostavljene administrativne in carinske formalnosti za pomorske storitve znotraj EU, pri čemer bi veljal podoben sistem kot za cestni in železniški promet ter plovbo po celinskih vodnih poteh na notranjem trgu. Ko bo Komisija to tudi posebej pojasnila v sporočilu, lahko EESO idejo podpre. (12) |
| --- | --- |

4.3.1

Ideja o EU kot eni državi za carino in administrativne zadeve je vredna pohvale, če bodo v mednarodnih vodah (na odprtem morju) upoštevane Konvencija Združenih narodov o pomorskem pravu in konvenciji IMO, vključno s „svobodno plovbo“ in „pravico do neškodljivega prehoda“ znotraj izključne ekonomske cone. Odbor razume idejo „skupnega evropskega pomorskega okolja“ samo kot dejansko pomorsko okolje, kjer bodo veljale poenostavljene administrativne in carinske formalnosti za pomorske storitve znotraj EU, pri čemer bi veljal podoben sistem kot za cestni in železniški promet ter plovbo po celinskih vodnih poteh na notranjem trgu. Ko bo Komisija to tudi posebej pojasnila v sporočilu, lahko EESO idejo podpre. (12)

4.4   Morsko okolje

| 4.4.1 | Kakovost regionalnega in lokalnega zraka je treba obravnavati v okviru mehanizmov, ki jih določa Konvencija MARPOL s pomočjo morebitne uvedbe dodatnih nadzornih območij emisij žvepla (SECA). Gorivo z nizko vsebnostjo žvepla zahteva dodatne naložbe v rafinerije in energijo za odstranjevanje žvepla, kar lahko poveča emisije CO2 in prispeva h globalnemu segrevanju. Poleg tega uporaba različnih ravni nadzora emisij na različnih področjih in pristaniščih po svetu ni trajnostna. |
| --- | --- |

4.4.1

Kakovost regionalnega in lokalnega zraka je treba obravnavati v okviru mehanizmov, ki jih določa Konvencija MARPOL s pomočjo morebitne uvedbe dodatnih nadzornih območij emisij žvepla (SECA). Gorivo z nizko vsebnostjo žvepla zahteva dodatne naložbe v rafinerije in energijo za odstranjevanje žvepla, kar lahko poveča emisije CO2 in prispeva h globalnemu segrevanju. Poleg tega uporaba različnih ravni nadzora emisij na različnih področjih in pristaniščih po svetu ni trajnostna.

| 4.4.2 | Vprašljiva je trditev v zvezi z onesnaženostjo zraka, da „bodo emisije NOx iz plovil leta 2020 višje glede na vse dejavnosti, ki potekajo na kopnem, skupaj“. Odbor poziva Komisijo, naj upošteva posledice podnebnih sprememb za plovbo in preuči plovne poti po Arktiki. |
| --- | --- |

4.4.2

Vprašljiva je trditev v zvezi z onesnaženostjo zraka, da „bodo emisije NOx iz plovil leta 2020 višje glede na vse dejavnosti, ki potekajo na kopnem, skupaj“. Odbor poziva Komisijo, naj upošteva posledice podnebnih sprememb za plovbo in preuči plovne poti po Arktiki.

| 4.4.3 | Varstvo morskega okolja in biotske raznovrstnosti v vodah zunaj meja nacionalne jurisdikcije je postalo zelo pomembno za mednarodno skupnost. V zvezi s tem je treba pojasniti povezavo med Konvencijo UNCLOS in Konvencijo o biotski raznovrstnosti. Unija in države članice morajo aktivno sodelovati pri ocenjevanju svetovnih morij v okviru ZN. |
| --- | --- |

4.4.3

Varstvo morskega okolja in biotske raznovrstnosti v vodah zunaj meja nacionalne jurisdikcije je postalo zelo pomembno za mednarodno skupnost. V zvezi s tem je treba pojasniti povezavo med Konvencijo UNCLOS in Konvencijo o biotski raznovrstnosti. Unija in države članice morajo aktivno sodelovati pri ocenjevanju svetovnih morij v okviru ZN.

| 4.4.4 | Evropska komisija je predlagala dolgoročno okoljsko strategijo za očiščenje in zaščito Sredozemlja. Ta edinstven ekosistem propada, saj pritiski na okolje ogrožajo zdravje ljudi in gospodarsko dejavnost, ki je odvisna od morja. Podobno tudi Baltsko morje in Črno morje, ki sta praktično zaprti morji, zaslužita posebno pozornost, glede na to, da se velike količine ruske nafte prevažajo po teh morjih, in glede na vsesplošno povečanje prometa in evtrofikacijo iz kopenskih virov in rek. Občutljivo je tudi vprašanje vpliva na okolje, ki bi ga lahko imel predlagani naftovod v Baltskem morju (Rusija in Nemčija). Zgornje težave se večajo z aktivnostjo vojaških ladij – za katere ne velja evropska zakonodaja – ki vse bolj onesnažujejo okolje in škodijo turizmu. |
| --- | --- |

4.4.4

Evropska komisija je predlagala dolgoročno okoljsko strategijo za očiščenje in zaščito Sredozemlja. Ta edinstven ekosistem propada, saj pritiski na okolje ogrožajo zdravje ljudi in gospodarsko dejavnost, ki je odvisna od morja. Podobno tudi Baltsko morje in Črno morje, ki sta praktično zaprti morji, zaslužita posebno pozornost, glede na to, da se velike količine ruske nafte prevažajo po teh morjih, in glede na vsesplošno povečanje prometa in evtrofikacijo iz kopenskih virov in rek. Občutljivo je tudi vprašanje vpliva na okolje, ki bi ga lahko imel predlagani naftovod v Baltskem morju (Rusija in Nemčija). Zgornje težave se večajo z aktivnostjo vojaških ladij – za katere ne velja evropska zakonodaja – ki vse bolj onesnažujejo okolje in škodijo turizmu.

4.5   Ribištvo

| 4.5.1 | Ribiški sektor (13) je zelo odvisen od trajnostnega morskega okolja, njegova prihodnost pa bi morala biti čim boljše delovanje morskega ekosistema z biološkega, gospodarskega in družbenega vidika. |
| --- | --- |

4.5.1

Ribiški sektor (13) je zelo odvisen od trajnostnega morskega okolja, njegova prihodnost pa bi morala biti čim boljše delovanje morskega ekosistema z biološkega, gospodarskega in družbenega vidika.

| 4.5.2 | Kodeks ravnanja za odgovorno ribištvo (FAO) bi lahko služil kot osnova za vse vrste upravljanja v ribištvu. Ribiški sektor mora razviti boljša orodja (npr. opremo, ribiške naprave) za povečanje selektivnosti in zmanjšanje škode na morskem dnu. Za celovit pristop je treba vzpostaviti zaščitena območja, da se prepreči neurejen in nezakonit ribolov v biotopih, in pripraviti boljše statistike ribiškega ulova. Boljše prostorsko načrtovanje bi lahko pospešilo razvoj pomorskega turizma, zaščito ribiških območij in regionalni razvoj ter zvišalo stopnje zaposlovanja v pomorskem sektorju v podeželskih območjih. |
| --- | --- |

4.5.2

Kodeks ravnanja za odgovorno ribištvo (FAO) bi lahko služil kot osnova za vse vrste upravljanja v ribištvu. Ribiški sektor mora razviti boljša orodja (npr. opremo, ribiške naprave) za povečanje selektivnosti in zmanjšanje škode na morskem dnu. Za celovit pristop je treba vzpostaviti zaščitena območja, da se prepreči neurejen in nezakonit ribolov v biotopih, in pripraviti boljše statistike ribiškega ulova. Boljše prostorsko načrtovanje bi lahko pospešilo razvoj pomorskega turizma, zaščito ribiških območij in regionalni razvoj ter zvišalo stopnje zaposlovanja v pomorskem sektorju v podeželskih območjih.

4.6   Evropska obalna straža

| 4.6.1 | EESO v tej fazi dvomi v dodano vrednost spodbujanja zamisli o evropski obalni straži. Študija izvedljivosti, ki bo kmalu predstavljena, bo dala dragocene podatke o razmišljanju Komisije v tem pogledu. Ob upoštevanju sedanjih razlik glede strukture, delovanja in odgovornosti različnih nacionalnih organov v državah članicah je EESO prepričan, da je želene cilje prav tako mogoče doseči z okrepljenim sodelovanjem ustreznih organov v državah članicah, zlasti v zvezi z varnostjo, nezakonitim priseljevanjem, trgovanjem z ljudmi in skupnimi preiskavami nesreč. |
| --- | --- |

4.6.1

EESO v tej fazi dvomi v dodano vrednost spodbujanja zamisli o evropski obalni straži. Študija izvedljivosti, ki bo kmalu predstavljena, bo dala dragocene podatke o razmišljanju Komisije v tem pogledu. Ob upoštevanju sedanjih razlik glede strukture, delovanja in odgovornosti različnih nacionalnih organov v državah članicah je EESO prepričan, da je želene cilje prav tako mogoče doseči z okrepljenim sodelovanjem ustreznih organov v državah članicah, zlasti v zvezi z varnostjo, nezakonitim priseljevanjem, trgovanjem z ljudmi in skupnimi preiskavami nesreč.

4.7   Evropski register

| 4.7.1 | Predlog uvedbe dopolnilnega in neobveznega Evropskega registra (npr. EUROS) je vprašljiv. Zastava EU je po eni strani sicer privlačna kot simbol evropske enotnosti in odličnosti, po drugi pa je njena uvedba, preden se uskladijo gospodarske, davčne in socialne politike držav članic, prezgodnja. Tak predlog bi lahko bil pika na i za splošno usklajenost EU v daljni prihodnosti, katere potez za zdaj še ni videti. Poleg tega uporaba besed „dopolnilni evropski register“ povzroča zmedo, saj se poraja vprašanje, kakšne dodatne prednosti bi lahko tak register s pomočjo smernic ES zagotovil pomorskemu prometu. Pozitivni ukrepi in druge pobude se lahko uskladijo s pomočjo smernic in so lahko na voljo vsem nacionalnim registrom. Oblikovanje posebnega registra Skupnosti bi morala vsekakor spremljati priznavanje in okrepitev evropske socialne zakonodaje, ki bi jo bilo mogoče uporabiti pri teh novih registrih. |
| --- | --- |

4.7.1

Predlog uvedbe dopolnilnega in neobveznega Evropskega registra (npr. EUROS) je vprašljiv. Zastava EU je po eni strani sicer privlačna kot simbol evropske enotnosti in odličnosti, po drugi pa je njena uvedba, preden se uskladijo gospodarske, davčne in socialne politike držav članic, prezgodnja. Tak predlog bi lahko bil pika na i za splošno usklajenost EU v daljni prihodnosti, katere potez za zdaj še ni videti. Poleg tega uporaba besed „dopolnilni evropski register“ povzroča zmedo, saj se poraja vprašanje, kakšne dodatne prednosti bi lahko tak register s pomočjo smernic ES zagotovil pomorskemu prometu. Pozitivni ukrepi in druge pobude se lahko uskladijo s pomočjo smernic in so lahko na voljo vsem nacionalnim registrom. Oblikovanje posebnega registra Skupnosti bi morala vsekakor spremljati priznavanje in okrepitev evropske socialne zakonodaje, ki bi jo bilo mogoče uporabiti pri teh novih registrih.

4.8   „Kakovostne“ obalne države

| 4.8.1 | EESO trdno zagovarja ustanovitev „kakovostnih“ obalnih držav, ki so manjkajoči člen v kakovostni verigi. „Kakovostne“ obalne države bi ladjam zagotavljale pomembne storitve. „Kakovostna“ obalna država na primer: izpolnjuje mednarodne obveznosti, tako da ratificira in izvaja mednarodne konvencije, upošteva smernice IMO/ILO o pravični obravnavi pomorščakov, omogoča ustrezen sprejem odpadkov, pomaga pri navigaciji in navtičnih kartah, pomaga ladjam v stiski in jim nudi zatočišče (da ne bi prišlo do ekološke katastrofe, če bi ga zanikala), zagotavlja sprejetje vseh potrebnih ukrepov za neškodljiv prehod ladij po njenih vodah in spodbuja kakovostna plovila, da se zasidrajo v njenih pristaniščih ali plujejo v njenih vodah. Na žalost pa se nekatere obalne države na splošno premalo zanimajo za to pomembno vlogo. |
| --- | --- |

4.8.1

EESO trdno zagovarja ustanovitev „kakovostnih“ obalnih držav, ki so manjkajoči člen v kakovostni verigi. „Kakovostne“ obalne države bi ladjam zagotavljale pomembne storitve. „Kakovostna“ obalna država na primer: izpolnjuje mednarodne obveznosti, tako da ratificira in izvaja mednarodne konvencije, upošteva smernice IMO/ILO o pravični obravnavi pomorščakov, omogoča ustrezen sprejem odpadkov, pomaga pri navigaciji in navtičnih kartah, pomaga ladjam v stiski in jim nudi zatočišče (da ne bi prišlo do ekološke katastrofe, če bi ga zanikala), zagotavlja sprejetje vseh potrebnih ukrepov za neškodljiv prehod ladij po njenih vodah in spodbuja kakovostna plovila, da se zasidrajo v njenih pristaniščih ali plujejo v njenih vodah. Na žalost pa se nekatere obalne države na splošno premalo zanimajo za to pomembno vlogo.

| 4.8.2 | Zelena knjiga ponuja možnost za razvoj merljivih kriterijev in „najboljše prakse“ za obalne države. Države članice EU bi morale ta koncept spodbujati v IMO glede na razvoj ustreznih merljivih kriterijev pri ocenjevanju storilnosti obalne države. |
| --- | --- |

4.8.2

Zelena knjiga ponuja možnost za razvoj merljivih kriterijev in „najboljše prakse“ za obalne države. Države članice EU bi morale ta koncept spodbujati v IMO glede na razvoj ustreznih merljivih kriterijev pri ocenjevanju storilnosti obalne države.

| 4.8.3 | EESO podpira predlog Odbora regij (14), da se ustanovi evropski obalni in otoški sklad, ki bi vključeval nekatere pomorske dejavnosti. |
| --- | --- |

4.8.3

EESO podpira predlog Odbora regij (14), da se ustanovi evropski obalni in otoški sklad, ki bi vključeval nekatere pomorske dejavnosti.

4.9   Obalni turizem

| 4.9.1 | EESO ugotavlja, da je Evropa najbolj privlačen turistični cilj na svetu. Podpira zamisel o razvoju alternativnega kakovostnega turizma na obalnih območjih. V skladu z zeleno knjigo bo trajnostni turizem razlikoval turistične storitve s ciljem razbremeniti morske obale, zagotovil alternativne vire prihodka za ribiče in razvil dejavnosti za ohranjanje kulturne dediščine. EESO lahko zgoraj navedene pobude le podpre. |
| --- | --- |

4.9.1

EESO ugotavlja, da je Evropa najbolj privlačen turistični cilj na svetu. Podpira zamisel o razvoju alternativnega kakovostnega turizma na obalnih območjih. V skladu z zeleno knjigo bo trajnostni turizem razlikoval turistične storitve s ciljem razbremeniti morske obale, zagotovil alternativne vire prihodka za ribiče in razvil dejavnosti za ohranjanje kulturne dediščine. EESO lahko zgoraj navedene pobude le podpre.

4.10   Socialne zadeve

| 4.10.1 | EESO ugotavlja, da so ribiči in pomorščaki izključeni iz evropske socialne zakonodaje, npr. iz direktiv o kolektivnem odpuščanju, o prenosih podjetij, o obveščanju in posvetovanju z delavci ter o napotitvi delavcev. Taka izključitev je bila v izvirni obliki upravičena zaradi dejstva, da je socialna zakonodaja obravnavala v glavnem podjetja na kopnem in ne posebnosti zaposlovanja na morju. Zato EESO poziva Komisijo, naj te izključitve podrobno preuči s socialnimi partnerji. |
| --- | --- |

4.10.1

EESO ugotavlja, da so ribiči in pomorščaki izključeni iz evropske socialne zakonodaje, npr. iz direktiv o kolektivnem odpuščanju, o prenosih podjetij, o obveščanju in posvetovanju z delavci ter o napotitvi delavcev. Taka izključitev je bila v izvirni obliki upravičena zaradi dejstva, da je socialna zakonodaja obravnavala v glavnem podjetja na kopnem in ne posebnosti zaposlovanja na morju. Zato EESO poziva Komisijo, naj te izključitve podrobno preuči s socialnimi partnerji.

4.11   Sporazumi o pregledu ladij

| 4.11.1 | Nekatere države članice EU je želja po večji varnosti spodbudila, da so sklenile bilateralne sporazume o pregledu ladij s tretjimi državami. EESO je prepričan, da sta zaželena usklajen pristop držav članic EU k takim pobudam in usklajena delitev dela med državami članicami, vključno z njihovimi pomorskimi silami, pri uporabi takih predpisov. Kot alternativa bi prišlo v poštev, da bi države članice EU kmalu ratificirale protokole za preprečevanje nezakonitih dejanj (Suppression of Unlawful Acts – SUA). Protokoli SUA imajo podobne cilje kot ameriška pobuda za varnost (Proliferation Security Initiative), vendar vsebujejo pomembne klavzule za varstvo zakonitih komercialnih interesov ladjarjev in človekovih pravic pomorščakov. |
| --- | --- |

4.11.1

Nekatere države članice EU je želja po večji varnosti spodbudila, da so sklenile bilateralne sporazume o pregledu ladij s tretjimi državami. EESO je prepričan, da sta zaželena usklajen pristop držav članic EU k takim pobudam in usklajena delitev dela med državami članicami, vključno z njihovimi pomorskimi silami, pri uporabi takih predpisov. Kot alternativa bi prišlo v poštev, da bi države članice EU kmalu ratificirale protokole za preprečevanje nezakonitih dejanj (Suppression of Unlawful Acts – SUA). Protokoli SUA imajo podobne cilje kot ameriška pobuda za varnost (Proliferation Security Initiative), vendar vsebujejo pomembne klavzule za varstvo zakonitih komercialnih interesov ladjarjev in človekovih pravic pomorščakov.

V Bruslju, 26. aprila 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Direktiva Sveta 98/59/ES z dne 20. julija 1998 o kolektivnem odpuščanju, UL L 225, 12.8.1998, str. 16-21.

1

(2)  Direktiva Sveta 2001/23/ES v zvezi z ohranjanjem pravic delavcev v primeru prenosa podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov.

2

(3)  Direktiva Sveta 2002/14/ES o določitvi splošnega okvira za obveščanje in posvetovanje z delavci v Evropski skupnosti [UL L 80, 23.3.2002].

3

(4)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 96/71/ES z dne 16. decembra 1996. UL L 18, 21.1.1997, str. 1-6.

4

(5)  V skladu s študijo BIMCO/ISF (BIMCO: Baltic and International Maritime Conference (Baltska in mednarodna pomorska konferenca);ISF: International Shipping Federation (Mednarodno združenje ladjarjev) se starostna meja častnikov v tradicionalno pomorskih državah viša, čeprav ni dokazov za to, da bi se povpraševanje po častnikih zmanjšalo.

5

Baltic and International Maritime Conference

International Shipping Federation

(6)  http://www.ilo.org/public/english/standards/norm/mlc2006/index.htm.

6

(7)  Poročilo britanskega predsedstva (december 2005): v celotni EU je veliko inovativnih pobud, dobro bi bilo bolj poudarjati izmenjavo najboljših praks.

7

(8)  (COM(2007)2 z dne 10. januarja 2007). NAT/310 – Obvladovanje izzivov podnebnih sprememb – vloga civilne družbe (27. 9. 2006). NAT/276: Trajnostni razvoj v kmetijstvu, gozdarstvu in ribištvu ter podnebne spremembe. (27.1.2006).

8

(9)  http://www.hm-treasury.gov.uk/independent_reviews/stern_review_economics_climate_change/stern_review_report.cfm.

9

Poročilo Stern ocenjuje strošek neukrepanja na 5–20 % svetovnega BDP.

(10)  Mednarodna konvencija za preprečevanje onesnaževanja morja z ladij, 1973, kakor je bila spremenjena s protokolom iz leta 1978 (MARPOL 73/78); glej:

10

http://www.imo.org/Conventions/contents.asp?doc_id=678&topic_id=258.

(11)  http://www.un.org/Depts/los/convention_agreements/convention_overview_convention.htm

11

(12)  Glej TEN/258: Mnenje o evropski politiki o morskih pristaniščih (UL C 325, 30.12.2006).

12

(13)  NAT/ 333: Mnenje: Trajnost v ribištvu EU, NAT/316: Mnenje (25.9.2006): Izboljšanje gospodarskih razmer v ribiški industriji in NAT/280: Mnenje (16.12.2005): Izvajanje skupne ribiške politike in na področju pomorskega prava. (UL C 318, 23.12.2006 in UL C 65, 17.3.2005)

13

(14)  Mnenje OR 258/2006 (13. in 14. februar 2007).

14

---

| 20.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 168/57 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 168/57

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o skupni pristaniški politiki EU

(2007/C 168/12)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 6. julija 2006 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje na lastno pobudo o:Skupna pristaniška politika EU.

Strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 22. marca 2007. Poročevalec je bil Jan SIMONS.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 435. plenarnem zasedanju 25. in 26. aprila 2007 (seja z dne 26. aprila) s 137 glasovi za, 2 glasovoma proti in 7 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi

| 1.1 | To mnenje na lastno pobudo se osredotoča na vidike skupne pristaniške politike EU, o katerih bi morale zainteresirane strani pristaniškega sektorja doseči soglasje. Zato je bilo mnenje pripravljeno na podlagi temeljitega posvetovanja z organizacijami zainteresiranih strani, ki so bile pozvane, da na javnih posvetovanjih 20. novembra 2006 in 20. februarja 2007 (1) izrazijo svoje stališče. |
| --- | --- |

1.1

To mnenje na lastno pobudo se osredotoča na vidike skupne pristaniške politike EU, o katerih bi morale zainteresirane strani pristaniškega sektorja doseči soglasje. Zato je bilo mnenje pripravljeno na podlagi temeljitega posvetovanja z organizacijami zainteresiranih strani, ki so bile pozvane, da na javnih posvetovanjih 20. novembra 2006 in 20. februarja 2007 (1) izrazijo svoje stališče.

| 1.2 | Posvetovanja so potrdila, da mora skupna pristaniška politika EU obravnavati naslednje teme:






  a) | zagotavljanje trajnostnega razvoja pristanišč in pristaniških zmogljivosti; |
| --- | --- | --- |

1.2

Posvetovanja so potrdila, da mora skupna pristaniška politika EU obravnavati naslednje teme:

a)

zagotavljanje trajnostnega razvoja pristanišč in pristaniških zmogljivosti;

| b) | oblikovanje jasnega in preglednega okvira za financiranje naložb v pristanišča; |
| --- | --- |

b)

oblikovanje jasnega in preglednega okvira za financiranje naložb v pristanišča;

| c) | pojasnitev postopkov za dostop do trga pristaniških storitev; |
| --- | --- |

c)

pojasnitev postopkov za dostop do trga pristaniških storitev;

| d) | odpravljanje operativnih ozkih grl, ki ovirajo učinkovitost pristanišč; |
| --- | --- |

d)

odpravljanje operativnih ozkih grl, ki ovirajo učinkovitost pristanišč;

| e) | spodbujanje dobrih in varnih delovnih pogojev ter konstruktivnih delovnih odnosov v pristaniščih; |
| --- | --- |

e)

spodbujanje dobrih in varnih delovnih pogojev ter konstruktivnih delovnih odnosov v pristaniščih;

| f) | spodbujanje splošne konkurenčnosti in pozitivne podobe pristanišč. |
| --- | --- |

f)

spodbujanje splošne konkurenčnosti in pozitivne podobe pristanišč.

| 1.3 | Te teme se na splošno ujemajo s temami, ki jih je predstavila Evropska komisija v postopku posvetovanja o prihodnji skupni pristaniški politiki EU. To posvetovanje se je začelo po umiku dveh osnutkov direktiv Komisije o dostopu do trga pristaniških storitev (2) in bo verjetno končano do junija 2007. |
| --- | --- |

1.3

Te teme se na splošno ujemajo s temami, ki jih je predstavila Evropska komisija v postopku posvetovanja o prihodnji skupni pristaniški politiki EU. To posvetovanje se je začelo po umiku dveh osnutkov direktiv Komisije o dostopu do trga pristaniških storitev (2) in bo verjetno končano do junija 2007.

| 1.4 | Razprava o direktivi o pristaniških storitvah je že zagotovila obsežne informacije o področjih, kot so financiranje pristanišč in postopki za dostop do trga pristaniških storitev. Zato bi moral vsak napredek na teh področjih kratkoročno zagotoviti oprijemljive rezultate. |
| --- | --- |

1.4

Razprava o direktivi o pristaniških storitvah je že zagotovila obsežne informacije o področjih, kot so financiranje pristanišč in postopki za dostop do trga pristaniških storitev. Zato bi moral vsak napredek na teh področjih kratkoročno zagotoviti oprijemljive rezultate.

| 1.5 | Operativna ozka grla, zlasti tista, ki so povezana z upravnimi postopki in prevozom v notranjost države, se lahko obravnavajo v okviru sedanjih pobud, kot so programi za posodobitev carine, liberalizacijo železnic in celinsko plovbo (NAIADES). Ti prav tako spadajo v širši okvir pregleda bele knjige o prometu (3) in sporočila Komisije o logistiki (4). |
| --- | --- |

1.5

Operativna ozka grla, zlasti tista, ki so povezana z upravnimi postopki in prevozom v notranjost države, se lahko obravnavajo v okviru sedanjih pobud, kot so programi za posodobitev carine, liberalizacijo železnic in celinsko plovbo (NAIADES). Ti prav tako spadajo v širši okvir pregleda bele knjige o prometu (3) in sporočila Komisije o logistiki (4).

| 1.6 | EU lahko spodbuja visoke standarde zanesljivosti in varnosti v evropskih pristaniščih z zagotavljanjem primerne (finančne) podpore za programe usposabljanja in izobraževanja ter z izvajanjem veljavnih varnostnih predpisov. |
| --- | --- |

1.6

EU lahko spodbuja visoke standarde zanesljivosti in varnosti v evropskih pristaniščih z zagotavljanjem primerne (finančne) podpore za programe usposabljanja in izobraževanja ter z izvajanjem veljavnih varnostnih predpisov.

| 1.7 | Zelo pomemben je razvoj dobre socialne politike v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji, ki imajo pri tem glavno odgovornost. Pomembni instrumenti, ki jih nacionalne oblasti in socialni partnerji lahko uporabljajo za vodenje dobre socialne politike, so konvencije Mednarodne organizacije dela (ILO) o delu v pristaniščih, ki lahko med drugim pomembno prispevajo k ustvarjanju enakih konkurenčnih pogojev za vse. Evropska komisija mora države članice spodbuditi k ratifikaciji teh konvencij. |
| --- | --- |

1.7

Zelo pomemben je razvoj dobre socialne politike v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji, ki imajo pri tem glavno odgovornost. Pomembni instrumenti, ki jih nacionalne oblasti in socialni partnerji lahko uporabljajo za vodenje dobre socialne politike, so konvencije Mednarodne organizacije dela (ILO) o delu v pristaniščih, ki lahko med drugim pomembno prispevajo k ustvarjanju enakih konkurenčnih pogojev za vse. Evropska komisija mora države članice spodbuditi k ratifikaciji teh konvencij.

| 1.8 | EU lahko dodatno spodbuja mlade, da se odločijo za poklicno pot v pristaniščih, podobno kot je mlade spodbujala k opravljanju poklica na morju. Kakovostno izobraževanje s področja navtike lahko prispeva k temu, da bo tudi v prihodnosti dovolj kvalificiranih pomorskih pilotov, luških kapitanov in drugih pristaniških delavcev. |
| --- | --- |

1.8

EU lahko dodatno spodbuja mlade, da se odločijo za poklicno pot v pristaniščih, podobno kot je mlade spodbujala k opravljanju poklica na morju. Kakovostno izobraževanje s področja navtike lahko prispeva k temu, da bo tudi v prihodnosti dovolj kvalificiranih pomorskih pilotov, luških kapitanov in drugih pristaniških delavcev.

| 1.9 | Poleg tega ima lahko evropski socialni dialog na področju morskih pristanišč dodano vrednost, pod pogojem, da bodo evropske organizacije zainteresiranih strani lahko dosegle soglasje o agendi, ki bo v skupnem interesu. |
| --- | --- |

1.9

Poleg tega ima lahko evropski socialni dialog na področju morskih pristanišč dodano vrednost, pod pogojem, da bodo evropske organizacije zainteresiranih strani lahko dosegle soglasje o agendi, ki bo v skupnem interesu.

| 1.10 | Temeljna razprava o trajnostnem razvoju pristanišč je bistvena za skupno pristaniško politiko. Pristanišča nosijo pomembno odgovornost za doseganje visokih okoljskih standardov, zato bi jih morali spodbujati k nadaljnjim naložbam na tem področju. Vendar je medtem postalo jasno, da težave v velikem obsegu povzroča tudi dvoumnost same okoljske zakonodaje EU. |
| --- | --- |

1.10

Temeljna razprava o trajnostnem razvoju pristanišč je bistvena za skupno pristaniško politiko. Pristanišča nosijo pomembno odgovornost za doseganje visokih okoljskih standardov, zato bi jih morali spodbujati k nadaljnjim naložbam na tem področju. Vendar je medtem postalo jasno, da težave v velikem obsegu povzroča tudi dvoumnost same okoljske zakonodaje EU.

| 1.11 | Dodatne preiskave bodo potrebne, da se ugotovi, ali lahko programi prostorskega načrtovanja pomagajo ustvariti večjo pravno varnost in več možnosti za razvoj pristanišč. Hkrati je treba priznati, da se pristanišča pogosto nahajajo v bližini edinstvenih in pomembnih naravnih rezervatov, ki jih je treba zaščititi in okoljske ukrepe uskladiti z razvojem pristanišč. |
| --- | --- |

1.11

Dodatne preiskave bodo potrebne, da se ugotovi, ali lahko programi prostorskega načrtovanja pomagajo ustvariti večjo pravno varnost in več možnosti za razvoj pristanišč. Hkrati je treba priznati, da se pristanišča pogosto nahajajo v bližini edinstvenih in pomembnih naravnih rezervatov, ki jih je treba zaščititi in okoljske ukrepe uskladiti z razvojem pristanišč.

| 1.12 | EESO razume zasnovo „skupnega evropskega pomorskega prostora“ kot idejo, ki se nanaša na virtualen pomorski prostor. Če to resnično ustreza tudi stališču Evropske komisije in če bo Komisija to tudi jasno izrazila, potem se Odbor strinja s to idejo, pod pogojem, da se v mednarodnih vodah (na odprtem morju) upoštevajo določbe konvencij UNCLOS in IMO, vključno s „svobodo plovbe“ (freedom of navigation) in „pravico do neškodljivega prehoda“ (right of innocent passage) znotraj „izključne ekonomske cone“ (Exclusive Economic Zone, EEZ). |
| --- | --- |

1.12

EESO razume zasnovo „skupnega evropskega pomorskega prostora“ kot idejo, ki se nanaša na virtualen pomorski prostor. Če to resnično ustreza tudi stališču Evropske komisije in če bo Komisija to tudi jasno izrazila, potem se Odbor strinja s to idejo, pod pogojem, da se v mednarodnih vodah (na odprtem morju) upoštevajo določbe konvencij UNCLOS in IMO, vključno s „svobodo plovbe“ (freedom of navigation) in „pravico do neškodljivega prehoda“ (right of innocent passage) znotraj „izključne ekonomske cone“ (Exclusive Economic Zone, EEZ).

| 1.13 | EU mora podpirati ohranjanje splošne konkurenčnosti pristanišč EU v svetovnem okviru in spodbujati pobude, katerih cilj je ponovno ustvariti pozitivno podobo pristanišč, s katero bi pristanišča pridobila podporo širše javnosti. To zahteva inovativen pristop, ki vključuje kulturne, turistične in rekreacijske možnosti pristaniških mest. |
| --- | --- |

1.13

EU mora podpirati ohranjanje splošne konkurenčnosti pristanišč EU v svetovnem okviru in spodbujati pobude, katerih cilj je ponovno ustvariti pozitivno podobo pristanišč, s katero bi pristanišča pridobila podporo širše javnosti. To zahteva inovativen pristop, ki vključuje kulturne, turistične in rekreacijske možnosti pristaniških mest.

| 1.14 | Skupna pristaniška politika ne pomeni nujno, da je treba pripraviti novo zakonodajo. Na eni strani so lahko koristna nadomestna možnost za zakonodajo zlasti „nezavezujoči akti“ (t. i. „mehko pravo“, soft-law) (5), na drugi strani pa pristop k vsakemu primeru posebej. |
| --- | --- |

1.14

Skupna pristaniška politika ne pomeni nujno, da je treba pripraviti novo zakonodajo. Na eni strani so lahko koristna nadomestna možnost za zakonodajo zlasti „nezavezujoči akti“ (t. i. „mehko pravo“, soft-law) (5), na drugi strani pa pristop k vsakemu primeru posebej.

| 1.15 | V okviru skupne pristaniške politike EU na splošno ne bi smelo biti nepotrebnih intervencij, vendar pa se mora politika osredotočiti na: a) zagotavljanje uporabe določb Pogodbe, kadar je to potrebno; b) zagotavljanje, da bodo pristanišča lahko ustrezno izpolnjevala svojo javno funkcijo; c) spodbujanje tržno usmerjenega vedenja in d) spodbujanje pozitivne podobe sektorja v javnosti. Veljavno zakonodajo EU, ki ovira ustrezni in trajnostni razvoj morskih pristanišč, je treba spremeniti, kjer je to potrebno. |
| --- | --- |

1.15

V okviru skupne pristaniške politike EU na splošno ne bi smelo biti nepotrebnih intervencij, vendar pa se mora politika osredotočiti na: a) zagotavljanje uporabe določb Pogodbe, kadar je to potrebno; b) zagotavljanje, da bodo pristanišča lahko ustrezno izpolnjevala svojo javno funkcijo; c) spodbujanje tržno usmerjenega vedenja in d) spodbujanje pozitivne podobe sektorja v javnosti. Veljavno zakonodajo EU, ki ovira ustrezni in trajnostni razvoj morskih pristanišč, je treba spremeniti, kjer je to potrebno.

2.   Izzivi za evropska morska pristanišča

| 2.1 | Glavna kritika osnutka direktive o pristaniških storitvah je bila, da ni dovolj upošteval razvoja trga in z njim povezanih izzivov za evropska pristanišča, da je za upravljanje pristanišč poskušal uveljaviti pristop v smislu „one size fits all“ („ena rešitev za vse“) in da je zanemaril socialni vidik pristanišč. Pri pripravi obsežnejše analize skupne pristaniške politike se ti dejavniki ne smejo prezreti (6). |
| --- | --- |

2.1

Glavna kritika osnutka direktive o pristaniških storitvah je bila, da ni dovolj upošteval razvoja trga in z njim povezanih izzivov za evropska pristanišča, da je za upravljanje pristanišč poskušal uveljaviti pristop v smislu „one size fits all“ („ena rešitev za vse“) in da je zanemaril socialni vidik pristanišč. Pri pripravi obsežnejše analize skupne pristaniške politike se ti dejavniki ne smejo prezreti (6).

| 2.2 | Morska pristanišča so ena od panog z največjo rastjo v prometnem sektorju evropskega gospodarstva. To zlasti velja za kontejnerski promet. Več evropskih regij ima premajhne zmogljivosti, kar povzroča velike težave zaradi preobremenjenosti (7). |
| --- | --- |

2.2

Morska pristanišča so ena od panog z največjo rastjo v prometnem sektorju evropskega gospodarstva. To zlasti velja za kontejnerski promet. Več evropskih regij ima premajhne zmogljivosti, kar povzroča velike težave zaradi preobremenjenosti (7).

| 2.3 | Zato sta potrebna najboljši izkoristek sedanjih in razvoj novih pristaniških zmogljivosti (8), kjer je to potrebno. Ravno tako je treba zagotoviti dostop do pristanišč po morju (poglabljanje dna) ter tudi infrastrukture v notranjosti države. Seveda se pristanišča lahko nahajajo le v obalnih regijah in rečnih ustjih, za katera pa je značilen hud boj za prostor. Pristanišča se zavedajo svojih vplivov na okolje in so v zadnjih letih namenila precej sredstev za dosego visokih okoljskih standardov. Kljub temu se srečujejo z nasprotovanjem lokalnih skupnosti in mest, ki se večinoma osredotočajo na slabe strani morskih pristanišč in se ne zavedajo vedno njihove dodane vrednosti ter z njimi povezanih pozitivnih vidikov. Še pomembneje je, da pravna negotovost, ki jo povzroča zakonodaja EU o ohranjanju narave, dodatno obremenjuje pomembne načrte za razvoj pristanišč in povzroča velike zamude. |
| --- | --- |

2.3

Zato sta potrebna najboljši izkoristek sedanjih in razvoj novih pristaniških zmogljivosti (8), kjer je to potrebno. Ravno tako je treba zagotoviti dostop do pristanišč po morju (poglabljanje dna) ter tudi infrastrukture v notranjosti države. Seveda se pristanišča lahko nahajajo le v obalnih regijah in rečnih ustjih, za katera pa je značilen hud boj za prostor. Pristanišča se zavedajo svojih vplivov na okolje in so v zadnjih letih namenila precej sredstev za dosego visokih okoljskih standardov. Kljub temu se srečujejo z nasprotovanjem lokalnih skupnosti in mest, ki se večinoma osredotočajo na slabe strani morskih pristanišč in se ne zavedajo vedno njihove dodane vrednosti ter z njimi povezanih pozitivnih vidikov. Še pomembneje je, da pravna negotovost, ki jo povzroča zakonodaja EU o ohranjanju narave, dodatno obremenjuje pomembne načrte za razvoj pristanišč in povzroča velike zamude.

| 2.4 | Razvoj pristaniških zmogljivosti zahteva velike naložbe. Omejevanje državnih proračunov pomeni, da je zasebni kapital bistven za financiranje pristaniške infrastrukture in nadgradnje. To zahteva dolgoročno obveznost zasebnih vlagateljev v pristanišča. |
| --- | --- |

2.4

Razvoj pristaniških zmogljivosti zahteva velike naložbe. Omejevanje državnih proračunov pomeni, da je zasebni kapital bistven za financiranje pristaniške infrastrukture in nadgradnje. To zahteva dolgoročno obveznost zasebnih vlagateljev v pristanišča.

| 2.5 | Poleg velike rasti sta za evropski pristaniški sektor značilna proces globalizacije in konsolidacije. Evropska morska pristanišča sodelujejo z mednarodnimi ladjarskimi skupinami in nastale so velike skupine upravljavcev terminalov, ki zdaj opravljajo storitve v več evropskih pristaniščih (9). |
| --- | --- |

2.5

Poleg velike rasti sta za evropski pristaniški sektor značilna proces globalizacije in konsolidacije. Evropska morska pristanišča sodelujejo z mednarodnimi ladjarskimi skupinami in nastale so velike skupine upravljavcev terminalov, ki zdaj opravljajo storitve v več evropskih pristaniščih (9).

| 2.6 | Evropska pristaniška konkurenca se mora osredotočati na logistične verige (10). Tradicionalna delitev nalog v logistični verigi je postala nejasna zaradi strategij vertikalne integracije. Evropska pristanišča so vedno bolj konkurenčna v dobavnih verigah in so postala „naravni habitati“ za logistične storitve. Morska pristanišča potrebujejo vse vrste prevoza za optimalno delovanje. |
| --- | --- |

2.6

Evropska pristaniška konkurenca se mora osredotočati na logistične verige (10). Tradicionalna delitev nalog v logistični verigi je postala nejasna zaradi strategij vertikalne integracije. Evropska pristanišča so vedno bolj konkurenčna v dobavnih verigah in so postala „naravni habitati“ za logistične storitve. Morska pristanišča potrebujejo vse vrste prevoza za optimalno delovanje.

| 2.7 | Učinkovitost morskih pristanišč kot intermodalnih vozlišč je močno odvisna od učinkovitosti storitev, ki se opravljajo v notranjosti države in na obali. Morska pristanišča so poleg tega prednostne lokacije za izvajanje mejnih pregledov varnosti ladij, zaščite, carine, javnega zdravja, kakovosti okolja, socialnih ukrepov in pogojev na ladji itd.; mnogi od teh pregledov so značilni le za pomorski sektor in niso vedno ustrezno usklajeni. |
| --- | --- |

2.7

Učinkovitost morskih pristanišč kot intermodalnih vozlišč je močno odvisna od učinkovitosti storitev, ki se opravljajo v notranjosti države in na obali. Morska pristanišča so poleg tega prednostne lokacije za izvajanje mejnih pregledov varnosti ladij, zaščite, carine, javnega zdravja, kakovosti okolja, socialnih ukrepov in pogojev na ladji itd.; mnogi od teh pregledov so značilni le za pomorski sektor in niso vedno ustrezno usklajeni.

| 2.8 | Zaradi opisanih postopkov pristaniške uprave v okviru reformnih procesov velikokrat spreminjajo svojo tradicionalno vlogo pristaniških oblasti. |
| --- | --- |

2.8

Zaradi opisanih postopkov pristaniške uprave v okviru reformnih procesov velikokrat spreminjajo svojo tradicionalno vlogo pristaniških oblasti.

3.   Teme za skupno pristaniško politiko EU

| 3.1 | Kot je bilo poudarjeno, se mora skupna pristaniška politika EU osredotočiti na spodbujanje trajnostne rasti, ustvarjanje privlačnega okolja za naložbe v pristanišča, okrepitev pravne varnosti, optimiziranje vključevanja morskih pristanišč v dobavno verigo, krepitev splošne konkurenčnosti, spodbujanje trajnostnega zaposlovanja in izboljšanje podobe pristanišč v širši javnosti. Poleg tega mora zagotavljati dobro socialno politiko in konstruktivne delovne odnose, da bodo vsi ti vidiki lahko prispevali k pozitivni podobi pristanišč kot privlačnih delovnih mest. |
| --- | --- |

3.1

Kot je bilo poudarjeno, se mora skupna pristaniška politika EU osredotočiti na spodbujanje trajnostne rasti, ustvarjanje privlačnega okolja za naložbe v pristanišča, okrepitev pravne varnosti, optimiziranje vključevanja morskih pristanišč v dobavno verigo, krepitev splošne konkurenčnosti, spodbujanje trajnostnega zaposlovanja in izboljšanje podobe pristanišč v širši javnosti. Poleg tega mora zagotavljati dobro socialno politiko in konstruktivne delovne odnose, da bodo vsi ti vidiki lahko prispevali k pozitivni podobi pristanišč kot privlačnih delovnih mest.

| 3.2 | Ta splošni cilj lahko razdelimo na šest tematskih področij, ki jih je potrdila Evropska komisija:






  a) | zagotavljanje trajnostnega razvoja pristanišč in pristaniških zmogljivosti; |
| --- | --- | --- |

3.2

Ta splošni cilj lahko razdelimo na šest tematskih področij, ki jih je potrdila Evropska komisija:

a)

zagotavljanje trajnostnega razvoja pristanišč in pristaniških zmogljivosti;

| b) | oblikovanje jasnega in preglednega okvira za financiranje naložb v pristanišča; |
| --- | --- |

b)

oblikovanje jasnega in preglednega okvira za financiranje naložb v pristanišča;

| c) | pojasnitev postopkov za dostop do trga pristaniških storitev; |
| --- | --- |

c)

pojasnitev postopkov za dostop do trga pristaniških storitev;

| d) | odpravljanje operativnih ozkih grl, ki ovirajo učinkovitost pristanišč; |
| --- | --- |

d)

odpravljanje operativnih ozkih grl, ki ovirajo učinkovitost pristanišč;

| e) | podpiranje varnega in zanesljivega delovanja ter optimalnih delovnih razmer v pristaniščih; |
| --- | --- |

e)

podpiranje varnega in zanesljivega delovanja ter optimalnih delovnih razmer v pristaniščih;

| f) | spodbujanje splošne konkurenčnosti in pozitivne podobe pristanišč. |
| --- | --- |

f)

spodbujanje splošne konkurenčnosti in pozitivne podobe pristanišč.

V nadaljevanju so ta tematska področja podrobneje opisana.

4.   Zagotavljanje trajnostnega razvoja pristanišč in pristaniških zmogljivosti

| 4.1 | Evropska pristanišča se pogosto nahajajo v bližini edinstvenih in pomembnih naravnih rezervatov. Izkazalo se je, da je usklajevanje okoljskih in gospodarskih vidikov za veliko pristanišč težka naloga in pogosto povzroča konflikte. Vendar so evropska pristanišča precej napredovala pri doseganju visokih okoljskih standardov in izboljšanju ravnanja z okoljem (11) ter so v preteklih letih uspela razviti konstruktivne sporazume z nevladnimi organizacijami in zainteresiranimi stranmi na lokalni ravni, kar je koristilo tako naravi kot pristaniščem. |
| --- | --- |

4.1

Evropska pristanišča se pogosto nahajajo v bližini edinstvenih in pomembnih naravnih rezervatov. Izkazalo se je, da je usklajevanje okoljskih in gospodarskih vidikov za veliko pristanišč težka naloga in pogosto povzroča konflikte. Vendar so evropska pristanišča precej napredovala pri doseganju visokih okoljskih standardov in izboljšanju ravnanja z okoljem (11) ter so v preteklih letih uspela razviti konstruktivne sporazume z nevladnimi organizacijami in zainteresiranimi stranmi na lokalni ravni, kar je koristilo tako naravi kot pristaniščem.

| 4.2 | Kljub temu pravna negotovost v zvezi z uporabo zakonodaje o ohranjanju narave še naprej povzroča velike zamude pri mnogih projektih. Kot je splošno priznano, te zamude v velikem obsegu povzroča dvoumnost veljavne zakonodaje EU, kot so direktivi o pticah in habitatih ter okvirna direktiva o vodah. Opredelitev temeljnih konceptov ostaja nejasna (12), kar povzroča različne razlage v državah članicah. |
| --- | --- |

4.2

Kljub temu pravna negotovost v zvezi z uporabo zakonodaje o ohranjanju narave še naprej povzroča velike zamude pri mnogih projektih. Kot je splošno priznano, te zamude v velikem obsegu povzroča dvoumnost veljavne zakonodaje EU, kot so direktivi o pticah in habitatih ter okvirna direktiva o vodah. Opredelitev temeljnih konceptov ostaja nejasna (12), kar povzroča različne razlage v državah članicah.

| 4.3 | Komisija lahko pomaga izboljšati ta položaj z zagotovitvijo smernic za razlago veljavne zakonodaje. Hkrati bi morala spodbujati evropska pristanišča, da prevzamejo odgovornost na področju ravnanja z okoljem, na primer s spodbujanjem razširjanja najboljših praks s sektorsko usmerjenimi pobudami, kot je projekt ECOPORTS (13). |
| --- | --- |

4.3

Komisija lahko pomaga izboljšati ta položaj z zagotovitvijo smernic za razlago veljavne zakonodaje. Hkrati bi morala spodbujati evropska pristanišča, da prevzamejo odgovornost na področju ravnanja z okoljem, na primer s spodbujanjem razširjanja najboljših praks s sektorsko usmerjenimi pobudami, kot je projekt ECOPORTS (13).

| 4.4 | Vendar sta velik vzrok za težave tudi premajhno upoštevanje gospodarskih dejavnikov in neskladnost z že veljavnimi pravnimi ureditvami, ki v samem zakonodajnem okviru veljajo za območja, namenjena za razvoj pristanišč. Trajnostni razvoj pomeni ravnotežje med gospodarskimi, socialnimi in ekološkimi vidiki, ki pa trenutno ni v celoti doseženo. |
| --- | --- |

4.4

Vendar sta velik vzrok za težave tudi premajhno upoštevanje gospodarskih dejavnikov in neskladnost z že veljavnimi pravnimi ureditvami, ki v samem zakonodajnem okviru veljajo za območja, namenjena za razvoj pristanišč. Trajnostni razvoj pomeni ravnotežje med gospodarskimi, socialnimi in ekološkimi vidiki, ki pa trenutno ni v celoti doseženo.

| 4.5 | V nedavni študiji, ki jo je naročila Evropska komisija v okviru projekta Platforma za usklajevanje pomorskega prometa (Maritime Transport Coordination Platform (MTCP)) (14), so bile poudarjene bistvene pomanjkljivosti veljavne okoljske zakonodaje EU. V študiji so našteta tudi politična priporočila za doseganje večje pravne varnosti za projekte za razvoj pristanišč, vključno z vzpostavitvijo usklajenega omrežja strateških območij za razvoj pristanišč. |
| --- | --- |

4.5

V nedavni študiji, ki jo je naročila Evropska komisija v okviru projekta Platforma za usklajevanje pomorskega prometa (Maritime Transport Coordination Platform (MTCP)) (14), so bile poudarjene bistvene pomanjkljivosti veljavne okoljske zakonodaje EU. V študiji so našteta tudi politična priporočila za doseganje večje pravne varnosti za projekte za razvoj pristanišč, vključno z vzpostavitvijo usklajenega omrežja strateških območij za razvoj pristanišč.

| 4.6 | Evropska komisija v nedavni zeleni knjigi o pomorski politiki (15) uvaja koncept morskega prostorskega načrtovanja (16), ki – kot to razumemo pri teritorialnih vodah – želi skupaj z integriranim upravljanjem obalnega območja (Integrated Coastal Zone Management (ICZM)) doseči nadzorovanje naraščajoče konkurence med pomorskimi dejavnostmi pri uporabi evropskih obalnih voda in zagotavljanje večje pravne varnosti. |
| --- | --- |

4.6

Evropska komisija v nedavni zeleni knjigi o pomorski politiki (15) uvaja koncept morskega prostorskega načrtovanja (16), ki – kot to razumemo pri teritorialnih vodah – želi skupaj z integriranim upravljanjem obalnega območja (Integrated Coastal Zone Management (ICZM)) doseči nadzorovanje naraščajoče konkurence med pomorskimi dejavnostmi pri uporabi evropskih obalnih voda in zagotavljanje večje pravne varnosti.

| 4.6.1 | Idejo o EU kot eni državi, ko gre za carinska ali upravna vprašanja, lahko le pozdravimo, pod pogojem, da se v mednarodnih vodah (na odprtem morju) upoštevajo določbe konvencije UNCLOS in IMO, vključno s „svobodo plovbe“ in „pravico do neškodljivega prehoda“ znotraj „izključne ekonomske cone“. EESO razume zasnovo „skupnega evropskega pomorskega prostora“ kot idejo, ki se nanaša na virtualen pomorski prostor, kjer bodo upravne in carinske formalnosti poenostavljene za pomorske storitve, ki se izvajajo znotraj EU. Tako bodo te storitve urejene podobno kot tovorni cestni in železniški prevoz na notranjem trgu. Če to res ustreza stališču Evropske komisije in če ga bo Komisija jasno izrazila, potem se Odbor strinja s to idejo (17). |
| --- | --- |

4.6.1

Idejo o EU kot eni državi, ko gre za carinska ali upravna vprašanja, lahko le pozdravimo, pod pogojem, da se v mednarodnih vodah (na odprtem morju) upoštevajo določbe konvencije UNCLOS in IMO, vključno s „svobodo plovbe“ in „pravico do neškodljivega prehoda“ znotraj „izključne ekonomske cone“. EESO razume zasnovo „skupnega evropskega pomorskega prostora“ kot idejo, ki se nanaša na virtualen pomorski prostor, kjer bodo upravne in carinske formalnosti poenostavljene za pomorske storitve, ki se izvajajo znotraj EU. Tako bodo te storitve urejene podobno kot tovorni cestni in železniški prevoz na notranjem trgu. Če to res ustreza stališču Evropske komisije in če ga bo Komisija jasno izrazila, potem se Odbor strinja s to idejo (17).

| 4.7 | Končno bi bil lahko sedanji pristop k morskim pristaniščem v okviru vseevropskih prometnih omrežij (TEN-T) spremenjen tako, da bi zagotovil večjo evropsko podporo za ključne infrastrukturne projekte v notranjosti države, ki so pomembni za pristanišča. Projekti skupnega interesa v okviru TEN-T bi se lahko šteli kot projekti v prevladujočem javnem interesu v skladu z okoljsko zakonodajo (18), saj TEN že upošteva okoljska vprašanja. |
| --- | --- |

4.7

Končno bi bil lahko sedanji pristop k morskim pristaniščem v okviru vseevropskih prometnih omrežij (TEN-T) spremenjen tako, da bi zagotovil večjo evropsko podporo za ključne infrastrukturne projekte v notranjosti države, ki so pomembni za pristanišča. Projekti skupnega interesa v okviru TEN-T bi se lahko šteli kot projekti v prevladujočem javnem interesu v skladu z okoljsko zakonodajo (18), saj TEN že upošteva okoljska vprašanja.

| 4.8 | Vendar opisane rešitve ne smejo dovoliti centraliziranega načrtovanja pristanišč na ravni EU in povzročiti strogih nacionalnih politik načrtovanja pristanišč. Dejansko morajo spodbujati pristop „od spodaj navzgor“, ki pomeni, da mora projektne predloge določiti pristaniška uprava, skupaj z regionalnimi ali nacionalnimi organi, kadar je primerno, in ob upoštevanju objektivnih gospodarskih ocen, ki potrjujejo skupne metodološke standarde in spoštujejo ustrezen zakonodajni okvir. |
| --- | --- |

4.8

Vendar opisane rešitve ne smejo dovoliti centraliziranega načrtovanja pristanišč na ravni EU in povzročiti strogih nacionalnih politik načrtovanja pristanišč. Dejansko morajo spodbujati pristop „od spodaj navzgor“, ki pomeni, da mora projektne predloge določiti pristaniška uprava, skupaj z regionalnimi ali nacionalnimi organi, kadar je primerno, in ob upoštevanju objektivnih gospodarskih ocen, ki potrjujejo skupne metodološke standarde in spoštujejo ustrezen zakonodajni okvir.

5.   Oblikovanje jasnega in preglednega okvira za financiranje naložb v pristanišča

| 5.1 | Za velike naložbe, potrebne v morskih pristaniščih, je potreben jasen finančni pravni okvir na ravni EU. Pravna varnost je zlasti potrebna v zvezi s pogoji za omogočanje javnega financiranja pristanišč brez izkrivljanja konkurence. Splošno mnenje je, da bi se to najbolj učinkovito doseglo s smernicami o državni pomoči. |
| --- | --- |

5.1

Za velike naložbe, potrebne v morskih pristaniščih, je potreben jasen finančni pravni okvir na ravni EU. Pravna varnost je zlasti potrebna v zvezi s pogoji za omogočanje javnega financiranja pristanišč brez izkrivljanja konkurence. Splošno mnenje je, da bi se to najbolj učinkovito doseglo s smernicami o državni pomoči.

| 5.2 | Namen smernic o državni pomoči mora biti, da pojasnijo pravila o državni pomoči iz Pogodbe EU (predvsem členi 73, 86, 87 in 88), ki se uporabljajo za pristanišča. Smernice morajo navesti primere, v katerih se javno financiranje šteje za državno pomoč in je treba o njem obvestiti Komisijo, da ga preveri. Če pomoč izpolnjuje merila za izjeme iz Pogodbe, jo Komisija lahko razglasi kot skladno s Pogodbo. |
| --- | --- |

5.2

Namen smernic o državni pomoči mora biti, da pojasnijo pravila o državni pomoči iz Pogodbe EU (predvsem členi 73, 86, 87 in 88), ki se uporabljajo za pristanišča. Smernice morajo navesti primere, v katerih se javno financiranje šteje za državno pomoč in je treba o njem obvestiti Komisijo, da ga preveri. Če pomoč izpolnjuje merila za izjeme iz Pogodbe, jo Komisija lahko razglasi kot skladno s Pogodbo.

| 5.3 | Splošno velja, da se javno financiranje naslednjih naložb in dejavnosti ne šteje za državno pomoč, zato državam članicam o takšnih programih financiranja ni treba obvestiti Komisije:






  a) | zagotavljanje in delovanje (vključno z vzdrževanjem) infrastrukture zunaj območja pristanišča, ki povezuje pristanišče z notranjostjo države, in dostopa do pristanišč po morju; vzdrževanje dostopa po morju pomeni tudi, da morajo biti te poti prehodne s pomočjo ledolomilskih storitev; |
| --- | --- | --- |

5.3

Splošno velja, da se javno financiranje naslednjih naložb in dejavnosti ne šteje za državno pomoč, zato državam članicam o takšnih programih financiranja ni treba obvestiti Komisije:

a)

zagotavljanje in delovanje (vključno z vzdrževanjem) infrastrukture zunaj območja pristanišča, ki povezuje pristanišče z notranjostjo države, in dostopa do pristanišč po morju; vzdrževanje dostopa po morju pomeni tudi, da morajo biti te poti prehodne s pomočjo ledolomilskih storitev;

| b) | nadomestilo za dejavnosti pristaniške uprave, ki niso gospodarskega značaja in so običajno odgovornost uprave v okviru izvajanja uradnih pristojnosti, ki jih ima kot javni organ, v in zunaj pristanišča. |
| --- | --- |

b)

nadomestilo za dejavnosti pristaniške uprave, ki niso gospodarskega značaja in so običajno odgovornost uprave v okviru izvajanja uradnih pristojnosti, ki jih ima kot javni organ, v in zunaj pristanišča.

| 5.4 | Vendar je zagotavljanje in delovanje pristaniške infrastrukture obsežnejše vprašanje. Ločimo lahko med infrastrukturo za dostop in obrambo na eni strani ter notranjo pristaniško infrastrukturo na drugi strani. Prva je lahko opredeljena kot celotna infrastruktura, ki omogoča dostop do območja pristanišča z morja in kopnega, vključno z dostopom po morju in obrambnimi objekti, kopenskimi povezavami do zmogljivosti javnega prometa ter infrastrukturo za javne storitve, potrebne na območju pristanišča. Notranja pristaniška infrastruktura je lahko opredeljena kot civilni objekti na območju pristanišča, ki olajšajo opravljanje storitev za ladje in tovor. |
| --- | --- |

5.4

Vendar je zagotavljanje in delovanje pristaniške infrastrukture obsežnejše vprašanje. Ločimo lahko med infrastrukturo za dostop in obrambo na eni strani ter notranjo pristaniško infrastrukturo na drugi strani. Prva je lahko opredeljena kot celotna infrastruktura, ki omogoča dostop do območja pristanišča z morja in kopnega, vključno z dostopom po morju in obrambnimi objekti, kopenskimi povezavami do zmogljivosti javnega prometa ter infrastrukturo za javne storitve, potrebne na območju pristanišča. Notranja pristaniška infrastruktura je lahko opredeljena kot civilni objekti na območju pristanišča, ki olajšajo opravljanje storitev za ladje in tovor.

| 5.5 | Pomemben dejavnik je, ali je pristaniška infrastruktura v splošnem interesu pristanišča ali je namenjena posebnim uporabnikom ali izvajalcem dejavnosti. Smernice bi morale uvesti učinkovito razlikovanje. |
| --- | --- |

5.5

Pomemben dejavnik je, ali je pristaniška infrastruktura v splošnem interesu pristanišča ali je namenjena posebnim uporabnikom ali izvajalcem dejavnosti. Smernice bi morale uvesti učinkovito razlikovanje.

| 5.6 | Doseženo je soglasje o odobritvi pomoči za zagotavljanje in delovanje pristaniške nadgradnje, sem sodijo ureditev površin, zgradbe, premična in nepremična oprema, potrebna za opravljanje storitev. Javno financiranje na teh področjih na splošno velja za državno pomoč. |
| --- | --- |

5.6

Doseženo je soglasje o odobritvi pomoči za zagotavljanje in delovanje pristaniške nadgradnje, sem sodijo ureditev površin, zgradbe, premična in nepremična oprema, potrebna za opravljanje storitev. Javno financiranje na teh področjih na splošno velja za državno pomoč.

| 5.7 | Če se naložbe in dejavnosti lahko jasno razlikujejo glede na to, ali so javno financirane v skladu s pravili o državni pomoči ali ne, se zdi logična zavezanost načelu, da mora biti pristaniški upravi omogočena popolna finančna samostojnost, da od uporabnikov doseže povrnitev stroškov naložb in dejavnosti, ki jih ne pokriva ustrezna državna pomoč. |
| --- | --- |

5.7

Če se naložbe in dejavnosti lahko jasno razlikujejo glede na to, ali so javno financirane v skladu s pravili o državni pomoči ali ne, se zdi logična zavezanost načelu, da mora biti pristaniški upravi omogočena popolna finančna samostojnost, da od uporabnikov doseže povrnitev stroškov naložb in dejavnosti, ki jih ne pokriva ustrezna državna pomoč.

| 5.8 | Ravno tako je treba spremeniti direktivo o preglednosti (19) tako, da bodo v področje uporabe vključena vsa morska pristanišča. Tako bodo morale pristaniške uprave v poslovnih knjigah navesti tok javnega denarja in voditi ločene bilance, če opravljajo javne in običajne gospodarske storitve. Slednje je zlasti pomembno zaradi možnosti pridobivanja javnih sredstev kot nadomestila za obveznosti javnih storitev. |
| --- | --- |

5.8

Ravno tako je treba spremeniti direktivo o preglednosti (19) tako, da bodo v področje uporabe vključena vsa morska pristanišča. Tako bodo morale pristaniške uprave v poslovnih knjigah navesti tok javnega denarja in voditi ločene bilance, če opravljajo javne in običajne gospodarske storitve. Slednje je zlasti pomembno zaradi možnosti pridobivanja javnih sredstev kot nadomestila za obveznosti javnih storitev.

6.   Pojasnitev postopkov za dostop do trga pristaniških storitev

| 6.1 | Glede na izkušnje z zakonodajnima predlogoma Komisije o dostopu do trga pristaniških storitev bi bilo vsaj na začetku koristno zagotoviti smernice na podlagi sedanjega zakonodajnega okvira EU ter preučiti, kateri instrumenti bi bili uporabni za pristanišča in kako jih je treba uporabljati. |
| --- | --- |

6.1

Glede na izkušnje z zakonodajnima predlogoma Komisije o dostopu do trga pristaniških storitev bi bilo vsaj na začetku koristno zagotoviti smernice na podlagi sedanjega zakonodajnega okvira EU ter preučiti, kateri instrumenti bi bili uporabni za pristanišča in kako jih je treba uporabljati.

| 6.2 | Za mnoga pristanišča bi bile smernice ali priporočila – v nasprotju z zakonodajo – o uporabi postopkov izbire, kot so javni razpisi ali drugi sprejemljivi instrumenti, pogojev za koncesije in sporazumov o zakupu zemljišč itd. zelo koristne. |
| --- | --- |

6.2

Za mnoga pristanišča bi bile smernice ali priporočila – v nasprotju z zakonodajo – o uporabi postopkov izbire, kot so javni razpisi ali drugi sprejemljivi instrumenti, pogojev za koncesije in sporazumov o zakupu zemljišč itd. zelo koristne.

| 6.3 | Takšne smernice so lahko koristne tudi za pojasnitev pravnega statusa teh storitev (npr. naloge pilotaže), ki so javne storitve, na primer za splošno varnost v pristaniščih. |
| --- | --- |

6.3

Takšne smernice so lahko koristne tudi za pojasnitev pravnega statusa teh storitev (npr. naloge pilotaže), ki so javne storitve, na primer za splošno varnost v pristaniščih.

7.   Odpravljanje operativnih ozkih grl, ki ovirajo učinkovitost pristanišč

| 7.1 | Poleg strukturnih težav, povezanih s pomanjkanjem ustrezne infrastrukturne zmogljivosti, ki so že bile navedene, se pogosto omenjajo tudi ozka grla operativnega značaja, ki na splošno ovirajo učinkovitost pristanišč, in sicer se kažejo pri a) upravni birokraciji, nadzoru in inšpekcijskih pregledih ter b) v neučinkovitosti prevoza v notranjosti države. |
| --- | --- |

7.1

Poleg strukturnih težav, povezanih s pomanjkanjem ustrezne infrastrukturne zmogljivosti, ki so že bile navedene, se pogosto omenjajo tudi ozka grla operativnega značaja, ki na splošno ovirajo učinkovitost pristanišč, in sicer se kažejo pri a) upravni birokraciji, nadzoru in inšpekcijskih pregledih ter b) v neučinkovitosti prevoza v notranjosti države.

| 7.2 | Obstaja soglasje glede zahteve, da mora EU omogočiti dodaten napredek pri posodobitvi carine (20), zagotoviti ustrezno usklajevanje politik v zvezi s carino, pomorsko varnostjo, varnostjo, javnim zdravjem in kakovostjo okolja ter preprečiti, da bi vlade neupravičeno prenesle odgovornost na pristanišča. |
| --- | --- |

7.2

Obstaja soglasje glede zahteve, da mora EU omogočiti dodaten napredek pri posodobitvi carine (20), zagotoviti ustrezno usklajevanje politik v zvezi s carino, pomorsko varnostjo, varnostjo, javnim zdravjem in kakovostjo okolja ter preprečiti, da bi vlade neupravičeno prenesle odgovornost na pristanišča.

| 7.3 | Zasnova „skupnega pomorskega prostora“, ki jo je predlagala Komisija, bi lahko pomagala zagotavljati, da se bo pomorski promet na kratke razdalje v smislu upravnih in carinskih postopkov obravnaval enako kot notranji promet. Vendar pa to ne sme biti poskus uvedbe zakonodajnih omejitev v mednarodnih vodah EU (na odprtem morju), ki so v nasprotju z načelom proste plovbe in pravicami potnikov, ali poskus uvedbe omejitev, ki niso skladne z mednarodnimi pravili in predpisi. Idejo o EU kot eni državi, ko gre za carinska ali upravna vprašanja, lahko le pozdravimo. EESO razume zasnovo „skupnega evropskega pomorskega prostora“ kot idejo, ki se nanaša na virtualen pomorski prostor, kjer bodo upravne in carinske formalnosti poenostavljene za pomorske storitve, ki se izvajajo znotraj EU. Tako bodo te storitve urejene podobno kot tovorni cestni in železniški prevoz na notranjem trgu. |
| --- | --- |

7.3

Zasnova „skupnega pomorskega prostora“, ki jo je predlagala Komisija, bi lahko pomagala zagotavljati, da se bo pomorski promet na kratke razdalje v smislu upravnih in carinskih postopkov obravnaval enako kot notranji promet. Vendar pa to ne sme biti poskus uvedbe zakonodajnih omejitev v mednarodnih vodah EU (na odprtem morju), ki so v nasprotju z načelom proste plovbe in pravicami potnikov, ali poskus uvedbe omejitev, ki niso skladne z mednarodnimi pravili in predpisi. Idejo o EU kot eni državi, ko gre za carinska ali upravna vprašanja, lahko le pozdravimo. EESO razume zasnovo „skupnega evropskega pomorskega prostora“ kot idejo, ki se nanaša na virtualen pomorski prostor, kjer bodo upravne in carinske formalnosti poenostavljene za pomorske storitve, ki se izvajajo znotraj EU. Tako bodo te storitve urejene podobno kot tovorni cestni in železniški prevoz na notranjem trgu.

| 7.4 | Poleg tega mora Komisija okrepiti prizadevanje za odpravo preostalih ozkih grl v notranjosti držav z izvajanjem programa NAIADES za celinsko plovbo, ukrepov s področja železniškega prevoza in politik za večjo učinkovitost cestnega prevoza. V zvezi s temi vrstami prevoza ne bi smeli zapostavljati socialne politike oziroma ji namenjati le minimalne pozornosti, kot je to – žal – mogoče ugotoviti v zadnjih dokumentih Komisije v zvezi s celinskimi plovnimi potmi (vmesni pregled bele knjige o evropski prometni politiki – program NAIADES). |
| --- | --- |

7.4

Poleg tega mora Komisija okrepiti prizadevanje za odpravo preostalih ozkih grl v notranjosti držav z izvajanjem programa NAIADES za celinsko plovbo, ukrepov s področja železniškega prevoza in politik za večjo učinkovitost cestnega prevoza. V zvezi s temi vrstami prevoza ne bi smeli zapostavljati socialne politike oziroma ji namenjati le minimalne pozornosti, kot je to – žal – mogoče ugotoviti v zadnjih dokumentih Komisije v zvezi s celinskimi plovnimi potmi (vmesni pregled bele knjige o evropski prometni politiki – program NAIADES).

8.   Spodbujanje dobrih in varnih delovnih pogojev ter konstruktivnih delovnih odnosov v pristaniščih

| 8.1 | Učinkovitost pristanišč je odvisna od elementov zanesljivosti in varnosti, pri katerih je kljub tehnološkemu napredku zelo odločilen človeški dejavnik. To pojasnjuje potrebo po kvalificirani in dobro usposobljeni delovni sili v pristaniščih, ki zajema celotne storitve ter dejavnosti na kopnem in na ladjah. Ta pogoj je nujen, ne glede na to, ali so pristanišča in ponudniki pristaniških storitev v javni ali zasebni lasti. |
| --- | --- |

8.1

Učinkovitost pristanišč je odvisna od elementov zanesljivosti in varnosti, pri katerih je kljub tehnološkemu napredku zelo odločilen človeški dejavnik. To pojasnjuje potrebo po kvalificirani in dobro usposobljeni delovni sili v pristaniščih, ki zajema celotne storitve ter dejavnosti na kopnem in na ladjah. Ta pogoj je nujen, ne glede na to, ali so pristanišča in ponudniki pristaniških storitev v javni ali zasebni lasti.

| 8.2 | Socialni partnerji bi morali imeti ključno vlogo pri razvoju in ohranjanju teh odgovornosti. Komisija bi morala na evropski ravni podpreti njihov prispevek s spodbujanjem socialnega dialoga. |
| --- | --- |

8.2

Socialni partnerji bi morali imeti ključno vlogo pri razvoju in ohranjanju teh odgovornosti. Komisija bi morala na evropski ravni podpreti njihov prispevek s spodbujanjem socialnega dialoga.

| 8.3 | Evropska pristanišča so odgovorna za ohranjanje visoke ravni zanesljivosti in varnosti. Evropska unija lahko to spodbuja z zagotavljanjem primerne (finančne) podpore za programe usposabljanja in izobraževanja ter z izvajanjem veljavnih varnostnih predpisov. EU lahko dodatno spodbuja mlade, da se odločijo za poklicno pot v pristaniščih, podobno kot je mlade spodbujala k opravljanju poklica na morju. To vpliva tudi na delo v pristaniščih. Kakovostno izobraževanje s področja navtike lahko prispeva k temu, da bo tudi v prihodnosti dovolj kvalificiranih pomorskih pilotov, luških kapitanov in drugih pristaniških delavcev. |
| --- | --- |

8.3

Evropska pristanišča so odgovorna za ohranjanje visoke ravni zanesljivosti in varnosti. Evropska unija lahko to spodbuja z zagotavljanjem primerne (finančne) podpore za programe usposabljanja in izobraževanja ter z izvajanjem veljavnih varnostnih predpisov. EU lahko dodatno spodbuja mlade, da se odločijo za poklicno pot v pristaniščih, podobno kot je mlade spodbujala k opravljanju poklica na morju. To vpliva tudi na delo v pristaniščih. Kakovostno izobraževanje s področja navtike lahko prispeva k temu, da bo tudi v prihodnosti dovolj kvalificiranih pomorskih pilotov, luških kapitanov in drugih pristaniških delavcev.

| 8.4 | Konstruktivni delovni odnosi so za dobro skupno pristaniško politiko EU bistvenega pomena. Komisija bi morala v tesnem sodelovanju z vladami držav članic tudi na tem področju ustvariti ugodne pogoje. |
| --- | --- |

8.4

Konstruktivni delovni odnosi so za dobro skupno pristaniško politiko EU bistvenega pomena. Komisija bi morala v tesnem sodelovanju z vladami držav članic tudi na tem področju ustvariti ugodne pogoje.

| 8.4.1 | V zvezi s tem bi Komisija morala najprej ugotoviti, ali sta konvenciji 137 in 152 Mednarodne organizacije dela o delu v pristaniščih v skladu z načeli evropskih pogodb in pravnim redom EU, preden pozove države članice k njuni ratifikaciji. |
| --- | --- |

8.4.1

V zvezi s tem bi Komisija morala najprej ugotoviti, ali sta konvenciji 137 in 152 Mednarodne organizacije dela o delu v pristaniščih v skladu z načeli evropskih pogodb in pravnim redom EU, preden pozove države članice k njuni ratifikaciji.

| 8.5 | Za ustvarjanje optimalnih delovnih pogojev v pristaniščih in na splošno pozitivnega socialnega vzdušja, je nujno potreben ustrezen socialni dialog. Takšen dialog poteka v večini evropskih pristanišč; kjer ga še ni, ga je treba vzpostaviti. Če se ustrezne evropske organizacije zainteresiranih strani lahko dogovorijo o temah splošnega interesa, ima takšen dialog na evropski ravni tudi dodano vrednost. |
| --- | --- |

8.5

Za ustvarjanje optimalnih delovnih pogojev v pristaniščih in na splošno pozitivnega socialnega vzdušja, je nujno potreben ustrezen socialni dialog. Takšen dialog poteka v večini evropskih pristanišč; kjer ga še ni, ga je treba vzpostaviti. Če se ustrezne evropske organizacije zainteresiranih strani lahko dogovorijo o temah splošnega interesa, ima takšen dialog na evropski ravni tudi dodano vrednost.

9.   Spodbujanje splošne konkurenčnosti in ponovno oblikovanje pozitivne podobe pristanišč

| 9.1 | Zaradi bistvenega pomena pristaniškega sektorja za Evropo mora Evropska unija krepiti splošno konkurenčnost in spodbujati pozitivno podobo tega sektorja, predvsem z obravnavanjem navedenih tem, vendar tudi s posebnimi ukrepi, naštetimi v tem poglavju. |
| --- | --- |

9.1

Zaradi bistvenega pomena pristaniškega sektorja za Evropo mora Evropska unija krepiti splošno konkurenčnost in spodbujati pozitivno podobo tega sektorja, predvsem z obravnavanjem navedenih tem, vendar tudi s posebnimi ukrepi, naštetimi v tem poglavju.

| 9.2 | V okviru zunanje politike mora EU posebno pozornost nameniti primerom nelojalne konkurence sosednjih pristanišč, ki niso del EU. To je zlasti pomembno za pristanišča v Baltskem morju, Črnem morju in Sredozemlju. |
| --- | --- |

9.2

V okviru zunanje politike mora EU posebno pozornost nameniti primerom nelojalne konkurence sosednjih pristanišč, ki niso del EU. To je zlasti pomembno za pristanišča v Baltskem morju, Črnem morju in Sredozemlju.

| 9.3 | EU mora tudi ponovno ustvariti pozitivno podobo morskih pristanišč pri evropskih državljanih, poudarjati dodano vrednost pristanišč za evropsko trgovino, blaginjo, kohezijo in kulturo, s čimer bo dosegla, da bo širša javnost podpirala pristanišča. |
| --- | --- |

9.3

EU mora tudi ponovno ustvariti pozitivno podobo morskih pristanišč pri evropskih državljanih, poudarjati dodano vrednost pristanišč za evropsko trgovino, blaginjo, kohezijo in kulturo, s čimer bo dosegla, da bo širša javnost podpirala pristanišča.

| 9.4 | EU lahko spodbuja sodelovanje ter izmenjavo najboljših praks in inovacij med pristanišči s podpiranjem pragmatičnih, praktičnih in raziskovalnih projektov, ki jih podpira industrija. |
| --- | --- |

9.4

EU lahko spodbuja sodelovanje ter izmenjavo najboljših praks in inovacij med pristanišči s podpiranjem pragmatičnih, praktičnih in raziskovalnih projektov, ki jih podpira industrija.

V Bruslju, 26. aprila 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Na posvetovanja so bile povabljene naslednje organizacije:

1

Evropsko združenje špediterskih, transportnih, logističnih in carinskih agentov (CLECAT), Združenje ladjarjev Evropske skupnosti (ECSA), Evropsko združenje pomorskih agentov (ECASBA), Evropski svet ladijskih prevoznikov (ESC), Združenje evropskih gospodarskih zbornic (EUROCHAMBRES), Evropsko združenje pomorskih pilotov (EMPA), Evropsko združenje čolnarjev (European Boatmen's Association, EBA), Evropsko združenje lastnikov vlačilcev (European Tugowners Association, ETA), Evropska federacija delavcev v prometu (ETF), Mednarodni svet pristaniških delavcev (IDC), Organizacija evropskih morskih pristanišč (ESPO), Evropska zveza pristanišč na celinskih vodah (European Federation of Inland Ports, EFIP), Zveza evropskih zasebnih upravljavcev pristanišč (Federation of European Private Port Operators, FEPORT), Evropsko združenje luških kapitanov (European Harbour Masters' Committee, EHMC), Zveza evropskih združenj za skladiščenje rezervoarjev (Federation of European Tank Storage Associations FETSA), EUROGATE GmbH & Co. KGaA, KG in Združenje nemških upravljavcev morskih pristanišč (Federal Association of German Seaport Operators).

(2)  Glej naslednji mnenji EESO na to temo: mnenje EESO o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu do trga pristaniških storitev, UL C 48 z dne 21. 2. 2002, str. 122–129, ter mnenje EESO o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu do trga pristaniških storitev, (COM(2004) 654 konč. – 2004/0240 (COD)), UL C 294 z dne 25. 11. 2005, str. 25–32.

2

Glej tudi mnenje EESO o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o usposabljanju in zaposlovanju pomorščakov, UL C 80 z dne 3. 4. 2002, str. 9–14, in mnenje EESO o dostopnosti Evrope po morju v prihodnje: razvoj dogodkov in kako jih predvideti, UL C 157 z dne 28. 6. 2005, str. 141–146.

(3)  Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom Naj Evropa ostane v gibanju – Trajnostna mobilnost za našo celino – Vmesni pregled Bele knjige Evropske komisije o prometu iz leta 2001, COM(2006) 314 konč.

3

(4)  Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Logistika tovornega prometa v Evropi – ključ do trajnostne mobilnosti, COM(2006) 336 konč.

4

(5)  Nezavezujoči akti pomenijo pravila ravnanja, ki jih določajo instrumenti, ki niso pravno zavezujoči, vendar imajo lahko določen posreden pravni učinek in so namenjeni doseganju praktičnih učinkov. To so na primer sporočila, smernice in kodeksi ravnanja.

5

(6)  Za obsežnejši pregled razvoja na trgu in izzivov glej: ESPO in ITMMA, Factual Report on the European Port Sector (Stvarno poročilo o evropskem pristaniškem sektorju, 2004).

6

Factual Report on the European Port Sector

(7)  Za nedavno analizo glej: Shipping Consultants, The European and Mediterranean Container port Markets to 2015 (Posvetovanja o oceanskih prevozih, Evropski in sredozemski trgi kontejnerskih pristanišč do leta 2015, 2006).

7

Shipping Consultants, The European and Mediterranean Container port Markets to 2015

(8)  Mnenje EESO o dostopnosti Evrope po morju v prihodnje: razvoj dogodkov in kako jih predvideti, UL C 157 z dne 28. 6. 2005, str. 141–146.

8

(9)  To zlasti velja za področje kontejnerskega tovora, kjer je že leta 2002 70 % trga nadziralo šest velikih upravljavcev (ESPO in ITMMA, str. 38), vendar pa je ta pojav prisoten tudi na trgih, kot sta suhi razsuti tovor in splošni tovor.

9

(10)  Za podrobnosti glej mnenje EESO TEN/262 o sporočilu Komisije z naslovom Logistika tovornega prometa v Evropi – ključ do trajnostne mobilnosti, COM(2006) 336 konč.

10

(11)  Za boljši pregled glej na primer okoljsko raziskavo organizacije ESPO: ESPO Environmental Survey 2004 – Review of European Performance in Port Environmental Management.

11

ESPO Environmental Survey 2004 – Review of European Performance in Port Environmental Management

(12)  Evropski direktivi o pticah in habitatih na primer dovoljujeta različne razlage v zvezi z ustreznimi ocenami, že veljavnimi sporazumi, analizami nadomestnih možnosti, tako imenovanimi „nujnimi razlogi prevladujočega javnega interesa“ (Imperative Reasons of Overriding Public Interest, IROPI), zahtevami po nadomestilih itd.

12

Imperative Reasons of Overriding Public Interest, IROPI

(13)  Projekt ECOPORTS, ki ga je podprla Komisija, je potekal do leta 2005 in je spodbujal pristaniške uprave k samoregulaciji v zvezi z okoljskimi zadevami. To delo zdaj opravlja ustanova ECOPORTS; www.ecoports.com.

13

(14)  E. Van Hoydonk, poročilo Platforme za usklajevanje pomorskega prometa o vplivu okoljske zakonodaje EU na vodne poti in pristanišča, 2006.

14

(15)  Zelena knjiga z naslovom Prihodnji pomorski politiki Unije naproti: evropska vizija za oceane in morja, COM(2006) 275 konč.

15

(16)  V skladu z zeleno knjigo ima morsko prostorsko načrtovanje glavno vlogo pri zmanjševanju ranljivosti morskih in obalnih območij. Obsežen sistem prostorskega načrtovanja bi lahko okrepil trden zakonodajni okvir za sektorje, kjer so potrebne velike naložbe, ki so povezane s krajem izvajanja gospodarske dejavnosti. Usklajevanje vseh morskih dejavnosti v okviru inovativnega morskega prostorskega načrtovanja bi lahko pomagal zagotoviti z ekonomskega in okoljskega vidika trajnostni razvoj obalnih regij.

16

(17)  Glej mnenje EESO (TEN/255) o sporočilu Komisije z naslovom Prihodnji pomorski politiki Unije naproti – Evropska vizija za oceane in morja (UL C 93, 27.4.2007).

17

(18)  Kot je priporočeno v navedeni študiji Platforme za usklajevanje pomorskega prometa.

18

(19)  Direktiva 1980/723/EGS, spremenjena z Direktivo 2000/52/ES.

19

(20)  Zdaj se obravnava več predlogov, katerih cilj je posodobitev carine, vključno z zakonodajnima predlogoma za revizijo carinskega zakonika in akcijskega programa Carina 2013.

20

http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/policy_issues/customs_strategy/index_en.htm (op. prev.: stran ni na voljo v slovenskem jeziku).

---

| 20.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 168/63 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 168/63

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o logistiki tovornega prometa v Evropi – Ključ do trajnostne mobilnosti

COM(2006) 336 konč.

(2007/C 168/13)

Evropska komisija je 28. junija 2006 sklenila, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo, zadolžena za pripravo dela EESO na tem področju, je mnenje sprejela 22. marca 2007. Poročevalec je bil g. Barbadillo López.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 435. plenarnem zasedanju 25. in 26. aprila 2007 (seja z dne 26. aprila 2007) s 150 glasovi za, 2 glasovoma proti in 5 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Učinkovit prevozni sektor je ključnega pomena za ohranitev in okrepitev konkurenčnosti EU. Tovorni promet velja za gonilno silo trgovinske izmenjave in blaginje. Za učinkovitost in sodelovanje med različnimi vrstami prevoza je potrebno sodobno upravljanje zapletenih prometnih tokov. |
| --- | --- |

1.1

Učinkovit prevozni sektor je ključnega pomena za ohranitev in okrepitev konkurenčnosti EU. Tovorni promet velja za gonilno silo trgovinske izmenjave in blaginje. Za učinkovitost in sodelovanje med različnimi vrstami prevoza je potrebno sodobno upravljanje zapletenih prometnih tokov.

| 1.2 | Logistika je odločilna za zagotavljanje trajnostne mobilnosti; prispeva k izboljšanju okolja in energetske učinkovitosti, saj poveča učinkovitost, uspešnost in konkurenčnost tovornega prometa. Logistika ni dejavnik za nadzor in upravljanje verige prevoza, vendar pa lahko sodobne logistične rešitve omogočijo učinkovito načrtovanje, upravljanje, nadzorovanje ter izvajanje enomodalnih in multimodalnih prevoznih verig. |
| --- | --- |

1.2

Logistika je odločilna za zagotavljanje trajnostne mobilnosti; prispeva k izboljšanju okolja in energetske učinkovitosti, saj poveča učinkovitost, uspešnost in konkurenčnost tovornega prometa. Logistika ni dejavnik za nadzor in upravljanje verige prevoza, vendar pa lahko sodobne logistične rešitve omogočijo učinkovito načrtovanje, upravljanje, nadzorovanje ter izvajanje enomodalnih in multimodalnih prevoznih verig.

| 1.3 | Infrastruktura predstavlja fizično mrežo, ki je potrebna za razvoj notranjega prevoznega trga. Za njeno optimiziranje je potrebno dvoje: zmanjšati je treba prometne zastoje in povečati dostopnost z uporabo vseh finančnih virov. Učinkovita in racionalna uporaba infrastrukture zagotavlja trajnostno mobilnost. Vendar pa morajo vsi ukrepi za racionalno uporabo infrastrukture vključevati tudi logistične ukrepe za zasebni potniški promet, kajti ključ do trajnostne mobilnosti ni le v tovornem prometu. |
| --- | --- |

1.3

Infrastruktura predstavlja fizično mrežo, ki je potrebna za razvoj notranjega prevoznega trga. Za njeno optimiziranje je potrebno dvoje: zmanjšati je treba prometne zastoje in povečati dostopnost z uporabo vseh finančnih virov. Učinkovita in racionalna uporaba infrastrukture zagotavlja trajnostno mobilnost. Vendar pa morajo vsi ukrepi za racionalno uporabo infrastrukture vključevati tudi logistične ukrepe za zasebni potniški promet, kajti ključ do trajnostne mobilnosti ni le v tovornem prometu.

| 1.4 | Ponudniki in uporabniki prevoznih storitev uporabljajo logistična orodja za optimiziranje prevoza, večjo učinkovitost in uspešnost trgovinskih poslov ter za kar največje zmanjšanje števila praznih voženj. |
| --- | --- |

1.4

Ponudniki in uporabniki prevoznih storitev uporabljajo logistična orodja za optimiziranje prevoza, večjo učinkovitost in uspešnost trgovinskih poslov ter za kar največje zmanjšanje števila praznih voženj.

| 1.5 | Prometna logistika zahteva usposobljene in dobro pripravljene delavce ter upravljavce, ki so usposobljeni za svoj poklic in upoštevajo predpise s področja zdravja in varnosti pri delu. Zato bi bilo treba na področju logistike ob dejavnem sodelovanju socialnih partnerjev pripraviti načrte temeljnega in nadaljnjega usposabljanja. |
| --- | --- |

1.5

Prometna logistika zahteva usposobljene in dobro pripravljene delavce ter upravljavce, ki so usposobljeni za svoj poklic in upoštevajo predpise s področja zdravja in varnosti pri delu. Zato bi bilo treba na področju logistike ob dejavnem sodelovanju socialnih partnerjev pripraviti načrte temeljnega in nadaljnjega usposabljanja.

| 1.6 | Promet je velik porabnik fosilnih goriv, zato bi moralo biti zmanjšanje odvisnosti od teh goriv in zmanjšanje emisij CO2 prednostna naloga. Za spodbujanje uporabe alternativnih energij bi bilo zato treba za prevozni sektor oblikovati poseben program razvoja, raziskav in inovacij ter zanj zagotoviti ustrezna sredstva. Poleg tega bi bilo treba izvajati politiko, ki – zlasti z davčnega vidika – razlikuje med vrstami prevoza. To bi spodbudilo sprejemanje in uporabo novih, okolju prijaznih tehnologij. |
| --- | --- |

1.6

Promet je velik porabnik fosilnih goriv, zato bi moralo biti zmanjšanje odvisnosti od teh goriv in zmanjšanje emisij CO2 prednostna naloga. Za spodbujanje uporabe alternativnih energij bi bilo zato treba za prevozni sektor oblikovati poseben program razvoja, raziskav in inovacij ter zanj zagotoviti ustrezna sredstva. Poleg tega bi bilo treba izvajati politiko, ki – zlasti z davčnega vidika – razlikuje med vrstami prevoza. To bi spodbudilo sprejemanje in uporabo novih, okolju prijaznih tehnologij.

| 1.7 | Logistiko je treba razumeti kot gospodarsko dejavnost, ki jo izvaja prevozni sektor; oblasti pa so odgovorne za vzpostavitev ustreznih splošnih pogojev, ki zagotovijo, da lahko blago kroži kar najbolj učinkovito, uspešno in konkurenčno. |
| --- | --- |

1.7

Logistiko je treba razumeti kot gospodarsko dejavnost, ki jo izvaja prevozni sektor; oblasti pa so odgovorne za vzpostavitev ustreznih splošnih pogojev, ki zagotovijo, da lahko blago kroži kar najbolj učinkovito, uspešno in konkurenčno.

| 1.8 | Pri ladijskem prometu na kratke razdalje je prevozni sektor uspešno sodeloval pri prepoznavanju ozkih grl in ustreznih rešitev. Za dosego podobnih rezultatov bi bilo treba to prakso razširiti še na druge vrste prevoza. |
| --- | --- |

1.8

Pri ladijskem prometu na kratke razdalje je prevozni sektor uspešno sodeloval pri prepoznavanju ozkih grl in ustreznih rešitev. Za dosego podobnih rezultatov bi bilo treba to prakso razširiti še na druge vrste prevoza.

| 1.9 | Nove tehnologije, zlasti evropski satelitski navigacijski sistem Galileo, ki bo zagotovil prihodnje aplikacije za iskanje in sledenje tovora, pomembno prispevajo k razvoju učinkovite, uspešne in sodobne logistike. Vendar pa tehnološki razvoj ne sme ovirati trgovanja, temveč mora biti interoperabilen v vsej EU in dosegljiv za MSP. Raziskave, razvoj in inovacije morajo biti prednostna naloga 7. okvirnega programa, saj lahko tehnološke inovacije v sektorju odprejo nove možnosti. |
| --- | --- |

1.9

Nove tehnologije, zlasti evropski satelitski navigacijski sistem Galileo, ki bo zagotovil prihodnje aplikacije za iskanje in sledenje tovora, pomembno prispevajo k razvoju učinkovite, uspešne in sodobne logistike. Vendar pa tehnološki razvoj ne sme ovirati trgovanja, temveč mora biti interoperabilen v vsej EU in dosegljiv za MSP. Raziskave, razvoj in inovacije morajo biti prednostna naloga 7. okvirnega programa, saj lahko tehnološke inovacije v sektorju odprejo nove možnosti.

| 1.10 | Statistika o prometni logistiki bi morala vključevati vse podrobnosti o vseh vrstah prevoza in njihovih dejavnostih; tako bi dobili zanesljivo sliko stanja in razvoja na tem področju. |
| --- | --- |

1.10

Statistika o prometni logistiki bi morala vključevati vse podrobnosti o vseh vrstah prevoza in njihovih dejavnostih; tako bi dobili zanesljivo sliko stanja in razvoja na tem področju.

| 1.11 | Odpraviti je treba težave, ki jih povzroča interoperabilnost železniškega prevoza, če naj bi vzpostavili posebno mrežo za tovorni prevoz in izboljšali sisteme upravljanja. To bo izboljšalo učinkovitost, delovanje in konkurenčnost železniškega prevoza v primerjavi z drugimi vrstami prevoza. |
| --- | --- |

1.11

Odpraviti je treba težave, ki jih povzroča interoperabilnost železniškega prevoza, če naj bi vzpostavili posebno mrežo za tovorni prevoz in izboljšali sisteme upravljanja. To bo izboljšalo učinkovitost, delovanje in konkurenčnost železniškega prevoza v primerjavi z drugimi vrstami prevoza.

| 1.12 | Uvedba meril kakovosti in upravljanja po načelu „vse na enem mestu“ bo prispevala k razvoju prometne logistike v EU, saj bo ocenjevanje kakovosti na ravni EU omogočilo določeno skladnost pri ocenjevanju logistične storilnosti. Usklajeno in enotno izvajanje administrativnih postopkov bo poenostavilo carinske formalnosti. |
| --- | --- |

1.12

Uvedba meril kakovosti in upravljanja po načelu „vse na enem mestu“ bo prispevala k razvoju prometne logistike v EU, saj bo ocenjevanje kakovosti na ravni EU omogočilo določeno skladnost pri ocenjevanju logistične storilnosti. Usklajeno in enotno izvajanje administrativnih postopkov bo poenostavilo carinske formalnosti.

| 1.13 | Za dosego postavljenih ciljev je pomembno, da bodo različne vrste prevoza vključene v pripravo osnutka prihodnjega akcijskega načrta Komisije. |
| --- | --- |

1.13

Za dosego postavljenih ciljev je pomembno, da bodo različne vrste prevoza vključene v pripravo osnutka prihodnjega akcijskega načrta Komisije.

2.   Uvod

| 2.1 | Logistika je odločilnega pomena za zagotavljanje trajnostne mobilnosti; poleg tega prispeva k zagotavljanju čistejšega okolja in večji energetski učinkovitosti, saj poveča učinkovitost in uspešnost tovornega prometa. |
| --- | --- |

2.1

Logistika je odločilnega pomena za zagotavljanje trajnostne mobilnosti; poleg tega prispeva k zagotavljanju čistejšega okolja in večji energetski učinkovitosti, saj poveča učinkovitost in uspešnost tovornega prometa.

| 2.2 | Pri vmesnem pregledu bele knjige iz leta 2001 je Komisija implicitno priznala pomen sektorja tovornega prometa kot gonilne sile trgovinske izmenjave in gospodarske blaginje v EU. |
| --- | --- |

2.2

Pri vmesnem pregledu bele knjige iz leta 2001 je Komisija implicitno priznala pomen sektorja tovornega prometa kot gonilne sile trgovinske izmenjave in gospodarske blaginje v EU.

| 2.3 | Izkušnje, pridobljene med objavo bele knjige v letu 2001 in njenim vmesnim pregledom poleti 2006, so pokazale, da cestnega prevoza ne moremo zanemariti; poskusi, da bi promet preusmerili na druge vrste prevoza, niso bili preveč uspešni. |
| --- | --- |

2.3

Izkušnje, pridobljene med objavo bele knjige v letu 2001 in njenim vmesnim pregledom poleti 2006, so pokazale, da cestnega prevoza ne moremo zanemariti; poskusi, da bi promet preusmerili na druge vrste prevoza, niso bili preveč uspešni.

| 2.4 | Socialni in gospodarski razvoj Evropske unije je močno odvisen od mobilnosti ljudi in blaga, ki pa mora biti okolju prijazna. Ne moremo govoriti o razvoju, ne da bi pri tem upoštevali potrebe po vzpostavitvi in ohranjanju infrastrukturnega omrežja v skladu z vedno večjimi zahtevami EU. |
| --- | --- |

2.4

Socialni in gospodarski razvoj Evropske unije je močno odvisen od mobilnosti ljudi in blaga, ki pa mora biti okolju prijazna. Ne moremo govoriti o razvoju, ne da bi pri tem upoštevali potrebe po vzpostavitvi in ohranjanju infrastrukturnega omrežja v skladu z vedno večjimi zahtevami EU.

| 2.5 | Trajnostno mobilnost zlasti zagotavlja racionalna in učinkovita uporaba prometnih omrežij – tako v potniškem kot v tovornem prometu. |
| --- | --- |

2.5

Trajnostno mobilnost zlasti zagotavlja racionalna in učinkovita uporaba prometnih omrežij – tako v potniškem kot v tovornem prometu.

| 2.6 | Tovorni promet je odločilen za zagotavljanje trajnostne mobilnosti. Hitra rast tovornega prometa zagotovo prispeva h gospodarskemu razvoju in zaposlovanju. Vendar pa ni tako gotovo, da samo tovorni promet povzroča zastoje, nesreče, hrup, onesnaževanje, vedno večjo odvisnost od uvoženih fosilnih goriv in izgubo energije. |
| --- | --- |

2.6

Tovorni promet je odločilen za zagotavljanje trajnostne mobilnosti. Hitra rast tovornega prometa zagotovo prispeva h gospodarskemu razvoju in zaposlovanju. Vendar pa ni tako gotovo, da samo tovorni promet povzroča zastoje, nesreče, hrup, onesnaževanje, vedno večjo odvisnost od uvoženih fosilnih goriv in izgubo energije.

| 2.7 | Zato bi morale vse pobude za racionalizacijo infrastrukture vključevati tudi logistične ukrepe glede uporabe zasebnega potniškega prevoza, in sicer tako, da se ustvarijo ugodni pogoji za samoumevno uporabo javnega prevoza. Ključ do trajnostne mobilnosti namreč ni le v tovornem prometu. |
| --- | --- |

2.7

Zato bi morale vse pobude za racionalizacijo infrastrukture vključevati tudi logistične ukrepe glede uporabe zasebnega potniškega prevoza, in sicer tako, da se ustvarijo ugodni pogoji za samoumevno uporabo javnega prevoza. Ključ do trajnostne mobilnosti namreč ni le v tovornem prometu.

| 2.8 | Poleg tega vemo, da družba ne povprašuje po cestnem prevozu kar tako, temveč zato, ker je to doslej dokazano najhitrejša, najbolj prilagodljiva in najbolj učinkovita vrsta prevoza. Čeprav je bilo že veliko poskusov, da bi promet preusmerili na železniške in pomorske poti, so bili rezultati – razen pri ladijskem prometu na kratke razdalje in rečnem prevozu – zelo slabi. |
| --- | --- |

2.8

Poleg tega vemo, da družba ne povprašuje po cestnem prevozu kar tako, temveč zato, ker je to doslej dokazano najhitrejša, najbolj prilagodljiva in najbolj učinkovita vrsta prevoza. Čeprav je bilo že veliko poskusov, da bi promet preusmerili na železniške in pomorske poti, so bili rezultati – razen pri ladijskem prometu na kratke razdalje in rečnem prevozu – zelo slabi.

| 2.9 | Napačno bi bilo sklepati, da ponudniki in uporabniki prevoznih storitev še ne uporabljajo logističnih orodij za optimiziranje prometa, ki so potrebna za izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti njihovih dejavnosti. Sodobne logistične rešitve bodo tako pomagale izboljšati učinkovitost različnih vrst prevoza in njihovih kombinacij. |
| --- | --- |

2.9

Napačno bi bilo sklepati, da ponudniki in uporabniki prevoznih storitev še ne uporabljajo logističnih orodij za optimiziranje prometa, ki so potrebna za izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti njihovih dejavnosti. Sodobne logistične rešitve bodo tako pomagale izboljšati učinkovitost različnih vrst prevoza in njihovih kombinacij.

| 2.10 | Nekatere vrste prevoza bodo morale v srednje- in dolgoročnem obdobju delovati veliko bolje in biti bolj konkurenčne, če naj bi se politika kombinacije različnih vrst prevoza razvila spontano kot rezultat prepričanj uporabnikov. Treba je odpraviti neučinkovitost nekaterih vrst prevoza, da bi dosegli večjo konkurenčnost tega prevoza in povečali njegov delež v skupnem ravnovesju. |
| --- | --- |

2.10

Nekatere vrste prevoza bodo morale v srednje- in dolgoročnem obdobju delovati veliko bolje in biti bolj konkurenčne, če naj bi se politika kombinacije različnih vrst prevoza razvila spontano kot rezultat prepričanj uporabnikov. Treba je odpraviti neučinkovitost nekaterih vrst prevoza, da bi dosegli večjo konkurenčnost tega prevoza in povečali njegov delež v skupnem ravnovesju.

| 2.11 | Transportna podjetja optimizirajo vožnje s polno naloženostjo in skrbijo za čim manjše število praznih voženj, ki je še potrebno za vsakodnevno delovanje. |
| --- | --- |

2.11

Transportna podjetja optimizirajo vožnje s polno naloženostjo in skrbijo za čim manjše število praznih voženj, ki je še potrebno za vsakodnevno delovanje.

| 2.12 | Neravnovesje pri ponudbi tovora na odpravnem mestu in namembnem kraju bo vedno težko odpraviti, tudi z uporabo sodobnih logističnih rešitev: vedno bo obstajalo neravnovesje med vhodnim in izhodnim tovorom, ne glede na prometne rešitve. Nobena vrsta prevoza se ne more izogniti iskanju tovora za povratno vožnjo. |
| --- | --- |

2.12

Neravnovesje pri ponudbi tovora na odpravnem mestu in namembnem kraju bo vedno težko odpraviti, tudi z uporabo sodobnih logističnih rešitev: vedno bo obstajalo neravnovesje med vhodnim in izhodnim tovorom, ne glede na prometne rešitve. Nobena vrsta prevoza se ne more izogniti iskanju tovora za povratno vožnjo.

| 2.13 | Glede uporabe okolju prijaznejših vrst prevoza v skladu z akcijskim načrtom Komisije za energetsko učinkovitost (1) je treba opozoriti, da študije Komisije o prometu in okolju pri cestnem prometu ne razlikujejo med zasebnimi in javnimi vrstami prevoza; to bi namreč pokazalo, da intenzivna in neomejena uporaba osebnih vozil povečuje prometne zastoje, onesnaževanje, porabo energije ipd. |
| --- | --- |

2.13

Glede uporabe okolju prijaznejših vrst prevoza v skladu z akcijskim načrtom Komisije za energetsko učinkovitost (1) je treba opozoriti, da študije Komisije o prometu in okolju pri cestnem prometu ne razlikujejo med zasebnimi in javnimi vrstami prevoza; to bi namreč pokazalo, da intenzivna in neomejena uporaba osebnih vozil povečuje prometne zastoje, onesnaževanje, porabo energije ipd.

| 2.14 | Vključevanje logistike v prevozno politiko ni nič novega. Največji napredek na področju logistike so v glavnem dosegla tradicionalna transportna podjetja, ko so se prilagajala zahtevam trga, in je torej rezultat prilagodljivosti in fleksibilnosti transportnih podjetij pri ravnanju z zunanjimi dejavniki, ki jih povzročajo drugi proizvodni sektorji. |
| --- | --- |

2.14

Vključevanje logistike v prevozno politiko ni nič novega. Največji napredek na področju logistike so v glavnem dosegla tradicionalna transportna podjetja, ko so se prilagajala zahtevam trga, in je torej rezultat prilagodljivosti in fleksibilnosti transportnih podjetij pri ravnanju z zunanjimi dejavniki, ki jih povzročajo drugi proizvodni sektorji.

| 2.15 | Transportna podjetja in njihove stranke so prvi, ki sprejemajo ukrepe logistične podpore. Logistika ni dejavnik za nadzor in upravljanje verige prevoza: podjetja so tista, ki vključujejo logistične ukrepe v svoje odločitve in dejavnosti v okviru svojih trgovinskih odnosov. |
| --- | --- |

2.15

Transportna podjetja in njihove stranke so prvi, ki sprejemajo ukrepe logistične podpore. Logistika ni dejavnik za nadzor in upravljanje verige prevoza: podjetja so tista, ki vključujejo logistične ukrepe v svoje odločitve in dejavnosti v okviru svojih trgovinskih odnosov.

| 2.16 | Zaradi prometa v višini več milijonov eurov pogosto prihaja do tega, da se vrednost logističnega sektorja precenjuje in da se ga obravnava kot samostojno dejavnost. Pri tem pa se spregleda dejstvo, da večino teh prihodkov ustvarijo prevozne in druge z njimi povezane storitve. To je namreč sektor, ki dejansko vlaga v osnovna sredstva, krije fiksne stroške in prevaža blago. |
| --- | --- |

2.16

Zaradi prometa v višini več milijonov eurov pogosto prihaja do tega, da se vrednost logističnega sektorja precenjuje in da se ga obravnava kot samostojno dejavnost. Pri tem pa se spregleda dejstvo, da večino teh prihodkov ustvarijo prevozne in druge z njimi povezane storitve. To je namreč sektor, ki dejansko vlaga v osnovna sredstva, krije fiksne stroške in prevaža blago.

| 2.17 | Komisija in Parlament bi lahko prispevala dodano vrednost k razvoju logistike tovornega prometa v Evropi, če bi jima uspelo oblikovati operativni okvir, ki ne bi povzročal trenj med posameznimi vrstami prevoza. Ustvariti morata ugodne pogoje, ki bodo omogočili zbližanje posameznih vrst prevoza, brez ukrepov, ki bi škodili kateri koli posamezni vrsti. |
| --- | --- |

2.17

Komisija in Parlament bi lahko prispevala dodano vrednost k razvoju logistike tovornega prometa v Evropi, če bi jima uspelo oblikovati operativni okvir, ki ne bi povzročal trenj med posameznimi vrstami prevoza. Ustvariti morata ugodne pogoje, ki bodo omogočili zbližanje posameznih vrst prevoza, brez ukrepov, ki bi škodili kateri koli posamezni vrsti.

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Kot je bilo že poudarjeno, je ključni pojem pri vmesnem pregledu bele knjige somodalnost. Z drugimi besedami, učinkovita uporaba različnih vrst prevoza – vsake posebej in kombinirano – je najboljše jamstvo za dosego visoke ravni mobilnosti in hkrati zaščito okolja. |
| --- | --- |

3.1

Kot je bilo že poudarjeno, je ključni pojem pri vmesnem pregledu bele knjige somodalnost. Z drugimi besedami, učinkovita uporaba različnih vrst prevoza – vsake posebej in kombinirano – je najboljše jamstvo za dosego visoke ravni mobilnosti in hkrati zaščito okolja.

| 3.2 | EESO pozdravlja dejstvo, da sporočilo opozarja na potrebo po optimalnem dopolnjevanju različnih vrst prevoza v okviru učinkovitega in celovitega evropskega prevoznega sistema, ki uporabnikom ponuja najboljše možne storitve. Vendar bi bilo glede na sedanje proizvodne sisteme prezgodaj trditi, da danes obstajajo – razen na določenih odsekih – konkurenčne alternative za cestni tovorni prevoz. |
| --- | --- |

3.2

EESO pozdravlja dejstvo, da sporočilo opozarja na potrebo po optimalnem dopolnjevanju različnih vrst prevoza v okviru učinkovitega in celovitega evropskega prevoznega sistema, ki uporabnikom ponuja najboljše možne storitve. Vendar bi bilo glede na sedanje proizvodne sisteme prezgodaj trditi, da danes obstajajo – razen na določenih odsekih – konkurenčne alternative za cestni tovorni prevoz.

| 3.3 | EESO se tudi strinja, da bi moral biti razvoj logistike tovornega prometa predvsem gospodarska dejavnost in dolžnost, ki jo mora ta sektor izpolniti. Oblasti bi morale biti odgovorne za vzpostavitev ustreznih okvirnih pogojev, notranje izvajanje gospodarske logistike pa bi moralo biti prepuščeno podjetjem. |
| --- | --- |

3.3

EESO se tudi strinja, da bi moral biti razvoj logistike tovornega prometa predvsem gospodarska dejavnost in dolžnost, ki jo mora ta sektor izpolniti. Oblasti bi morale biti odgovorne za vzpostavitev ustreznih okvirnih pogojev, notranje izvajanje gospodarske logistike pa bi moralo biti prepuščeno podjetjem.

| 3.4 | EESO meni, da je treba pri uvajanju logističnega vidika v prevozno politiko ustrezno upoštevati različne vrste prevoza; logistična načela morajo biti ključen dejavnik pri sprejemanju odločitev. |
| --- | --- |

3.4

EESO meni, da je treba pri uvajanju logističnega vidika v prevozno politiko ustrezno upoštevati različne vrste prevoza; logistična načela morajo biti ključen dejavnik pri sprejemanju odločitev.

| 3.5 | Nadalje EESO meni, da učinkovito dopolnjevanje vrst prevoza in sodobne logistične rešitve omogočajo učinkovito načrtovanje, upravljanje, nadzorovanje ter izvajanje enomodalnih in multimodalnih prevoznih verig. |
| --- | --- |

3.5

Nadalje EESO meni, da učinkovito dopolnjevanje vrst prevoza in sodobne logistične rešitve omogočajo učinkovito načrtovanje, upravljanje, nadzorovanje ter izvajanje enomodalnih in multimodalnih prevoznih verig.

| 3.6 | Komisija bi morala dati večji poudarek prizadevanjem za optimiziranje učinkovitosti in delovanja vsake posamezne vrste prevoza. Zato je treba spodbuditi pomorski in železniški promet, in sicer s prizadevanji za večjo konkurenčnost (in ne deregulacijo) teh sektorjev, ne pa zapostavljanjem drugih vrst prevoza. Cestni prevoz je treba obravnavati kot ključnega partnerja drugih vrst prevoza; izboljšati je treba njegovo usklajevanje in intermodalnost ter sprejeti ukrepe, ki bodo temu sektorju omogočili, da še naprej ponuja storitve z ustrezno prilagodljivostjo in po primernih cenah. |
| --- | --- |

3.6

Komisija bi morala dati večji poudarek prizadevanjem za optimiziranje učinkovitosti in delovanja vsake posamezne vrste prevoza. Zato je treba spodbuditi pomorski in železniški promet, in sicer s prizadevanji za večjo konkurenčnost (in ne deregulacijo) teh sektorjev, ne pa zapostavljanjem drugih vrst prevoza. Cestni prevoz je treba obravnavati kot ključnega partnerja drugih vrst prevoza; izboljšati je treba njegovo usklajevanje in intermodalnost ter sprejeti ukrepe, ki bodo temu sektorju omogočili, da še naprej ponuja storitve z ustrezno prilagodljivostjo in po primernih cenah.

| 3.7 | Prevozna politika mora odražati zavezanost kakovosti, varnosti, okolju in učinkovitosti prevoza ter zagotoviti, da se bodo uporabniki lahko sami odločili za vrsto prevoza, ki jim najbolj ustreza. |
| --- | --- |

3.7

Prevozna politika mora odražati zavezanost kakovosti, varnosti, okolju in učinkovitosti prevoza ter zagotoviti, da se bodo uporabniki lahko sami odločili za vrsto prevoza, ki jim najbolj ustreza.

| 3.8 | Kot navaja sporočilo, so se v zadnjih letih pojavili nekateri zanimivi trendi, kot je oddaja logističnih storitev zunanjim izvajalcem. Za sodelovanje med vkrcevalci in ponudniki storitev je značilno obsežno povezovanje njihovih organizacijskih in informacijskih struktur. |
| --- | --- |

3.8

Kot navaja sporočilo, so se v zadnjih letih pojavili nekateri zanimivi trendi, kot je oddaja logističnih storitev zunanjim izvajalcem. Za sodelovanje med vkrcevalci in ponudniki storitev je značilno obsežno povezovanje njihovih organizacijskih in informacijskih struktur.

4.   Področja ukrepanja

4.1   Določanje ozkih grl in njihovo odpravljanje

| 4.1.1 | EESO meni, da je za ugotavljanje potencialnih ozkih grl in iskanje rešitev zanje bistveno naslednje: sodelovanje ustreznih akterjev, izmenjava znanja in najboljših praks ter sodelovanje pri oblikovanju politik. |
| --- | --- |

4.1.1

EESO meni, da je za ugotavljanje potencialnih ozkih grl in iskanje rešitev zanje bistveno naslednje: sodelovanje ustreznih akterjev, izmenjava znanja in najboljših praks ter sodelovanje pri oblikovanju politik.

| 4.1.2 | Medtem ko je sektor ladijskega prometa na kratke razdalje uspešno prepoznal in obravnaval ozka grla, pa trenutno, kot je navedeno v sporočilu, ni celovite slike konkretnih ovir, ki otežujejo hitrejši razvoj logistike tovornega prometa v Evropi. |
| --- | --- |

4.1.2

Medtem ko je sektor ladijskega prometa na kratke razdalje uspešno prepoznal in obravnaval ozka grla, pa trenutno, kot je navedeno v sporočilu, ni celovite slike konkretnih ovir, ki otežujejo hitrejši razvoj logistike tovornega prometa v Evropi.

| 4.1.3 | Ugotovljeno pa je bilo, da različni vidiki neposredno vplivajo na sektor cestnega tovornega prevoza in otežujejo njegovo delovanje ter da ni usklajene zakonodaje na področju vprašanj, ki so pomembna za pravičen in konkurenčen trg v razširjeni EU. |
| --- | --- |

4.1.3

Ugotovljeno pa je bilo, da različni vidiki neposredno vplivajo na sektor cestnega tovornega prevoza in otežujejo njegovo delovanje ter da ni usklajene zakonodaje na področju vprašanj, ki so pomembna za pravičen in konkurenčen trg v razširjeni EU.

4.2   Informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT)

| 4.2.1 | Inteligentni prometni sistemi pomagajo zagotoviti bolj učinkovito in racionalno uporabo infrastrukture ter tako zmanjšati število nesreč in prometnih zastojev ter varovati okolje. |
| --- | --- |

4.2.1

Inteligentni prometni sistemi pomagajo zagotoviti bolj učinkovito in racionalno uporabo infrastrukture ter tako zmanjšati število nesreč in prometnih zastojev ter varovati okolje.

| 4.2.2 | Evropski satelitski navigacijski sistem Galileo, ki bo začel delovati leta 2010, bo zagotovil prihodnje aplikacije za vse vrste prevoza, kot npr. za iskanje in sledenje tovora, inteligentni avtomobil (2), spodbujanje novih tehnologij v vozilih, program SESAR bo pomagal izboljšati upravljanje zračnega prometa v okviru enotnega evropskega zračnega prostora, sistem ERTMS pa bo povečal interoperabilnost med nacionalnimi železniškimi omrežji in pozitivno vplival na logistiko. |
| --- | --- |

4.2.2

Evropski satelitski navigacijski sistem Galileo, ki bo začel delovati leta 2010, bo zagotovil prihodnje aplikacije za vse vrste prevoza, kot npr. za iskanje in sledenje tovora, inteligentni avtomobil (2), spodbujanje novih tehnologij v vozilih, program SESAR bo pomagal izboljšati upravljanje zračnega prometa v okviru enotnega evropskega zračnega prostora, sistem ERTMS pa bo povečal interoperabilnost med nacionalnimi železniškimi omrežji in pozitivno vplival na logistiko.

| 4.2.3 | Razumljivo je, da – če želimo zagotoviti povezanost notranjega trga – predpisane tehnične rešitve ne bi smele ovirati trgovanja, temveč se morajo v vsej EU razvijati tako, da se dopolnjujejo, na osnovi interoperabilnih standardov. Skupni standardi, ki jih proizvajalci in izvajalci na splošno sprejemajo, ter sinergije med različnimi sistemi so odločilnega pomena pri povečevanju učinkovitosti logistike. |
| --- | --- |

4.2.3

Razumljivo je, da – če želimo zagotoviti povezanost notranjega trga – predpisane tehnične rešitve ne bi smele ovirati trgovanja, temveč se morajo v vsej EU razvijati tako, da se dopolnjujejo, na osnovi interoperabilnih standardov. Skupni standardi, ki jih proizvajalci in izvajalci na splošno sprejemajo, ter sinergije med različnimi sistemi so odločilnega pomena pri povečevanju učinkovitosti logistike.

| 4.2.4 | Pomembno je oceniti začetne stroške glede tehnologije in programske opreme, ne da bi pri tem ovirali polno udeležbo malih in srednje velikih podjetij na trgu. |
| --- | --- |

4.2.4

Pomembno je oceniti začetne stroške glede tehnologije in programske opreme, ne da bi pri tem ovirali polno udeležbo malih in srednje velikih podjetij na trgu.

| 4.2.5 | EESO se strinja, da mora biti logistika tovornega prometa še naprej prednostna raziskovalna naloga 7. okvirnega programa, saj lahko moderne tehnološke inovacije v sektorju odprejo nove možnosti. |
| --- | --- |

4.2.5

EESO se strinja, da mora biti logistika tovornega prometa še naprej prednostna raziskovalna naloga 7. okvirnega programa, saj lahko moderne tehnološke inovacije v sektorju odprejo nove možnosti.

4.3   Logistično usposabljanje

| 4.3.1 | EESO meni, da se usposabljanja na področju logistike tovornega prometa ne sme omejevati: treba je povečati njegov obseg, da bo zajelo promet in logistiko kot dva različna pojma, ki pa se dopolnjujeta. |
| --- | --- |

4.3.1

EESO meni, da se usposabljanja na področju logistike tovornega prometa ne sme omejevati: treba je povečati njegov obseg, da bo zajelo promet in logistiko kot dva različna pojma, ki pa se dopolnjujeta.

| 4.3.2 | Koristno bi bilo, da bi si prizadevali doseči jasno opredelitev pristojnosti, ki spadajo v obseg logistike, ker trenutno na tem področju ni statističnih podatkov oziroma jasnih opredelitev. Socialni partnerji imajo zato ključno vlogo pri pripravi ustreznega okvira za usposabljanje. |
| --- | --- |

4.3.2

Koristno bi bilo, da bi si prizadevali doseči jasno opredelitev pristojnosti, ki spadajo v obseg logistike, ker trenutno na tem področju ni statističnih podatkov oziroma jasnih opredelitev. Socialni partnerji imajo zato ključno vlogo pri pripravi ustreznega okvira za usposabljanje.

4.4   Statistični podatki

| 4.4.1 | EESO meni, da ne smemo biti zadovoljni z omejenim statističnim vidikom logistike, ne da bi natančno preučili različne vrste prevoza in z njimi povezane dejavnosti. |
| --- | --- |

4.4.1

EESO meni, da ne smemo biti zadovoljni z omejenim statističnim vidikom logistike, ne da bi natančno preučili različne vrste prevoza in z njimi povezane dejavnosti.

| 4.4.2 | Dobro je imeti zanesljivo podobo stanja in razvoja skozi čas, toda vloge prevoza in skladiščenja v tem pogledu ne smemo spregledati. Statistični program Skupnosti 2008–2012 (3) poudarja, da je eden od vidikov, ki jih je treba izboljšati v statistiki EU, razčlenitev po vrstah prevoza, zlasti cestnega. |
| --- | --- |

4.4.2

Dobro je imeti zanesljivo podobo stanja in razvoja skozi čas, toda vloge prevoza in skladiščenja v tem pogledu ne smemo spregledati. Statistični program Skupnosti 2008–2012 (3) poudarja, da je eden od vidikov, ki jih je treba izboljšati v statistiki EU, razčlenitev po vrstah prevoza, zlasti cestnega.

4.5   Uporaba infrastrukture

| 4.5.1 | Kakovost infrastrukture je osnovni element logistike tovornega prometa. |
| --- | --- |

4.5.1

Kakovost infrastrukture je osnovni element logistike tovornega prometa.

| 4.5.2 | Socialni in gospodarski razvoj Evropske unije je močno odvisen od mobilnosti ljudi in blaga. |
| --- | --- |

4.5.2

Socialni in gospodarski razvoj Evropske unije je močno odvisen od mobilnosti ljudi in blaga.

| 4.5.3 | Vseevropska prometna omrežja so bistveni dejavnik v razvoju notranjega prevoznega trga, toda osnovno stanje teh omrežij ni enako v vseh državah članicah EU. V zvezi s tem je treba povedati, da niso vsa vseevropska prometna omrežja obremenjena z zastoji in da se je zato treba soočiti z drugačnimi težavami. |
| --- | --- |

4.5.3

Vseevropska prometna omrežja so bistveni dejavnik v razvoju notranjega prevoznega trga, toda osnovno stanje teh omrežij ni enako v vseh državah članicah EU. V zvezi s tem je treba povedati, da niso vsa vseevropska prometna omrežja obremenjena z zastoji in da se je zato treba soočiti z drugačnimi težavami.

| 4.5.4 | EESO se strinja, da lahko somodalne logistične verige pomagajo odpraviti zastoje na nekaterih koridorjih, tako da bo infrastruktura različnih načinov čim bolje uporabljena s pomočjo eno- in multimodalnega pristopa. |
| --- | --- |

4.5.4

EESO se strinja, da lahko somodalne logistične verige pomagajo odpraviti zastoje na nekaterih koridorjih, tako da bo infrastruktura različnih načinov čim bolje uporabljena s pomočjo eno- in multimodalnega pristopa.

| 4.5.5 | EESO meni, da bi bilo dobro upoštevati problem, ki izvira iz razmer v nekaterih odročnih in najbolj odročnih regijah in državah. Za zagotovitev ustreznega kritja za ta območja je zelo pomembno skrajšati časovne roke in povečati sredstva iz proračuna EU, namenjena gradnji vseevropskih prometnih omrežij, in s tem olajšati med drugim prevoz skozi Pireneje in Alpe, ki je še posebej pomemben. Boljša splošna dostopnost – in s tem povezana večja konkurenčnost – bo izboljšala možnosti za regionalni razvoj. |
| --- | --- |

4.5.5

EESO meni, da bi bilo dobro upoštevati problem, ki izvira iz razmer v nekaterih odročnih in najbolj odročnih regijah in državah. Za zagotovitev ustreznega kritja za ta območja je zelo pomembno skrajšati časovne roke in povečati sredstva iz proračuna EU, namenjena gradnji vseevropskih prometnih omrežij, in s tem olajšati med drugim prevoz skozi Pireneje in Alpe, ki je še posebej pomemben. Boljša splošna dostopnost – in s tem povezana večja konkurenčnost – bo izboljšala možnosti za regionalni razvoj.

| 4.5.6 | Poleg povečanja proračunskih sredstev mora Evropska unija razmisliti o spodbujanju sistema mešanega financiranja za gradnjo in vzdrževanje infrastrukture, kar bo omogočalo stabilnost in pravno jamstvo za vključitev zasebnega kapitala, pod pogojem, da politike cen upoštevajo interese vseh akterjev. |
| --- | --- |

4.5.6

Poleg povečanja proračunskih sredstev mora Evropska unija razmisliti o spodbujanju sistema mešanega financiranja za gradnjo in vzdrževanje infrastrukture, kar bo omogočalo stabilnost in pravno jamstvo za vključitev zasebnega kapitala, pod pogojem, da politike cen upoštevajo interese vseh akterjev.

| 4.5.7 | Ko se zaradi pomanjkanja ustrezne infrastrukture ali neustrezne uporabe infrastrukture pojavi ozko grlo, je treba najti rešitev. |
| --- | --- |

4.5.7

Ko se zaradi pomanjkanja ustrezne infrastrukture ali neustrezne uporabe infrastrukture pojavi ozko grlo, je treba najti rešitev.

4.6   Kakovost storitev

4.6.1   Priznavanje kakovosti

| 4.6.1.1 | Uvedba meril uspešnosti za logistiko tovornega prometa za ocenjevanje in nadzor kakovosti storitev na evropski ravni je lahko za ta sektor koristna, vendar le, če merila uspešnosti ostanejo primerjalno orodje, ki ga lahko uporabljajo podjetja in uporabniki. |
| --- | --- |

4.6.1.1

Uvedba meril uspešnosti za logistiko tovornega prometa za ocenjevanje in nadzor kakovosti storitev na evropski ravni je lahko za ta sektor koristna, vendar le, če merila uspešnosti ostanejo primerjalno orodje, ki ga lahko uporabljajo podjetja in uporabniki.

| 4.6.1.2 | Vsekakor bi določitev evropskih meril uspešnosti omogočila skladnost pri ocenjevanju logistične storilnosti. |
| --- | --- |

4.6.1.2

Vsekakor bi določitev evropskih meril uspešnosti omogočila skladnost pri ocenjevanju logistične storilnosti.

| 4.6.1.3 | Vendar EESO meni, da oblikovanje novih oznak kakovosti v tem sektorju ne sme ustvarjati več birokracije in novih nepotrebnih stroškov. |
| --- | --- |

4.6.1.3

Vendar EESO meni, da oblikovanje novih oznak kakovosti v tem sektorju ne sme ustvarjati več birokracije in novih nepotrebnih stroškov.

4.6.2   Mreža storitev železniškega tovornega prometa

| 4.6.2.1 | EESO se strinja, da ukrep za vzpostavitev železniškega omrežja za tovorni promet, ki bi omogočil oblikovanje posebnih koridorjev za železniški tovor, pomeni izboljšanje, ne bi pa sam po sebi rešil problemov pomanjkanja zanesljivosti in učinkovitosti, ki ju med drugim povzroča nezadostna tehnična in upravna interoperabilnost. |
| --- | --- |

4.6.2.1

EESO se strinja, da ukrep za vzpostavitev železniškega omrežja za tovorni promet, ki bi omogočil oblikovanje posebnih koridorjev za železniški tovor, pomeni izboljšanje, ne bi pa sam po sebi rešil problemov pomanjkanja zanesljivosti in učinkovitosti, ki ju med drugim povzroča nezadostna tehnična in upravna interoperabilnost.

4.7   Pospeševanje in poenostavitev multimodalnih verig

4.7.1   Upravljanje po načelu „vse na enem mestu“ in „skupni evropski morski prostor“

| 4.7.1.1 | EESO podpira uvedbo načela „vse na enem mestu“ ali enotnih okenc za logistične tokove, zlasti multimodalne, kjer se vse carinske (in druge) formalnosti urejajo usklajeno. |
| --- | --- |

4.7.1.1

EESO podpira uvedbo načela „vse na enem mestu“ ali enotnih okenc za logistične tokove, zlasti multimodalne, kjer se vse carinske (in druge) formalnosti urejajo usklajeno.

4.7.2   Spodbujanje multimodalnosti

| 4.7.2.1 | EESO podpira razvoj mreže 21 centrov za pospeševanje pomorskega prevoza na kratkih razdaljah, da bi pospeševanje multimodalnih logističnih rešitev vključila v notranje verige prevoza. |
| --- | --- |

4.7.2.1

EESO podpira razvoj mreže 21 centrov za pospeševanje pomorskega prevoza na kratkih razdaljah, da bi pospeševanje multimodalnih logističnih rešitev vključila v notranje verige prevoza.

4.7.3   Multimodalne obveznosti

| 4.7.3.1 | EESO se strinja, da bi kljub rešitvam, ki bi jih lahko našli za vprašanje odgovornosti v Evropi, Komisija lahko preučila tudi dodano vrednost standardizacije tovrstne prevozne listine za multimodalne prevoze. |
| --- | --- |

4.7.3.1

EESO se strinja, da bi kljub rešitvam, ki bi jih lahko našli za vprašanje odgovornosti v Evropi, Komisija lahko preučila tudi dodano vrednost standardizacije tovrstne prevozne listine za multimodalne prevoze.

4.8   Standardi natovarjanja

| 4.8.1 | Pobuda Komisije za skupne evropske standarde za intermodalne nakladalne enote pri prevozu v EU (4) je sredstvo za uskladitev trenutnega stanja mase in dimenzij nakladalnih enot, toda za dosego tega bo nujno upoštevati trenutne značilnosti prometnih omrežij in možnosti za uporabo teh ukrepov, ne da bi pri tem ogrožali varnost. |
| --- | --- |

4.8.1

Pobuda Komisije za skupne evropske standarde za intermodalne nakladalne enote pri prevozu v EU (4) je sredstvo za uskladitev trenutnega stanja mase in dimenzij nakladalnih enot, toda za dosego tega bo nujno upoštevati trenutne značilnosti prometnih omrežij in možnosti za uporabo teh ukrepov, ne da bi pri tem ogrožali varnost.

5.   Prihodnost

| 5.1 | Akcijski načrt za logistiko tovornega prometa, ki bo pripravljen leta 2007, mora upoštevati predloge sektorjev različnih vrst prevoza, preden da Komisija kakršno koli pobudo za ureditev. |
| --- | --- |

5.1

Akcijski načrt za logistiko tovornega prometa, ki bo pripravljen leta 2007, mora upoštevati predloge sektorjev različnih vrst prevoza, preden da Komisija kakršno koli pobudo za ureditev.

V Bruslju, 26. aprila 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  COM(2006) 545 konč.: Sporočilo Komisije o akcijskem načrtu za energetsko učinkovitost: uresničitev možnosti.

1

Sporočilo Komisije o akcijskem načrtu za energetsko učinkovitost: uresničitev možnosti.

(2)  Sporočilo o pobudi Inteligentni avtomobil – Ozaveščanje o IKT za pametnejša, varnejša in čistejša vozila, COM(2006) 59 konč.

2

(3)  COM(2006) 687 konč.: Odločba Evropskega parlamenta in Sveta o statističnem programu Skupnosti 2008–2012.

3

(4)  COM(2003) 155 konč., kot je bila spremenjena s COM(2004) 361 konč.

4

---

PRILOGA

Naslednje besedilo mnenja strokovne skupine je bilo zavrnjeno v korist amandmaja, sprejetega na plenarnem zasedanju, vendar je prejelo najmanj četrtino glasov:

Točka 4.5.8

EESO predlaga, da začasne omejitve prometa, ki jih nalagajo nacionalne oblasti, zamenjajo omejitve, ki jih bo uskladila Unija, kar bo zahtevalo sprejetje skupnih pravil. Ta ukrep bi moral biti usklajen z deklaracijo o minimalnem vseevropskem cestnem omrežju brez takih omejitev, na katerem se cestni promet lahko odvija brez ovir, pri tem pa je treba upoštevati tudi potrebe drugih uporabnikov omrežja, ne le prevoznikov.

Rezultat glasovanja:

93 glasov za črtanje točke

49 glasov proti

10 vzdržanih.

---

| 20.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 168/68 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 168/68

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Vmesni pregled programa za spodbujanje pomorskega prevoza na kratkih razdaljah [COM(2003) 155 konč.]

COM(2006) 380 konč.

(2007/C 168/14)

Evropska komisija je 13. julija 2006 sklenila, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 22. marca 2007. Poročevalec je bil g. CHAGAS.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 435. plenarnem zasedanju 25. in 26. aprila 2007 (seja z dne 25. aprila 2007) s 108 glasovi za in 2 vzdržanima glasovoma.

1.   Sklepne ugotovitve

| 1.1 | EESO je dosledno podpiral ukrepe za razvoj pomorskega prometa na kratkih razdaljah zaradi njegovega potenciala za rast in ustvarjanje delovnih mest in kot alternativo drugim, okolju manj prijaznim načinom prometa, ker lahko s tem pripomore k zmanjšanju zastojev na cestah, nesreč, hrupa in onesnaževanja zraka. |
| --- | --- |

1.1

EESO je dosledno podpiral ukrepe za razvoj pomorskega prometa na kratkih razdaljah zaradi njegovega potenciala za rast in ustvarjanje delovnih mest in kot alternativo drugim, okolju manj prijaznim načinom prometa, ker lahko s tem pripomore k zmanjšanju zastojev na cestah, nesreč, hrupa in onesnaževanja zraka.

| 1.2 | V svojem mnenju o programu, ki je bilo predstavljeno leta 2003, je EESO poudaril, da je treba zagotoviti pomen vloge kontaktnih točk kot mostu s tem sektorjem ter omogočiti vključitev v intermodalni logistični sistem. EESO poziva države članice in socialne partnerje k močnejšemu prizadevanju za oblikovanje mrež kontaktnih točk. |
| --- | --- |

1.2

V svojem mnenju o programu, ki je bilo predstavljeno leta 2003, je EESO poudaril, da je treba zagotoviti pomen vloge kontaktnih točk kot mostu s tem sektorjem ter omogočiti vključitev v intermodalni logistični sistem. EESO poziva države članice in socialne partnerje k močnejšemu prizadevanju za oblikovanje mrež kontaktnih točk.

| 1.3 | Komisija in države članice morajo nujno prevzeti odgovornost za ustvarjanje pogojev, ki bodo vodili v razvoj različnih načinov prometa, ne le z zagotavljanjem infrastrukture za omogočanje intermodalnosti, ampak tudi z zapolnitvijo vrzeli, ki jo je pustila nesposobnost tega sektorja za soočenje s pomanjkanjem pravega dodatnega sodelovanja za gospodarsko, socialno in okoljsko trajnost. |
| --- | --- |

1.3

Komisija in države članice morajo nujno prevzeti odgovornost za ustvarjanje pogojev, ki bodo vodili v razvoj različnih načinov prometa, ne le z zagotavljanjem infrastrukture za omogočanje intermodalnosti, ampak tudi z zapolnitvijo vrzeli, ki jo je pustila nesposobnost tega sektorja za soočenje s pomanjkanjem pravega dodatnega sodelovanja za gospodarsko, socialno in okoljsko trajnost.

| 1.4 | EESO opaža napredek, dosežen z ukrepi, predlaganimi v programu 2003 za spodbujanje pomorskega prometa na kratkih razdaljah, in poziva k čimprejšnji izvedbi drugih načrtovanih ukrepov, zlasti k odstranitvi ugotovljenih ovir. Vzpostavitev kontaktnih točk in razširitev področja uporabe, da bo obsegalo spodbujanje celinske večmodalnosti in sorodne logistike, bi lahko pripomoglo k doseganju želenih rezultatov. |
| --- | --- |

1.4

EESO opaža napredek, dosežen z ukrepi, predlaganimi v programu 2003 za spodbujanje pomorskega prometa na kratkih razdaljah, in poziva k čimprejšnji izvedbi drugih načrtovanih ukrepov, zlasti k odstranitvi ugotovljenih ovir. Vzpostavitev kontaktnih točk in razširitev področja uporabe, da bo obsegalo spodbujanje celinske večmodalnosti in sorodne logistike, bi lahko pripomoglo k doseganju želenih rezultatov.

| 1.5 | EESO meni, da bi moralo sporočilo omeniti ustanovitev skupnega pomorskega prostora EU, korak, ki bi lahko odločilno prispeval k pomembni vlogi pomorskega prevoza na kratkih razdaljah v prevozu blaga znotraj Skupnosti. Povsem logično bi bilo, da se pomorski promet med pristanišči EU obravnava kot domači promet namesto mednarodni, z očitnimi koristmi v smislu enostavnejših carinskih postopkov. |
| --- | --- |

1.5

EESO meni, da bi moralo sporočilo omeniti ustanovitev skupnega pomorskega prostora EU, korak, ki bi lahko odločilno prispeval k pomembni vlogi pomorskega prevoza na kratkih razdaljah v prevozu blaga znotraj Skupnosti. Povsem logično bi bilo, da se pomorski promet med pristanišči EU obravnava kot domači promet namesto mednarodni, z očitnimi koristmi v smislu enostavnejših carinskih postopkov.

2.   Ozadje

| 2.1 | Evropska komisija je leta 2003 sprejela program za spodbujanje pomorskega prometa na kratkih razdaljah (1) kot odgovor na vabilo sveta prometnih ministrov Komisiji in državam članicam, z namenom, da se zagotovi tako njegovo rast kot tudi uspešno vključitev v obstoječe intermodalne prometne verige. |
| --- | --- |

2.1

Evropska komisija je leta 2003 sprejela program za spodbujanje pomorskega prometa na kratkih razdaljah (1) kot odgovor na vabilo sveta prometnih ministrov Komisiji in državam članicam, z namenom, da se zagotovi tako njegovo rast kot tudi uspešno vključitev v obstoječe intermodalne prometne verige.

| 2.2 | Ta program je sestavljalo 14 ukrepov, od tega 5 zakonodajnih, 4 tehnični in 5 operativnih, ki so nadalje razdeljeni na praktične ukrepe in opremljeni z roki. |
| --- | --- |

2.2

Ta program je sestavljalo 14 ukrepov, od tega 5 zakonodajnih, 4 tehnični in 5 operativnih, ki so nadalje razdeljeni na praktične ukrepe in opremljeni z roki.

| 2.3 | V mnenju, ki je bilo takrat sprejeto (2), je EESO opozoril na potrebo po „doslednem upoštevanju rokov, ki jih je predlagala Komisija“, in poudaril, da se „pomorski promet na kratkih razdaljah ne more razviti v intermodalnost, če ne bodo odpravljena določena ozka grla“. |
| --- | --- |

2.3

V mnenju, ki je bilo takrat sprejeto (2), je EESO opozoril na potrebo po „doslednem upoštevanju rokov, ki jih je predlagala Komisija“, in poudaril, da se „pomorski promet na kratkih razdaljah ne more razviti v intermodalnost, če ne bodo odpravljena določena ozka grla“.

3.   Sporočilo Komisije

| 3.1 | Sporočilo Komisije je pregled stanja izvajanja ukrepov, določenih v programu iz leta 2003, ocena doseženega napredka teh ukrepov do sedaj ter predlog poti naprej. |
| --- | --- |

3.1

Sporočilo Komisije je pregled stanja izvajanja ukrepov, določenih v programu iz leta 2003, ocena doseženega napredka teh ukrepov do sedaj ter predlog poti naprej.

3.2   Zakonodajni ukrepi

| — | direktiva o določenih formalnostih poročanja za ladje (IMO-FAL
   (3)
  ), prenos direktive v nacionalno zakonodajo je skoraj končan; |
| --- | --- |

—

direktiva o določenih formalnostih poročanja za ladje (IMO-FAL
   (3)
  ), prenos direktive v nacionalno zakonodajo je skoraj končan;

| — | subvencijski program Marco Polo (vključuje pomorske avtoceste kot svojstven nov ukrep, opredelitev je dokončana; prve pomorske avtoceste bodo odprte leta 2010) je dokončan do polovice; |
| --- | --- |

—

subvencijski program Marco Polo (vključuje pomorske avtoceste kot svojstven nov ukrep, opredelitev je dokončana; prve pomorske avtoceste bodo odprte leta 2010) je dokončan do polovice;

| — | predlog Komisije za direktivo o intermodalnih nakladalnih enotah še ni dokončno sprejet; |
| --- | --- |

—

predlog Komisije za direktivo o intermodalnih nakladalnih enotah še ni dokončno sprejet;

| — | Direktiva 2005/33/ES uvaja izboljšanje okoljskega delovanja, zlasti na področju SOx, NOx in trdnih delcev. |
| --- | --- |

—

Direktiva 2005/33/ES uvaja izboljšanje okoljskega delovanja, zlasti na področju SOx, NOx in trdnih delcev.

3.3   Tehnični ukrepi

| — | priročnik o carinskih postopkih za pomorski promet na kratkih razdaljah je dokončan; |
| --- | --- |

—

priročnik o carinskih postopkih za pomorski promet na kratkih razdaljah je dokončan;

| — | prepoznavanje in odpravljanje ovir za uspešnejši pomorski promet na kratkih razdaljah v prihodnosti (na primer odstranitev upravnih ovir) je dokončano do polovice; |
| --- | --- |

—

prepoznavanje in odpravljanje ovir za uspešnejši pomorski promet na kratkih razdaljah v prihodnosti (na primer odstranitev upravnih ovir) je dokončano do polovice;

| — | približevanje nacionalnih uporab in računalniško vodenje carinskih postopkov Skupnosti (novi računalniški tranzitni sistem (NCTS)) delujeta od leta 2003; ukrep je dokončan do polovice; |
| --- | --- |

—

približevanje nacionalnih uporab in računalniško vodenje carinskih postopkov Skupnosti (novi računalniški tranzitni sistem (NCTS)) delujeta od leta 2003; ukrep je dokončan do polovice;

| — | raziskave in tehnološki razvoj: tematska mreža za pomorski promet na kratkih razdaljah – REALISE je konec leta 2005 končala svoje delo. Ukrep je dokončan do polovice. |
| --- | --- |

—

raziskave in tehnološki razvoj: tematska mreža za pomorski promet na kratkih razdaljah – REALISE je konec leta 2005 končala svoje delo. Ukrep je dokončan do polovice.

3.4   Operativni ukrepi

| — | administrativne točke „vse na enem mestu“: več kot do polovice dokončano; |
| --- | --- |

—

administrativne točke „vse na enem mestu“: več kot do polovice dokončano;

| — | kontaktne točke za pomorski promet na kratkih razdaljah so nacionalne pomorske uprave, ki se posvetujejo s Komisijo; dokončano več kot do polovice; |
| --- | --- |

—

kontaktne točke za pomorski promet na kratkih razdaljah so nacionalne pomorske uprave, ki se posvetujejo s Komisijo; dokončano več kot do polovice;

| — | središča za spodbujanje pomorskega prevoza na kratkih razdaljah ponujajo nevtralne in nepristranske nasvete o uporabi pomorskega prometa na kratkih razdaljah. Ukrep je dokončan več kot do polovice. Nadaljevalo se bo širjenje geografskega obsega središč, da se zagotovi vsaj njihova finančna varnost; |
| --- | --- |

—

središča za spodbujanje pomorskega prevoza na kratkih razdaljah ponujajo nevtralne in nepristranske nasvete o uporabi pomorskega prometa na kratkih razdaljah. Ukrep je dokončan več kot do polovice. Nadaljevalo se bo širjenje geografskega obsega središč, da se zagotovi vsaj njihova finančna varnost;

| — | izboljšanje podobe pomorskega prometa na kratkih razdaljah (na primer s pomočjo evropske mreže za pomorski promet na kratkih razdaljah); dokončano več kot do polovice; |
| --- | --- |

—

izboljšanje podobe pomorskega prometa na kratkih razdaljah (na primer s pomočjo evropske mreže za pomorski promet na kratkih razdaljah); dokončano več kot do polovice;

| — | statistični podatki: prvi instrument, ki bo omogočil skladno primerjanje načinov prometa, že preizkuša Eurostat; trenutno razpoložljivo matriko za pretvorbo bo treba še dodatno izpopolniti. |
| --- | --- |

—

statistični podatki: prvi instrument, ki bo omogočil skladno primerjanje načinov prometa, že preizkuša Eurostat; trenutno razpoložljivo matriko za pretvorbo bo treba še dodatno izpopolniti.

| 3.5 | Komisija ugotavlja, da so bili predlagani ukrepi pravi, vendar meni, da so v nekaterih primerih potrebni novi cilji z novimi roki. Pri drugih si prizadeva, da bi bili cilji ali natančnejši ali razširjeni. Navaja tudi, da morajo biti pristanišča Skupnosti bolje vključena v logistično verigo. |
| --- | --- |

3.5

Komisija ugotavlja, da so bili predlagani ukrepi pravi, vendar meni, da so v nekaterih primerih potrebni novi cilji z novimi roki. Pri drugih si prizadeva, da bi bili cilji ali natančnejši ali razširjeni. Navaja tudi, da morajo biti pristanišča Skupnosti bolje vključena v logistično verigo.

4.   Splošne ugotovitve

| 4.1 | EESO je dosledno podpiral ukrepe za razvoj pomorskega prometa na kratkih razdaljah zaradi njegovega potenciala za rast in ustvarjanje delovnih mest in kot alternativo drugim, okolju manj prijaznim načinom prevoza, ker bi pripomogel k zmanjšanju zastojev na cestah, nesreč, hrupa in onesnaževanja zraka. |
| --- | --- |

4.1

EESO je dosledno podpiral ukrepe za razvoj pomorskega prometa na kratkih razdaljah zaradi njegovega potenciala za rast in ustvarjanje delovnih mest in kot alternativo drugim, okolju manj prijaznim načinom prevoza, ker bi pripomogel k zmanjšanju zastojev na cestah, nesreč, hrupa in onesnaževanja zraka.

| 4.2 | Zaporedni programi in ukrepi za spodbujanje pomorskega prometa na kratkih razdaljah so dali pomembne rezultate, ki se kažejo v povprečni letni rasti 3,2 % od leta 2000 (8,8 % za prevoz tovora v zabojnikih) in v odstranitvi velikega števila ovir, za katere je bilo ugotovljeno, da ovirajo boljši razvoj sektorja: od začetnih 161 takšnih ozkih grl jih je ostalo le 35. Ta številka domnevno zajema tiste, ki jih je najtežje odstraniti, kar pomeni, da se je treba te poti trdno držati. |
| --- | --- |

4.2

Zaporedni programi in ukrepi za spodbujanje pomorskega prometa na kratkih razdaljah so dali pomembne rezultate, ki se kažejo v povprečni letni rasti 3,2 % od leta 2000 (8,8 % za prevoz tovora v zabojnikih) in v odstranitvi velikega števila ovir, za katere je bilo ugotovljeno, da ovirajo boljši razvoj sektorja: od začetnih 161 takšnih ozkih grl jih je ostalo le 35. Ta številka domnevno zajema tiste, ki jih je najtežje odstraniti, kar pomeni, da se je treba te poti trdno držati.

| 4.3 | Svet je na seji 11. decembra 2006 sprejel vrsto sklepov v zvezi s sporočilom Komisije, skupaj s priporočili o zakonodajnem okviru, krepitvi razvoja in spodbujanju pomorskega prometa na kratkih razdaljah ter sodelovanja med državami članicami in Komisijo in na splošno o podpiranju ukrepov, predlaganih v vmesnem pregledu. |
| --- | --- |

4.3

Svet je na seji 11. decembra 2006 sprejel vrsto sklepov v zvezi s sporočilom Komisije, skupaj s priporočili o zakonodajnem okviru, krepitvi razvoja in spodbujanju pomorskega prometa na kratkih razdaljah ter sodelovanja med državami članicami in Komisijo in na splošno o podpiranju ukrepov, predlaganih v vmesnem pregledu.

| 4.4 | Pri ocenjevanju rezultatov programa približno tri leta po sprejetju Komisija meni, da je „več kot do polovice dokončan“, čeprav ugotavlja, da je treba pomorski promet na kratkih razdaljah bolje vključiti v „logistično oskrbovalno verigo“. Po drugi strani ugotavlja, da bi velik delež predlaganih ukrepov vendar že moral biti dokončan. Primer take zamude je ukrep št. 14 v zvezi s statističnimi podatki, ki je bil predlagan v sporočilu že leta 1992. Prvi instrument zdaj preizkuša Eurostat. |
| --- | --- |

4.4

Pri ocenjevanju rezultatov programa približno tri leta po sprejetju Komisija meni, da je „več kot do polovice dokončan“, čeprav ugotavlja, da je treba pomorski promet na kratkih razdaljah bolje vključiti v „logistično oskrbovalno verigo“. Po drugi strani ugotavlja, da bi velik delež predlaganih ukrepov vendar že moral biti dokončan. Primer take zamude je ukrep št. 14 v zvezi s statističnimi podatki, ki je bil predlagan v sporočilu že leta 1992. Prvi instrument zdaj preizkuša Eurostat.

| 4.5 | V svojem mnenju (4) o programu, ki je bilo predstavljeno leta 2003, je EESO poudaril, da je treba zagotoviti pomen vloge kontaktnih točk kot mostu s tem sektorjem ter omogočiti vključitev v intermodalni logistični sistem. EESO poziva države članice k močnejšemu prizadevanju in socialne partnerje k oblikovanju mrež kontaktnih točk. |
| --- | --- |

4.5

V svojem mnenju (4) o programu, ki je bilo predstavljeno leta 2003, je EESO poudaril, da je treba zagotoviti pomen vloge kontaktnih točk kot mostu s tem sektorjem ter omogočiti vključitev v intermodalni logistični sistem. EESO poziva države članice k močnejšemu prizadevanju in socialne partnerje k oblikovanju mrež kontaktnih točk.

| 4.6 | Ni jasno, ali „večmodalna ... oskrbovalna veriga“ dejansko obstaja, čeprav Komisija uporablja ta izraz: skupek različnih logističnih sistemov in intermodalnih mrež ne moremo šteti za večmodalno verigo kot tako. Pomanjkanje usklajenosti in sodelovanja med različnimi prevoznimi segmenti je jasno glavna ovira za vzpostavitev in oblikovanje celovite in trajnostne prometne politike Skupnosti. |
| --- | --- |

4.6

Ni jasno, ali „večmodalna ... oskrbovalna veriga“ dejansko obstaja, čeprav Komisija uporablja ta izraz: skupek različnih logističnih sistemov in intermodalnih mrež ne moremo šteti za večmodalno verigo kot tako. Pomanjkanje usklajenosti in sodelovanja med različnimi prevoznimi segmenti je jasno glavna ovira za vzpostavitev in oblikovanje celovite in trajnostne prometne politike Skupnosti.

| 4.7 | Komisija in države članice morajo nujno prevzeti odgovornost za ustvarjanje pogojev, ki bodo vodili v razvoj različnih načinov prometa, ne le z zagotavljanjem infrastrukture za omogočanje intermodalnosti, ampak tudi z zapolnitvijo vrzeli, ki jo je pustila nesposobnost tega sektorja za soočenje s pomanjkanjem pravega dodatnega sodelovanja za gospodarsko, socialno in okoljsko trajnost. |
| --- | --- |

4.7

Komisija in države članice morajo nujno prevzeti odgovornost za ustvarjanje pogojev, ki bodo vodili v razvoj različnih načinov prometa, ne le z zagotavljanjem infrastrukture za omogočanje intermodalnosti, ampak tudi z zapolnitvijo vrzeli, ki jo je pustila nesposobnost tega sektorja za soočenje s pomanjkanjem pravega dodatnega sodelovanja za gospodarsko, socialno in okoljsko trajnost.

5.   Posebne ugotovitve

5.1   Zakonodajni ukrepi

| 5.1.1 | Od predlaganih ukrepov le uvedba novih evropskih intermodalnih nakladalnih enot še ni bila izpeljana. Številni gospodarski akterji so izrazili resen dvom glede predloga. Menili so, da mora sprejetje novih modelov za nakladalne enote potekati na mednarodni ravni, ne le zgolj na evropski. Tudi EESO je izrazil nekatere od teh dvomov in želi ustrezne odgovore. Komisija je nedavno ponovno začela razpravo o tem predlogu in videti je, da bi lahko bila prilagoditev, s katero se namerava zagotoviti, da uvedba novega modela zabojnika ne bo nujno povzročila sprememb obstoječih modelov, rešitev za nekatere izražene dvome. |
| --- | --- |

5.1.1

Od predlaganih ukrepov le uvedba novih evropskih intermodalnih nakladalnih enot še ni bila izpeljana. Številni gospodarski akterji so izrazili resen dvom glede predloga. Menili so, da mora sprejetje novih modelov za nakladalne enote potekati na mednarodni ravni, ne le zgolj na evropski. Tudi EESO je izrazil nekatere od teh dvomov in želi ustrezne odgovore. Komisija je nedavno ponovno začela razpravo o tem predlogu in videti je, da bi lahko bila prilagoditev, s katero se namerava zagotoviti, da uvedba novega modela zabojnika ne bo nujno povzročila sprememb obstoječih modelov, rešitev za nekatere izražene dvome.

| 5.1.2 | Program Marco Polo mora biti tudi v prihodnosti pomemben del financiranja in oblikovanja novih in obstoječih poti. Vključitev pomorskih avtocest kot posebnega novega ukrepa bi lahko pomagala to doseči. Vendar pa ostaja določena negotovost v zvezi s konceptom pomorskih avtocest. Medtem ko je treba podpreti idejo za neomejeno uporabo v zvezi s TEN-T, mora biti njihova uvedba pregledna in ne sme povzročati izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

5.1.2

Program Marco Polo mora biti tudi v prihodnosti pomemben del financiranja in oblikovanja novih in obstoječih poti. Vključitev pomorskih avtocest kot posebnega novega ukrepa bi lahko pomagala to doseči. Vendar pa ostaja določena negotovost v zvezi s konceptom pomorskih avtocest. Medtem ko je treba podpreti idejo za neomejeno uporabo v zvezi s TEN-T, mora biti njihova uvedba pregledna in ne sme povzročati izkrivljanja konkurence.

| 5.1.3 | Prizadevanja gospodarstva na področju okoljskega delovanja dajejo pozitivne rezultate. Vendar so potrebne nadaljnje izboljšave delovanja, ne glede na primerjave z drugimi načini prometa. Naložbe v raziskave in razvoj bolj čistega goriva in motorjev je treba pospešiti in aktivno spodbujati. Zakonodajo Skupnosti na tem področju je treba revidirati v skladu z možnimi razvoji. Vlagati je treba tudi v posodobitev nekaterih delov ladjevja Skupnosti. |
| --- | --- |

5.1.3

Prizadevanja gospodarstva na področju okoljskega delovanja dajejo pozitivne rezultate. Vendar so potrebne nadaljnje izboljšave delovanja, ne glede na primerjave z drugimi načini prometa. Naložbe v raziskave in razvoj bolj čistega goriva in motorjev je treba pospešiti in aktivno spodbujati. Zakonodajo Skupnosti na tem področju je treba revidirati v skladu z možnimi razvoji. Vlagati je treba tudi v posodobitev nekaterih delov ladjevja Skupnosti.

| 5.1.4 | EESO ne razume, zakaj sporočilo ne omenja uvedbe skupnega evropskega pomorskega prostora, za razliko od drugih dokumentov, kot so zelena knjiga o prihodnji pomorski politiki, vmesni pregled bele knjige iz leta 2001 in sporočilo o logistični podpori blaga. To bi namreč lahko odločilno prispevalo k pomembni vlogi pomorskega prometa na kratkih razdaljah v prevozu blaga znotraj Skupnosti. Povsem logično bi bilo, da se pomorski promet med pristanišči EU obravnava kot domači promet namesto mednarodni, z očitnimi koristmi v smislu enostavnejših carinskih postopkov. |
| --- | --- |

5.1.4

EESO ne razume, zakaj sporočilo ne omenja uvedbe skupnega evropskega pomorskega prostora, za razliko od drugih dokumentov, kot so zelena knjiga o prihodnji pomorski politiki, vmesni pregled bele knjige iz leta 2001 in sporočilo o logistični podpori blaga. To bi namreč lahko odločilno prispevalo k pomembni vlogi pomorskega prometa na kratkih razdaljah v prevozu blaga znotraj Skupnosti. Povsem logično bi bilo, da se pomorski promet med pristanišči EU obravnava kot domači promet namesto mednarodni, z očitnimi koristmi v smislu enostavnejših carinskih postopkov.

5.2   Tehnični ukrepi

| 5.2.1 | EESO opaža napredek, dosežen s predlaganimi tehničnimi ukrepi, in poziva Komisijo in države članice, da pospešijo njihovo izvajanje. Zlasti pomembno je, da kontaktne skupine med različnimi upravami nadaljujejo z delom, da bi našle skupne rešitve za odstranitev preostalih ovir. |
| --- | --- |

5.2.1

EESO opaža napredek, dosežen s predlaganimi tehničnimi ukrepi, in poziva Komisijo in države članice, da pospešijo njihovo izvajanje. Zlasti pomembno je, da kontaktne skupine med različnimi upravami nadaljujejo z delom, da bi našle skupne rešitve za odstranitev preostalih ovir.

5.3   Operativni ukrepi

| 5.3.1 | Eden od glavnih sklepov Komisije v zvezi z uporabo ukrepov je, da je treba razširiti področje delovanja središč za spodbujanje pomorskega prometa na kratkih razdaljah, da bo zajelo tudi podporo celinske večmodalnosti in sorodne logistike. Izredno pomembno je pospešiti sodelovanje različnih logističnih segmentov s spodbujanjem sodelovanja med njimi samimi. |
| --- | --- |

5.3.1

Eden od glavnih sklepov Komisije v zvezi z uporabo ukrepov je, da je treba razširiti področje delovanja središč za spodbujanje pomorskega prometa na kratkih razdaljah, da bo zajelo tudi podporo celinske večmodalnosti in sorodne logistike. Izredno pomembno je pospešiti sodelovanje različnih logističnih segmentov s spodbujanjem sodelovanja med njimi samimi.

| 5.3.2 | Tako bi tudi kontaktne skupine lahko pomagale poiskati lokalne oziroma regionalne rešitve za odstranitev ovir za boljše delovanje pomorskega prometa na kratkih razdaljah. Treba je spodbujati tudi sodelovanje socialnih partnerjev in foruma pomorske industrije (MIF). |
| --- | --- |

5.3.2

Tako bi tudi kontaktne skupine lahko pomagale poiskati lokalne oziroma regionalne rešitve za odstranitev ovir za boljše delovanje pomorskega prometa na kratkih razdaljah. Treba je spodbujati tudi sodelovanje socialnih partnerjev in foruma pomorske industrije (MIF).

| 5.3.3 | Pomemben element je zagotovitev zanesljivih, usklajenih in natančnih podatkov. Kot je omenjeno zgoraj, je bila ta potreba že izražena v sporočilu iz leta 1992. EESO se zaveda nedavno doseženega napredka in poziva Komisijo ter države članice, da temu vprašanju namenijo več pozornosti. |
| --- | --- |

5.3.3

Pomemben element je zagotovitev zanesljivih, usklajenih in natančnih podatkov. Kot je omenjeno zgoraj, je bila ta potreba že izražena v sporočilu iz leta 1992. EESO se zaveda nedavno doseženega napredka in poziva Komisijo ter države članice, da temu vprašanju namenijo več pozornosti.

V Bruslju, 25. aprila 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  COM(2003) 155 konč.

1

(2)  CESE 1398/2003, poročevalec: g. Chagas. (UL C 32, 5.2.2004)

2

(3)  Obrazci Mednarodne pomorske organizacije.

3

(4)  Glej opombo 2.

4

---

| 20.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 168/71 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 168/71

---

Mnenje Evropskega ekonomsko socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture

COM(2006) 569 konč. – 2006/0182 (COD)

(2007/C 168/15)

Svet je 10. novembra 2006 sklenil, da v skladu s členom 71(1)(c) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 22. marca 2007. Poročevalec je bil g. SIMONS.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje soglasno sprejel na 435. plenarnem zasedanju 25. in 26. aprila 2007 (seja z dne 26. aprila 2007).

1.   Sklepne ugotovitve

| 1.1 | Odbor pozdravlja pobudo Komisije za konkretno oblikovanje tretjega stebra politike varnosti v cestnem prometu, to je izboljšanje varnosti v cestnem prometu. Poleg ukrepov za voznika in za izboljšanje varnosti vozila je cilj predlagane direktive zagotoviti, da se varnostni vidik vključi v vse faze načrtovanja, zasnove in delovanja cestne infrastrukture v vseevropskem cestnem omrežju (TEN-T). V okviru politike varnosti v cestnem prometu so vsi ti vidiki enako pomembni. |
| --- | --- |

1.1

Odbor pozdravlja pobudo Komisije za konkretno oblikovanje tretjega stebra politike varnosti v cestnem prometu, to je izboljšanje varnosti v cestnem prometu. Poleg ukrepov za voznika in za izboljšanje varnosti vozila je cilj predlagane direktive zagotoviti, da se varnostni vidik vključi v vse faze načrtovanja, zasnove in delovanja cestne infrastrukture v vseevropskem cestnem omrežju (TEN-T). V okviru politike varnosti v cestnem prometu so vsi ti vidiki enako pomembni.

| 1.2 | Odbor se sicer zaveda dejstva, da bo učinek ukrepov v zvezi s cestno infrastrukturo tam, kjer je infrastruktura že dobro razvita, načeloma precej manjši od učinka ukrepov za voznika oziroma vozilo, vendar je prepričan, da je treba za izboljšanje varnosti v cestnem prometu in zmanjšanje števila žrtev uporabiti vsa razpoložljiva sredstva. |
| --- | --- |

1.2

Odbor se sicer zaveda dejstva, da bo učinek ukrepov v zvezi s cestno infrastrukturo tam, kjer je infrastruktura že dobro razvita, načeloma precej manjši od učinka ukrepov za voznika oziroma vozilo, vendar je prepričan, da je treba za izboljšanje varnosti v cestnem prometu in zmanjšanje števila žrtev uporabiti vsa razpoložljiva sredstva.

| 1.3 | Po mnenju Odbora se predlagani ukrepi za tretji steber politike varnosti v cestnem prometu ne smejo omejiti le na TEN-T, ampak jih je treba razširiti na vse ceste v državah članicah, ki so zunaj urbanih območij, saj je dokazano, da se na njih dogajajo številne nesreče. Glede na to, da je cilj čim večje zmanjšanje števila žrtev in da je največ uspeha na tem področju (1 300 manj žrtev namesto 600) mogoče pričakovati na drugih cestah kot na TEN-T, je to vidik, ki bi mu Komisija lahko namenila več pozornosti. Odbor meni, da člen 71(1)(c) Pogodbe ES omogoča trdno podlago za to. |
| --- | --- |

1.3

Po mnenju Odbora se predlagani ukrepi za tretji steber politike varnosti v cestnem prometu ne smejo omejiti le na TEN-T, ampak jih je treba razširiti na vse ceste v državah članicah, ki so zunaj urbanih območij, saj je dokazano, da se na njih dogajajo številne nesreče. Glede na to, da je cilj čim večje zmanjšanje števila žrtev in da je največ uspeha na tem področju (1 300 manj žrtev namesto 600) mogoče pričakovati na drugih cestah kot na TEN-T, je to vidik, ki bi mu Komisija lahko namenila več pozornosti. Odbor meni, da člen 71(1)(c) Pogodbe ES omogoča trdno podlago za to.

| 1.4 | Odbor zato poziva države članice, da odobrijo razširitev področja uporabe direktive na vse ceste, ki so zunaj urbanih območij. |
| --- | --- |

1.4

Odbor zato poziva države članice, da odobrijo razširitev področja uporabe direktive na vse ceste, ki so zunaj urbanih območij.

| 1.5 | Komisija je sklenila, da ukrepe predstavi v obliki direktive. Z vidika učinkovitosti predlaganih ukrepov Odbor meni, da direktiva ne bo imela želenega učinka, ker ta instrument državam članicam dopušča preveč svobode, kar pomeni, da se ne bo enotno uporabljal. Po mnenju Odbora mora Komisija ponuditi bolj zavezujoč pravni instrument od direktive, če želi doseči cilj, tj. za polovico zmanjšati število smrtnih žrtev na evropskih cestah do leta 2010 v primerjavi s podatki iz leta 2000. Vsi vpleteni državni in zasebni akterji morajo upoštevati določbe takega pravnega instrumenta. |
| --- | --- |

1.5

Komisija je sklenila, da ukrepe predstavi v obliki direktive. Z vidika učinkovitosti predlaganih ukrepov Odbor meni, da direktiva ne bo imela želenega učinka, ker ta instrument državam članicam dopušča preveč svobode, kar pomeni, da se ne bo enotno uporabljal. Po mnenju Odbora mora Komisija ponuditi bolj zavezujoč pravni instrument od direktive, če želi doseči cilj, tj. za polovico zmanjšati število smrtnih žrtev na evropskih cestah do leta 2010 v primerjavi s podatki iz leta 2000. Vsi vpleteni državni in zasebni akterji morajo upoštevati določbe takega pravnega instrumenta.

| 1.6 | Obvezno upoštevanje načela subsidiarnosti v okviru pravne podlage iz točke 1.3 ni nobena ovira. Nasprotno, za zagotovitev enotne uporabe, ki je v takem primeru zelo potrebna, je pristop Skupnosti odločilnega pomena. |
| --- | --- |

1.6

Obvezno upoštevanje načela subsidiarnosti v okviru pravne podlage iz točke 1.3 ni nobena ovira. Nasprotno, za zagotovitev enotne uporabe, ki je v takem primeru zelo potrebna, je pristop Skupnosti odločilnega pomena.

| 1.7 | Odbor tudi opozarja na pomen analize vzrokov za nesreče na cestah. Le tako je mogoče natančno ugotoviti, do kakšne mere je vzrok za nesreče načrt cestne infrastrukture, in na podlagi tega izvesti učinkovite ukrepe. |
| --- | --- |

1.7

Odbor tudi opozarja na pomen analize vzrokov za nesreče na cestah. Le tako je mogoče natančno ugotoviti, do kakšne mere je vzrok za nesreče načrt cestne infrastrukture, in na podlagi tega izvesti učinkovite ukrepe.

2.   Uvod

| 2.1 | Do devetdesetih let 20. stoletja se je nesreče na cesti obravnavalo kot pojav, ki je neločljivo povezan z mobilnostjo v gospodarstvu in družbi. |
| --- | --- |

2.1

Do devetdesetih let 20. stoletja se je nesreče na cesti obravnavalo kot pojav, ki je neločljivo povezan z mobilnostjo v gospodarstvu in družbi.

| 2.2 | Vloga Evropske skupnosti je bila omejena. Manjkalo ji je jasnih pristojnosti, zato ni mogla veliko narediti. Vendar pa je lahko sprejela direktive, zlasti na področju tehničnih standardov, namenjenih izboljšanju varnostne opreme vozil (obvezna uporaba varnostnih pasov, omejevalniki hitrosti za tovornjake itd.). |
| --- | --- |

2.2

Vloga Evropske skupnosti je bila omejena. Manjkalo ji je jasnih pristojnosti, zato ni mogla veliko narediti. Vendar pa je lahko sprejela direktive, zlasti na področju tehničnih standardov, namenjenih izboljšanju varnostne opreme vozil (obvezna uporaba varnostnih pasov, omejevalniki hitrosti za tovornjake itd.).

| 2.3 | V začetku 21. stoletja pa je prišlo do velikih sprememb v razmišljanju na tem področju. Študije so pokazale, da je varnost v cestnem prometu ena od glavnih skrbi evropske javnosti. To še zlasti velja za cestni promet – način prevoza, ki zahteva največ človeških življenj. |
| --- | --- |

2.3

V začetku 21. stoletja pa je prišlo do velikih sprememb v razmišljanju na tem področju. Študije so pokazale, da je varnost v cestnem prometu ena od glavnih skrbi evropske javnosti. To še zlasti velja za cestni promet – način prevoza, ki zahteva največ človeških življenj.

| 2.4 | Leta 2000 je v prometnih nesrečah v EU, ki je takrat štela 15 držav članic, umrlo več kot 40 000 ljudi in več kot 1,7 milijona je bilo poškodovanih. Neposredni merljivi stroški, povezani z nesrečami na cestah, so se dvignili na 45 milijard EUR, medtem ko so posredni stroški, vključno s telesnimi in psihičnimi posledicami za žrtve in njihove družine, dosegli 160 milijard EUR na leto. |
| --- | --- |

2.4

Leta 2000 je v prometnih nesrečah v EU, ki je takrat štela 15 držav članic, umrlo več kot 40 000 ljudi in več kot 1,7 milijona je bilo poškodovanih. Neposredni merljivi stroški, povezani z nesrečami na cestah, so se dvignili na 45 milijard EUR, medtem ko so posredni stroški, vključno s telesnimi in psihičnimi posledicami za žrtve in njihove družine, dosegli 160 milijard EUR na leto.

| 2.5 | Po sprejetju Maastrichtske pogodbe je Evropska skupnost na pravni ravni postala bolj pripravljena za sprejemanje ukrepov na področju varnosti v cestnem prometu, čeprav uporaba načela subsidiarnosti še vedno ovira vsakršno pravo skupno politiko na tem področju. |
| --- | --- |

2.5

Po sprejetju Maastrichtske pogodbe je Evropska skupnost na pravni ravni postala bolj pripravljena za sprejemanje ukrepov na področju varnosti v cestnem prometu, čeprav uporaba načela subsidiarnosti še vedno ovira vsakršno pravo skupno politiko na tem področju.

| 2.6 | Bela knjiga iz leta 2001 z naslovom Evropska prometna politika za leto 2010: čas za odločitev in sporočilo o Evropskem akcijskem programu za varnost v cestnem prometu sta namenila veliko pozornosti ukrepom za varnost v cestnem prometu. Poleg ukrepov za voznika in vozilo so tretji pomembni element te strategije ukrepi v zvezi s cestno infrastrukturo. |
| --- | --- |

2.6

Bela knjiga iz leta 2001 z naslovom Evropska prometna politika za leto 2010: čas za odločitev in sporočilo o Evropskem akcijskem programu za varnost v cestnem prometu sta namenila veliko pozornosti ukrepom za varnost v cestnem prometu. Poleg ukrepov za voznika in vozilo so tretji pomembni element te strategije ukrepi v zvezi s cestno infrastrukturo.

| 2.7 | V zvezi z infrastrukturo varnosti v cestnem prometu trenutno na evropski ravni ni nobene pobude. Varnost na cestah, opremljenih s sistemi za upravljanje in nadzor prometa, ki temeljijo na informacijski in komunikacijski tehnologiji (IKT), se je sicer izboljšala, vendar se teh instrumentov še zdaleč ne uporablja na vseh cestah. |
| --- | --- |

2.7

V zvezi z infrastrukturo varnosti v cestnem prometu trenutno na evropski ravni ni nobene pobude. Varnost na cestah, opremljenih s sistemi za upravljanje in nadzor prometa, ki temeljijo na informacijski in komunikacijski tehnologiji (IKT), se je sicer izboljšala, vendar se teh instrumentov še zdaleč ne uporablja na vseh cestah.

| 2.8 | Za izboljšanje varnosti cestne infrastrukture je treba še veliko storiti, vendar nacionalne oblasti težijo k zmanjševanju finančnih sredstev, namenjenih za cestno infrastrukturo, kljub vedno večjemu pomenu, ki ga cestnim standardom in cestni varnosti pripisujejo uporabniki cest. |
| --- | --- |

2.8

Za izboljšanje varnosti cestne infrastrukture je treba še veliko storiti, vendar nacionalne oblasti težijo k zmanjševanju finančnih sredstev, namenjenih za cestno infrastrukturo, kljub vedno večjemu pomenu, ki ga cestnim standardom in cestni varnosti pripisujejo uporabniki cest.

| 2.9 | Zato namerava Komisija s tem predlogom direktive vključiti varnost v vse faze cestne infrastrukture v vseevropskem prometnem omrežju (TEN-T). Cilj je uvesti ocene učinka varnosti v cestnem prometu skupaj z gospodarskimi in okoljskimi analizami. |
| --- | --- |

2.9

Zato namerava Komisija s tem predlogom direktive vključiti varnost v vse faze cestne infrastrukture v vseevropskem prometnem omrežju (TEN-T). Cilj je uvesti ocene učinka varnosti v cestnem prometu skupaj z gospodarskimi in okoljskimi analizami.

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Po mnenju Odbora je cilj Komisije za polovico zmanjšati število smrtnih žrtev prometnih nesreč do leta 2010 v primerjavi z letom 2000 (s 40 000 leta 2000 na 25 000 leta 2010) zelo visoko zastavljen. O tem je Odbor že izrazil svoje stališče v mnenju z dne 10. decembra 2003 o sporočilu Komisije z naslovom Evropski akcijski program za varnost v cestnem prometu: razpolovitev števila žrtev prometnih nesreč v Evropski uniji do leta 2010 – deljena odgovornost. |
| --- | --- |

3.1

Po mnenju Odbora je cilj Komisije za polovico zmanjšati število smrtnih žrtev prometnih nesreč do leta 2010 v primerjavi z letom 2000 (s 40 000 leta 2000 na 25 000 leta 2010) zelo visoko zastavljen. O tem je Odbor že izrazil svoje stališče v mnenju z dne 10. decembra 2003 o sporočilu Komisije z naslovom Evropski akcijski program za varnost v cestnem prometu: razpolovitev števila žrtev prometnih nesreč v Evropski uniji do leta 2010 – deljena odgovornost.

| 3.2 | Leta 2005 se je število žrtev prometnih nesreč še povečalo – na 41 500 oseb. Kljub dejstvu, da so bili v tem času sprejeti številni ukrepi na področju izboljšanja varnosti v cestnem prometu, Odbor meni, da je vsaka žrtev preveč, in zato od Komisije pričakuje bolj energičen odziv za dosego zastavljenega cilja, na primer z začetkom obsežne evropske kampanje za varnost v cestnem prometu in dajanjem priporočil državam članicam o uvedbi bolj strogih ukrepov, s katerimi bi zmanjšali število žrtev prometnih nesreč. |
| --- | --- |

3.2

Leta 2005 se je število žrtev prometnih nesreč še povečalo – na 41 500 oseb. Kljub dejstvu, da so bili v tem času sprejeti številni ukrepi na področju izboljšanja varnosti v cestnem prometu, Odbor meni, da je vsaka žrtev preveč, in zato od Komisije pričakuje bolj energičen odziv za dosego zastavljenega cilja, na primer z začetkom obsežne evropske kampanje za varnost v cestnem prometu in dajanjem priporočil državam članicam o uvedbi bolj strogih ukrepov, s katerimi bi zmanjšali število žrtev prometnih nesreč.

| 3.3 | Po mnenju Odbora so ukrepi Skupnosti za izboljšanje varnosti v cestnem prometu, ki so namenjeni voznikom in vozilom, najučinkovitejši. Ukrepi za izboljšanje cestne infrastrukture, tretjega stebra politike varnosti v cestnem prometu, so manj učinkoviti in bi glede na položaj v posamezni državi članici imeli manjši učinek na zmanjšanje števila žrtev. Glede na to Odbor ocenjuje, da je treba uporabiti vsa sredstva, da se zmanjša število nesreč, na primer z uvedbo standardov za načrtovanje cestne infrastrukture in postavljanjem oznak v državah članicah EU. |
| --- | --- |

3.3

Po mnenju Odbora so ukrepi Skupnosti za izboljšanje varnosti v cestnem prometu, ki so namenjeni voznikom in vozilom, najučinkovitejši. Ukrepi za izboljšanje cestne infrastrukture, tretjega stebra politike varnosti v cestnem prometu, so manj učinkoviti in bi glede na položaj v posamezni državi članici imeli manjši učinek na zmanjšanje števila žrtev. Glede na to Odbor ocenjuje, da je treba uporabiti vsa sredstva, da se zmanjša število nesreč, na primer z uvedbo standardov za načrtovanje cestne infrastrukture in postavljanjem oznak v državah članicah EU.

| 3.4 | Stališče Odbora o učinkih predlagane direktive potrjuje analiza učinka predloga direktive iz leta 2003, ki jo je izvedla tematska mreža ROSEBUD. Ta študija je pokazala, da je bila realna ocena, da bi izvajanje direktive o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture v okviru evropske prometne mreže omogočilo zmanjšanje števila smrtnih žrtev vsako leto za več kot 600 in števila poškodovanih za več kot 7 000. Če bi ta direktiva veljala tudi za ceste zunaj urbanih območij, bi se število žrtev zmanjšalo za približno 1 300 na leto, kar bi pomenilo prihranek 5 milijard EUR letno. |
| --- | --- |

3.4

Stališče Odbora o učinkih predlagane direktive potrjuje analiza učinka predloga direktive iz leta 2003, ki jo je izvedla tematska mreža ROSEBUD. Ta študija je pokazala, da je bila realna ocena, da bi izvajanje direktive o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture v okviru evropske prometne mreže omogočilo zmanjšanje števila smrtnih žrtev vsako leto za več kot 600 in števila poškodovanih za več kot 7 000. Če bi ta direktiva veljala tudi za ceste zunaj urbanih območij, bi se število žrtev zmanjšalo za približno 1 300 na leto, kar bi pomenilo prihranek 5 milijard EUR letno.

| 3.5 | Odbor meni, da člen 71(1)(c) Pogodbe ES omogoča trdno podlago za to. Odbor zato poziva države članice, da odobrijo razširitev področja uporabe direktive na vse ceste, ki so zunaj urbanih območij. |
| --- | --- |

3.5

Odbor meni, da člen 71(1)(c) Pogodbe ES omogoča trdno podlago za to. Odbor zato poziva države članice, da odobrijo razširitev področja uporabe direktive na vse ceste, ki so zunaj urbanih območij.

| 3.6 | Predlog direktive določa minimalno število elementov, ki so po mnenju Komisije potrebni za vpliv na varnost in za razširitev postopkov, ki so se izkazali za učinkovite. V zvezi s tem Komisija navaja naslednje štiri postopke, ki so bistveni za vsak sistem upravljanja varnosti cestne infrastrukture: oceno učinka smernic na varnost v cestnem prometu, preverjanje varnosti v cestnem prometu, opredelitev nevarnih odsekov (črnih točk) in inšpekcijski pregled varnosti kot del rednega vzdrževanja cest. Odbor resno dvomi v učinkovitost predlaganih ukrepov v obliki direktive, ker se ti štirje postopki skoraj zagotovo ne bi enotno uporabljali v vseh državah članicah EU. |
| --- | --- |

3.6

Predlog direktive določa minimalno število elementov, ki so po mnenju Komisije potrebni za vpliv na varnost in za razširitev postopkov, ki so se izkazali za učinkovite. V zvezi s tem Komisija navaja naslednje štiri postopke, ki so bistveni za vsak sistem upravljanja varnosti cestne infrastrukture: oceno učinka smernic na varnost v cestnem prometu, preverjanje varnosti v cestnem prometu, opredelitev nevarnih odsekov (črnih točk) in inšpekcijski pregled varnosti kot del rednega vzdrževanja cest. Odbor resno dvomi v učinkovitost predlaganih ukrepov v obliki direktive, ker se ti štirje postopki skoraj zagotovo ne bi enotno uporabljali v vseh državah članicah EU.

| 3.7 | Komisija meni, da je direktiva ustrezen instrument za dosego izboljšanja varnosti in zmanjšanje upravnih stroškov ob upoštevanju različnih tradicij, vrednot in standardov, veljavnih v državah članicah. Odbor se s tem ne strinja iz razlogov, opisanih v točkah 3.4 in 3.5. |
| --- | --- |

3.7

Komisija meni, da je direktiva ustrezen instrument za dosego izboljšanja varnosti in zmanjšanje upravnih stroškov ob upoštevanju različnih tradicij, vrednot in standardov, veljavnih v državah članicah. Odbor se s tem ne strinja iz razlogov, opisanih v točkah 3.4 in 3.5.

| 3.8 | Direktiva ne bo imela želenega učinka, ker ta instrument državam članicam dopušča preveč svobode, kar pomeni, da se ne bo enotno uporabljal. Po mnenju Odbora mora Komisija ponuditi bolj zavezujoč pravni instrument od direktive, če želi doseči cilj, tj. za polovico zmanjšati število smrtnih žrtev na evropskih cestah do leta 2010 v primerjavi s podatki iz leta 2000. Vsi vpleteni državni in zasebni akterji morajo upoštevati določbe takega pravnega instrumenta. |
| --- | --- |

3.8

Direktiva ne bo imela želenega učinka, ker ta instrument državam članicam dopušča preveč svobode, kar pomeni, da se ne bo enotno uporabljal. Po mnenju Odbora mora Komisija ponuditi bolj zavezujoč pravni instrument od direktive, če želi doseči cilj, tj. za polovico zmanjšati število smrtnih žrtev na evropskih cestah do leta 2010 v primerjavi s podatki iz leta 2000. Vsi vpleteni državni in zasebni akterji morajo upoštevati določbe takega pravnega instrumenta.

| 3.9 | Po mnenju Komisije bodo predlogi v predlagani direktivi povzročili le manjše povečanje stroškov, ki jih bo hitro ublažilo zmanjšanje števila nesreč. Odbor se sprašuje, na osnovi česa je Komisija prišla do tega spoznanja. |
| --- | --- |

3.9

Po mnenju Komisije bodo predlogi v predlagani direktivi povzročili le manjše povečanje stroškov, ki jih bo hitro ublažilo zmanjšanje števila nesreč. Odbor se sprašuje, na osnovi česa je Komisija prišla do tega spoznanja.

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | Po mnenju Odbora se predlagani ukrepi za cestno infrastrukturo – tretji steber politike varnosti v cestnem prometu – ne smejo omejiti le na TEN-T tako kot druga dva stebra (vozniki in vozila), ampak jih je treba razširiti na vse ceste v državah članicah, ki so zunaj urbanih območij, saj je dokazano, da se na njih dogajajo številne nesreče. |
| --- | --- |

4.1

Po mnenju Odbora se predlagani ukrepi za cestno infrastrukturo – tretji steber politike varnosti v cestnem prometu – ne smejo omejiti le na TEN-T tako kot druga dva stebra (vozniki in vozila), ampak jih je treba razširiti na vse ceste v državah članicah, ki so zunaj urbanih območij, saj je dokazano, da se na njih dogajajo številne nesreče.

| 4.2 | To je tudi eden od rezultatov javnega spletnega posvetovanja, ki je potekalo od 12. aprila do 19. maja 2006. Velik delež sodelujočih v anketi je predlagal razširitev določb direktive na ceste, ki niso del vseevropskega omrežja, saj bi ravno na teh cestah lahko rešili največ življenj. |
| --- | --- |

4.2

To je tudi eden od rezultatov javnega spletnega posvetovanja, ki je potekalo od 12. aprila do 19. maja 2006. Velik delež sodelujočih v anketi je predlagal razširitev določb direktive na ceste, ki niso del vseevropskega omrežja, saj bi ravno na teh cestah lahko rešili največ življenj.

| 4.3 | Predlog direktive določa postopke za oceno učinkov na varnost v cestnem prometu, preverjanje varnosti in inšpekcijske preglede varnosti. Od vsake države članice se pričakuje, da bo uporabljala elemente, naštete v prilogah, in zagotovila zahtevane podatke na enoten način. Odbor meni, da instrument, kot je direktiva, dopušča državam članicam preveč svobode, da bi bila mogoča verodostojna primerjava učinkov direktive. |
| --- | --- |

4.3

Predlog direktive določa postopke za oceno učinkov na varnost v cestnem prometu, preverjanje varnosti in inšpekcijske preglede varnosti. Od vsake države članice se pričakuje, da bo uporabljala elemente, naštete v prilogah, in zagotovila zahtevane podatke na enoten način. Odbor meni, da instrument, kot je direktiva, dopušča državam članicam preveč svobode, da bi bila mogoča verodostojna primerjava učinkov direktive.

| 4.4 | V Prilogi 1 predloga direktive z naslovom Ocena učinka smernic na varnost v cestnem prometu je navedeno določeno število elementov, ki jih morajo države članice pri oceni upoštevati. Ta seznam daje državam članicam veliko svobode pri izvedbi ocene, tako da je malo verjetno, da bodo dobile rezultate, ki jih bo mogoče primerjati. |
| --- | --- |

4.4

V Prilogi 1 predloga direktive z naslovom Ocena učinka smernic na varnost v cestnem prometu je navedeno določeno število elementov, ki jih morajo države članice pri oceni upoštevati. Ta seznam daje državam članicam veliko svobode pri izvedbi ocene, tako da je malo verjetno, da bodo dobile rezultate, ki jih bo mogoče primerjati.

| 4.5 | Enako lahko rečemo za seznam meril za preverjanje varnosti v cestnem prometu, ki so navedena v Prilogi II predloga direktive. Tudi v tem primeru imajo države članice številne možnosti interpretacije. |
| --- | --- |

4.5

Enako lahko rečemo za seznam meril za preverjanje varnosti v cestnem prometu, ki so navedena v Prilogi II predloga direktive. Tudi v tem primeru imajo države članice številne možnosti interpretacije.

| 4.6 | Pri inšpekcijskih pregledih varnosti se poleg istega argumenta pojavi dodatna težava, in sicer da je med merili in elementi iz Priloge III predloga direktive eden od elementov za poročanje inšpekcijskih ekip imenovan „analiza poročil o nesreči“. Odbor meni, da poudarek ne bi smel biti na poročilih o nesrečah, ampak na vzrokih nesreč. Tega vidika na žalost ni v členu 7 predloga direktive niti v Prilogi IV, ki podrobno obravnava podatke o nesrečah, ki so zajeti v poročilih o nesrečah. |
| --- | --- |

4.6

Pri inšpekcijskih pregledih varnosti se poleg istega argumenta pojavi dodatna težava, in sicer da je med merili in elementi iz Priloge III predloga direktive eden od elementov za poročanje inšpekcijskih ekip imenovan „analiza poročil o nesreči“. Odbor meni, da poudarek ne bi smel biti na poročilih o nesrečah, ampak na vzrokih nesreč. Tega vidika na žalost ni v členu 7 predloga direktive niti v Prilogi IV, ki podrobno obravnava podatke o nesrečah, ki so zajeti v poročilih o nesrečah.

| 4.7 | Kot je Odbor že poudaril v svojem mnenju z dne 10. decembra 2003 o sporočilu Komisije: Evropski akcijski program za varnost v cestnem prometu: razpolovitev števila žrtev prometnih nesreč v Evropski uniji do leta 2010 – deljena odgovornost, lahko velik delež podatkov pridobimo s podrobno obravnavo črnih točk in analizo vzrokov nesreč za vsako od njih. V istem mnenju Odbor namenja pozornost tudi delu organizacije Euro-RAP, ki izdaja avtokarte različnih evropskih držav z označbo stopnje nevarnosti različnih cest. Te karte so narejene na osnovi števila nesreč, ki se zgodijo. |
| --- | --- |

4.7

Kot je Odbor že poudaril v svojem mnenju z dne 10. decembra 2003 o sporočilu Komisije: Evropski akcijski program za varnost v cestnem prometu: razpolovitev števila žrtev prometnih nesreč v Evropski uniji do leta 2010 – deljena odgovornost, lahko velik delež podatkov pridobimo s podrobno obravnavo črnih točk in analizo vzrokov nesreč za vsako od njih. V istem mnenju Odbor namenja pozornost tudi delu organizacije Euro-RAP, ki izdaja avtokarte različnih evropskih držav z označbo stopnje nevarnosti različnih cest. Te karte so narejene na osnovi števila nesreč, ki se zgodijo.

| 4.8 | Odbor svetuje Komisiji, da predlogu doda priporočilo za države članice, da ob glavnih cestah povečajo število parkirnih površin za vse uporabnike, tudi invalide. Zaželeno je, da bi bile parkirne površine varovane, ker sicer vozniki nadaljujejo pot, posledica tega pa je med drugim tudi neupoštevanje predpisov o času vožnje in počitku ter s tem ogrožanje varnosti v cestnem prometu. |
| --- | --- |

4.8

Odbor svetuje Komisiji, da predlogu doda priporočilo za države članice, da ob glavnih cestah povečajo število parkirnih površin za vse uporabnike, tudi invalide. Zaželeno je, da bi bile parkirne površine varovane, ker sicer vozniki nadaljujejo pot, posledica tega pa je med drugim tudi neupoštevanje predpisov o času vožnje in počitku ter s tem ogrožanje varnosti v cestnem prometu.

| 4.9 | Odbor meni, da se vprašanju osvetlitve cest ne namenja dovolj pozornosti. Priporočljivo je, da države članice za izboljšanje varnosti v cestnem prometu uskladijo svoje politike na tem področju. |
| --- | --- |

4.9

Odbor meni, da se vprašanju osvetlitve cest ne namenja dovolj pozornosti. Priporočljivo je, da države članice za izboljšanje varnosti v cestnem prometu uskladijo svoje politike na tem področju.

| 4.10 | Na koncu želi Odbor opozoriti Komisijo, da morajo države članice poskrbeti za vidno označitev črnih točk, tj. cest, na katerih se nesreče pogosto dogajajo, saj je to pomembno orodje za izboljšanje ozaveščenosti uporabnikov cest. |
| --- | --- |

4.10

Na koncu želi Odbor opozoriti Komisijo, da morajo države članice poskrbeti za vidno označitev črnih točk, tj. cest, na katerih se nesreče pogosto dogajajo, saj je to pomembno orodje za izboljšanje ozaveščenosti uporabnikov cest.

V Bruslju, 26. aprila 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 20.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 168/74 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 168/74

---

Mnenje Evropskega ekonomsko socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 97/67/ES glede popolnega izoblikovanja notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti

COM(2006) 594 konč. – 2006/0196 (COD)

(2007/C 168/16)

Svet je 1. decembra 2006 sklenil, da v skladu s členi 47(2), 55 in 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 22. marca 2007. Poročevalec je bil g. HENCKS.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 435. plenarnem zasedanju 25. in 26. aprila 2007 (seja z dne 26. aprila) s 131 glasovi za, 26 glasovi proti in 8 vzdržanimi glasovi.

1.   Priporočila

| 1.1 | V skladu s predlogom obravnavane direktive namerava Komisija 1. januarja 2009 narediti zadnji korak v odpiranju poštnega trga, pri čemer bi se v vseh državah članicah ohranile glavne točke sedanje ravni univerzalnih storitev, ukinjene pa bi bile izključne pravice (rezervirano področje), s katerimi so se financirale te univerzalne storitve. |
| --- | --- |

1.1

V skladu s predlogom obravnavane direktive namerava Komisija 1. januarja 2009 narediti zadnji korak v odpiranju poštnega trga, pri čemer bi se v vseh državah članicah ohranile glavne točke sedanje ravni univerzalnih storitev, ukinjene pa bi bile izključne pravice (rezervirano področje), s katerimi so se financirale te univerzalne storitve.

| 1.2 | Pri organizaciji te zadnje faze je najtežje določiti nadaljnje ukrepe za ohranitev učinkovitega in konkurenčnega poštnega sektorja, ki bo posameznikom in podjetjem v Evropi še naprej zagotavljal visokokakovostno univerzalno storitev po dostopnih tarifah, v interesu gospodarske konkurenčnosti, potreb državljanov (ne glede na njihove zemljepisne, finančne ali druge okoliščine), zaposlovanja in trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

1.2

Pri organizaciji te zadnje faze je najtežje določiti nadaljnje ukrepe za ohranitev učinkovitega in konkurenčnega poštnega sektorja, ki bo posameznikom in podjetjem v Evropi še naprej zagotavljal visokokakovostno univerzalno storitev po dostopnih tarifah, v interesu gospodarske konkurenčnosti, potreb državljanov (ne glede na njihove zemljepisne, finančne ali druge okoliščine), zaposlovanja in trajnostnega razvoja.

| 1.3 | EESO ocenjuje, da elementi, ki jih je v podporo svojemu predlogu navedla Komisija, niso nujno in dovolj trdno jamstvo trajnega financiranja univerzalne storitve v vseh državah članicah, še posebej v tistih s težavno fizično in družbeno geografijo, zato zaenkrat ne morejo nadomestiti financiranja s pomočjo rezerviranega področja, ki se je v številnih državah članicah izkazalo za učinkovit in pravičen sistem. |
| --- | --- |

1.3

EESO ocenjuje, da elementi, ki jih je v podporo svojemu predlogu navedla Komisija, niso nujno in dovolj trdno jamstvo trajnega financiranja univerzalne storitve v vseh državah članicah, še posebej v tistih s težavno fizično in družbeno geografijo, zato zaenkrat ne morejo nadomestiti financiranja s pomočjo rezerviranega področja, ki se je v številnih državah članicah izkazalo za učinkovit in pravičen sistem.

| 1.4 | EESO ne more podpreti tega, da bi preostale stroške univerzalne storitve pokrili bodisi z uvedbo plačila ali zvišanja tarif za uporabnike bodisi z javnimi subvencijami, saj dosedanje financiranje univerzalne storitve ne vključuje posebnih pristojbin za uporabnike oziroma davkoplačevalce. |
| --- | --- |

1.4

EESO ne more podpreti tega, da bi preostale stroške univerzalne storitve pokrili bodisi z uvedbo plačila ali zvišanja tarif za uporabnike bodisi z javnimi subvencijami, saj dosedanje financiranje univerzalne storitve ne vključuje posebnih pristojbin za uporabnike oziroma davkoplačevalce.

| 1.5 | Odboru se v tej fazi ne zdita prepričljiva niti t. i. sistem play or pay, po katerem ima vsak operater izbiro med obveznostjo po zagotavljanju univerzalne storitve ali finančnim prispevkom za stroške te storitve, niti kompenzacijski sklad. |
| --- | --- |

1.5

Odboru se v tej fazi ne zdita prepričljiva niti t. i. sistem play or pay, po katerem ima vsak operater izbiro med obveznostjo po zagotavljanju univerzalne storitve ali finančnim prispevkom za stroške te storitve, niti kompenzacijski sklad.

| 1.6 | Komisija mora natančno določiti okvir, v katerem bi potekala liberalizacija poštnih storitev. To je nujno pred odpravo rezerviranega področja, ki je potrebno za financiranje univerzalne storitve. |
| --- | --- |

1.6

Komisija mora natančno določiti okvir, v katerem bi potekala liberalizacija poštnih storitev. To je nujno pred odpravo rezerviranega področja, ki je potrebno za financiranje univerzalne storitve.

| 1.7 | Glede na vse negotovosti in tveganja, ki spremljajo popolno liberalizacijo poštnega trga, se zdi rok 1. januar 2009 nerealen, še posebej zato, ker poštni operaterji v državah članicah, ki so se Uniji pridružile šele leta 2004, ne bi imeli dovolj časa, da se prilagodijo novim okoliščinam. |
| --- | --- |

1.7

Glede na vse negotovosti in tveganja, ki spremljajo popolno liberalizacijo poštnega trga, se zdi rok 1. januar 2009 nerealen, še posebej zato, ker poštni operaterji v državah članicah, ki so se Uniji pridružile šele leta 2004, ne bi imeli dovolj časa, da se prilagodijo novim okoliščinam.

| 1.8 | EESO zahteva:






  — | da se obstoječa direktiva podaljša, |
| --- | --- | --- |

1.8

EESO zahteva:

—

da se obstoječa direktiva podaljša,

| — | da se rok za morebitno popolno liberalizacijo poštnega sektorja prestavi na 1. januar 2012, pod pogojem, da se do takrat v tesnem posvetovanju z vsemi vpletenimi stranmi najdejo verodostojne možnosti financiranja, ki so boljše od rezerviranega področja, |
| --- | --- |

—

da se rok za morebitno popolno liberalizacijo poštnega sektorja prestavi na 1. januar 2012, pod pogojem, da se do takrat v tesnem posvetovanju z vsemi vpletenimi stranmi najdejo verodostojne možnosti financiranja, ki so boljše od rezerviranega področja,

| — | da se v univerzalno storitev vključijo brezplačne storitve pošiljanja ali prejemanja posebnih pošiljk za slepe in slabovidne ter njihove organizacije. |
| --- | --- |

—

da se v univerzalno storitev vključijo brezplačne storitve pošiljanja ali prejemanja posebnih pošiljk za slepe in slabovidne ter njihove organizacije.

2.   Uvod

| 2.1 | Poštne storitve imajo velik družbeni in gospodarski pomen za gospodarsko, socialno in ozemeljsko kohezijo ter za izvajanje lizbonske strategije. Neposredno prispevajo k družbenim odnosom in temeljnim pravicam vsakega posameznika, k povezovanju in solidarnosti med ljudmi in regijami, h konkurenčnosti evropskega gospodarstva in tudi k trajnostnemu razvoju. |
| --- | --- |

2.1

Poštne storitve imajo velik družbeni in gospodarski pomen za gospodarsko, socialno in ozemeljsko kohezijo ter za izvajanje lizbonske strategije. Neposredno prispevajo k družbenim odnosom in temeljnim pravicam vsakega posameznika, k povezovanju in solidarnosti med ljudmi in regijami, h konkurenčnosti evropskega gospodarstva in tudi k trajnostnemu razvoju.

| 2.2 | V skladu z ocenami Komisije izvajalci poštnih storitev v EU vsako leto prevzamejo 135 milijard pošiljk in ustvarijo za približno 88 milijard EUR prometa, kar je približno 1 % bruto domačega proizvoda (BDP) Skupnosti. Dve tretjini tega prometa predstavljajo pisemske storitve, ostalo pa odprava paketov, hitra pošta in dodatne storitve. |
| --- | --- |

2.2

V skladu z ocenami Komisije izvajalci poštnih storitev v EU vsako leto prevzamejo 135 milijard pošiljk in ustvarijo za približno 88 milijard EUR prometa, kar je približno 1 % bruto domačega proizvoda (BDP) Skupnosti. Dve tretjini tega prometa predstavljajo pisemske storitve, ostalo pa odprava paketov, hitra pošta in dodatne storitve.

| 2.3 | Univerzalna poštna storitev, ki vsem državljanom, ne glede na njihov zemljepisni in finančni položaj ali druge okoliščine, jamči dostop do kakovostnih, zanesljivih in cenovno dostopnih poštnih storitev, je ključni element evropskega socialnega modela in lizbonske strategije. Visokokakovostna univerzalna storitev je nujno potrebna tako za državljane kot za gospodarske akterje, ki so glavne stranke poštnih storitev in ki so odvisni od tega, da je vsako pismo in vsak paket dostavljen vsakemu naslovniku, ne glede na to, kdo ali kje je. |
| --- | --- |

2.3

Univerzalna poštna storitev, ki vsem državljanom, ne glede na njihov zemljepisni in finančni položaj ali druge okoliščine, jamči dostop do kakovostnih, zanesljivih in cenovno dostopnih poštnih storitev, je ključni element evropskega socialnega modela in lizbonske strategije. Visokokakovostna univerzalna storitev je nujno potrebna tako za državljane kot za gospodarske akterje, ki so glavne stranke poštnih storitev in ki so odvisni od tega, da je vsako pismo in vsak paket dostavljen vsakemu naslovniku, ne glede na to, kdo ali kje je.

| 2.4 | Reforme, tehnološki razvoj in vse večja avtomatizacija poštnega sektorja so pripeljali do bistvenega izboljšanja kakovosti, povečanja učinkovitosti in upoštevanja potreb strank. |
| --- | --- |

2.4

Reforme, tehnološki razvoj in vse večja avtomatizacija poštnega sektorja so pripeljali do bistvenega izboljšanja kakovosti, povečanja učinkovitosti in upoštevanja potreb strank.

| 2.5 | V nasprotju s črnogledimi napovedmi o vztrajnem krčenju trga poštnih storitev te spremembe odražajo možnosti za rast, ki jih operaterji vidijo v razvoju novih storitev, kot so nakupovanje od doma, elektronsko poslovanje in hibridna pošta. |
| --- | --- |

2.5

V nasprotju s črnogledimi napovedmi o vztrajnem krčenju trga poštnih storitev te spremembe odražajo možnosti za rast, ki jih operaterji vidijo v razvoju novih storitev, kot so nakupovanje od doma, elektronsko poslovanje in hibridna pošta.

| 2.6 | Za razliko od drugih omrežnih panog poštno delo, še posebej dostava, ostaja v veliki meri fizično delo in storitev v osebnem stiku s strankami. Poštni sektor ima zato veliko vlogo pri zaposlovanju; ocenjujejo, da je v EU več kot 5 milijonov delovnih mest neposredno odvisnih od poštnega sektorja ali je z njim tesno povezanih. Delovna sila, ki običajno sodi med stalne stroške in predstavlja največji delež (+/- 80 %) vseh stroškov, je še posebej izpostavljena morebitnim racionalizacijskim ukrepom v okviru liberalizacije in večanja konkurenčnosti. |
| --- | --- |

2.6

Za razliko od drugih omrežnih panog poštno delo, še posebej dostava, ostaja v veliki meri fizično delo in storitev v osebnem stiku s strankami. Poštni sektor ima zato veliko vlogo pri zaposlovanju; ocenjujejo, da je v EU več kot 5 milijonov delovnih mest neposredno odvisnih od poštnega sektorja ali je z njim tesno povezanih. Delovna sila, ki običajno sodi med stalne stroške in predstavlja največji delež (+/- 80 %) vseh stroškov, je še posebej izpostavljena morebitnim racionalizacijskim ukrepom v okviru liberalizacije in večanja konkurenčnosti.

| 2.7 | Na koncu bi EESO želel še poudariti, da je v skladu z rednimi raziskavami javnega mnenja Eurobarometer velika večina uporabnikov v splošnem zadovoljna s kakovostjo poštnih storitev. |
| --- | --- |

2.7

Na koncu bi EESO želel še poudariti, da je v skladu z rednimi raziskavami javnega mnenja Eurobarometer velika večina uporabnikov v splošnem zadovoljna s kakovostjo poštnih storitev.

3.   Ozadje

| 3.1 | Komisija je 11. junija 1992 predstavila Zeleno knjigo o razvoju enotnega trga za poštne storitve in 2. junija 1993 sporočilo o smernicah za razvoj poštnih storitev v Skupnosti; postopna in nadzorovana liberalizacija poštnega trga pa se je pred skoraj desetimi leti začela z Direktivo 97/67/ES, ki se jo je oprijelo ime Poštna direktiva. |
| --- | --- |

3.1

Komisija je 11. junija 1992 predstavila Zeleno knjigo o razvoju enotnega trga za poštne storitve in 2. junija 1993 sporočilo o smernicah za razvoj poštnih storitev v Skupnosti; postopna in nadzorovana liberalizacija poštnega trga pa se je pred skoraj desetimi leti začela z Direktivo 97/67/ES, ki se jo je oprijelo ime Poštna direktiva.

| 3.2 | Poštna direktiva, katere veljavnost bo potekla 31. decembra 2008, je določila skupna pravila za razvoj notranjega trga poštnih storitev na naslednjih področjih:






  — | univerzalna storitev; |
| --- | --- | --- |

3.2

Poštna direktiva, katere veljavnost bo potekla 31. decembra 2008, je določila skupna pravila za razvoj notranjega trga poštnih storitev na naslednjih področjih:

—

univerzalna storitev;

| — | rezervirano področje (monopol); |
| --- | --- |

—

rezervirano področje (monopol);

| — | tarifna načela in preglednost računovodskih izkazov izvajalcev univerzalne storitve; |
| --- | --- |

—

tarifna načela in preglednost računovodskih izkazov izvajalcev univerzalne storitve;

| — | standardi kakovosti; |
| --- | --- |

—

standardi kakovosti;

| — | uskladitev tehničnih standardov; |
| --- | --- |

—

uskladitev tehničnih standardov;

| — | ustanovitev neodvisnih državnih regulativnih organov. |
| --- | --- |

—

ustanovitev neodvisnih državnih regulativnih organov.

3.3   Univerzalna storitev

| 3.3.1 | V skladu z navedeno direktivo morajo države članice vsem uporabnikom zagotoviti univerzalno storitev po dostopnih cenah; vsak delovni dan in ne manj kot pet dni na teden morajo na vseh točkah dostopa na njihovem ozemlju zagotoviti vsaj:






  — | sprejem, usmerjanje, prenos in dostavo poštnih pošiljk do dveh kilogramov in poštnih paketov do 10 kilogramov; |
| --- | --- | --- |

3.3.1

V skladu z navedeno direktivo morajo države članice vsem uporabnikom zagotoviti univerzalno storitev po dostopnih cenah; vsak delovni dan in ne manj kot pet dni na teden morajo na vseh točkah dostopa na njihovem ozemlju zagotoviti vsaj:

—

sprejem, usmerjanje, prenos in dostavo poštnih pošiljk do dveh kilogramov in poštnih paketov do 10 kilogramov;

| — | storitve za priporočene in vrednostne pošiljke; |
| --- | --- |

—

storitve za priporočene in vrednostne pošiljke;

| — | ustrezne točke dostopa do poštnega omrežja po vsem ozemlju. |
| --- | --- |

—

ustrezne točke dostopa do poštnega omrežja po vsem ozemlju.

| 3.3.2 | Pravila Skupnosti tako vsem prebivalcem Evropske unije jamčijo pravo komunikacijsko storitev ne glede na zemljepisne ali družbene značilnosti ozemlja, na katerem živijo. |
| --- | --- |

3.3.2

Pravila Skupnosti tako vsem prebivalcem Evropske unije jamčijo pravo komunikacijsko storitev ne glede na zemljepisne ali družbene značilnosti ozemlja, na katerem živijo.

| 3.3.3 | Univerzalna storitev, kakor je opisana zgoraj in ki zajema tako storitve v notranjem prometu kot čezmejne storitve, mora upoštevati standarde kakovosti, ki se osredotočajo še zlasti na čas prenosa ter na rednost in zanesljivost storitev; te standarde določajo države članice (v notranjem prometu) ter Evropski parlament in Svet (v primeru čezmejnih storitev znotraj Skupnosti). |
| --- | --- |

3.3.3

Univerzalna storitev, kakor je opisana zgoraj in ki zajema tako storitve v notranjem prometu kot čezmejne storitve, mora upoštevati standarde kakovosti, ki se osredotočajo še zlasti na čas prenosa ter na rednost in zanesljivost storitev; te standarde določajo države članice (v notranjem prometu) ter Evropski parlament in Svet (v primeru čezmejnih storitev znotraj Skupnosti).

3.4   Rezervirano področje

| 3.4.1 | Če država članica ugotovi, da predstavljajo obveznosti univerzalne storitve nepravično finančno breme za izvajalca univerzalne storitve, mu lahko rezervira monopol za sprejem, usmerjanje, prenos in dostavo pošiljk korespondence v notranjem prometu in, če je to potrebno za vzdrževanje univerzalne storitve, tudi čezmejnih pošiljk in direktne pošte






  — | do teže 50 gramov (ali kjer poštnina ne presega 2,5-kratne javne tarife za pošiljko korespondence v prvem težnostnem razredu najhitrejše kategorije). |
| --- | --- | --- |

3.4.1

Če država članica ugotovi, da predstavljajo obveznosti univerzalne storitve nepravično finančno breme za izvajalca univerzalne storitve, mu lahko rezervira monopol za sprejem, usmerjanje, prenos in dostavo pošiljk korespondence v notranjem prometu in, če je to potrebno za vzdrževanje univerzalne storitve, tudi čezmejnih pošiljk in direktne pošte

—

do teže 50 gramov (ali kjer poštnina ne presega 2,5-kratne javne tarife za pošiljko korespondence v prvem težnostnem razredu najhitrejše kategorije).

4.   Osnutek direktive Komisije

| 4.1 | Možnostna študija, ki jo je za Komisijo pripravil mednarodni svetovalec (1), ugotavlja, da je doseganje notranjega trga poštnih storitev v vseh državah članicah v letu 2009 združljivo z ohranjanjem visoke kakovosti univerzalne storitve. Študija pa kljub temu navaja, da bodo zaradi tveganja, ki ga te spremembe predstavljajo za univerzalno storitev, v večini držav članic potrebni „spremljevalni“ ukrepi. |
| --- | --- |

4.1

Možnostna študija, ki jo je za Komisijo pripravil mednarodni svetovalec (1), ugotavlja, da je doseganje notranjega trga poštnih storitev v vseh državah članicah v letu 2009 združljivo z ohranjanjem visoke kakovosti univerzalne storitve. Študija pa kljub temu navaja, da bodo zaradi tveganja, ki ga te spremembe predstavljajo za univerzalno storitev, v večini držav članic potrebni „spremljevalni“ ukrepi.

| 4.2 | Predlog direktive, ki je predmet obravnave, načrtuje dokončno liberalizacijo poštnega trga do 1. januarja 2009 ob ohranjanju glavnih skupnih standardov univerzalne storitve na sedanji ravni za vse uporabnike v vseh državah članicah EU. |
| --- | --- |

4.2

Predlog direktive, ki je predmet obravnave, načrtuje dokončno liberalizacijo poštnega trga do 1. januarja 2009 ob ohranjanju glavnih skupnih standardov univerzalne storitve na sedanji ravni za vse uporabnike v vseh državah članicah EU.

| 4.3 | Od 1. januarja 2009 države članice ne bodo mogle več odobriti izključnih ali posebnih pravic (rezervirano področje) za oblikovanje in zagotavljanje poštnih storitev. |
| --- | --- |

4.3

Od 1. januarja 2009 države članice ne bodo mogle več odobriti izključnih ali posebnih pravic (rezervirano področje) za oblikovanje in zagotavljanje poštnih storitev.

| 4.4 | Državam članicam ne bo več nujno treba imenovati izvajalca univerzalne storitve, ampak bodo zagotavljanje univerzalne storitve, ob upoštevanju časovne omejitve, lahko prepustile tržnim silam. Obenem bodo lahko določile posebne storitve ali regije, kjer tržne sile ne morejo zagotoviti univerzalne storitve; v tem primeru bodo te storitve zagotovile na stroškovno učinkovit način z javnim razpisom. |
| --- | --- |

4.4

Državam članicam ne bo več nujno treba imenovati izvajalca univerzalne storitve, ampak bodo zagotavljanje univerzalne storitve, ob upoštevanju časovne omejitve, lahko prepustile tržnim silam. Obenem bodo lahko določile posebne storitve ali regije, kjer tržne sile ne morejo zagotoviti univerzalne storitve; v tem primeru bodo te storitve zagotovile na stroškovno učinkovit način z javnim razpisom.

| 4.5 | Če se bo pojavila potreba po zunanjem financiranju univerzalne storitve, bodo države članice imele naslednje možnosti:






  — | postopek javnih naročil; |
| --- | --- | --- |

4.5

Če se bo pojavila potreba po zunanjem financiranju univerzalne storitve, bodo države članice imele naslednje možnosti:

—

postopek javnih naročil;

| — | javno nadomestilo z neposrednimi državnimi subvencijami; |
| --- | --- |

—

javno nadomestilo z neposrednimi državnimi subvencijami;

| — | kompenzacijski sklad, v katerega se stekajo prispevki izvajalcev storitve in/ali uporabnikov; |
| --- | --- |

—

kompenzacijski sklad, v katerega se stekajo prispevki izvajalcev storitve in/ali uporabnikov;

| — | t. i. sistem play or pay, ki odobritev dovoljenja izvajalcem pogojuje bodisi z obveznostmi univerzalne storitve bodisi s finančnimi prispevki v kompenzacijski sklad. |
| --- | --- |

—

t. i. sistem play or pay, ki odobritev dovoljenja izvajalcem pogojuje bodisi z obveznostmi univerzalne storitve bodisi s finančnimi prispevki v kompenzacijski sklad.

| 4.6 | Obravnavana direktiva uvaja tudi novo določbo, ki državam članicam nalaga, da ocenijo potrebo, da se vsem izvajalcem zagotovi pregleden in nediskriminatoren dostop do poštne infrastrukture in naslednjih storitev: sistema poštnih oznak, baze podatkov z naslovi, poštnih predalov, nabiralnikov za sprejem in dostavo pošiljk, informacij o spremembi naslova, storitve preusmeritve pošte, storitve vračanja pošiljk pošiljatelju. Te določbe se ne nanašajo na dostop do delov omrežja za usmerjanje in dostavo. |
| --- | --- |

4.6

Obravnavana direktiva uvaja tudi novo določbo, ki državam članicam nalaga, da ocenijo potrebo, da se vsem izvajalcem zagotovi pregleden in nediskriminatoren dostop do poštne infrastrukture in naslednjih storitev: sistema poštnih oznak, baze podatkov z naslovi, poštnih predalov, nabiralnikov za sprejem in dostavo pošiljk, informacij o spremembi naslova, storitve preusmeritve pošte, storitve vračanja pošiljk pošiljatelju. Te določbe se ne nanašajo na dostop do delov omrežja za usmerjanje in dostavo.

5.   Splošne ugotovitve

| 5.1 | EESO je vedno cenil dejstvo, da v nasprotju z drugimi sektorji liberalizacija poštnih storitev ni potekala pod pritiskom, ampak – do zdaj – postopno in nadzorovano. Vesel je, da predlog direktive potrjuje, da bodo vsem uporabnikom zajamčene glavne točke univerzalne storitve. Vendar pa EESO zahteva, da del univerzalne storitve postane tudi brezplačna poštna storitev pošiljanja ali prejemanja posebnih pošiljk za slepe in slabovidne. |
| --- | --- |

5.1

EESO je vedno cenil dejstvo, da v nasprotju z drugimi sektorji liberalizacija poštnih storitev ni potekala pod pritiskom, ampak – do zdaj – postopno in nadzorovano. Vesel je, da predlog direktive potrjuje, da bodo vsem uporabnikom zajamčene glavne točke univerzalne storitve. Vendar pa EESO zahteva, da del univerzalne storitve postane tudi brezplačna poštna storitev pošiljanja ali prejemanja posebnih pošiljk za slepe in slabovidne.

| 5.2 | Za Komisijo je pri organizaciji zadnje faze popolne liberalizacije poštnega trga v EU najtežje določiti nadaljnje ukrepe za dosego učinkovitega in konkurenčnega poštnega sektorja, ki bo posameznikom in podjetjem v Evropi še naprej zagotavljal visokokakovostno storitev po dostopnih cenah. |
| --- | --- |

5.2

Za Komisijo je pri organizaciji zadnje faze popolne liberalizacije poštnega trga v EU najtežje določiti nadaljnje ukrepe za dosego učinkovitega in konkurenčnega poštnega sektorja, ki bo posameznikom in podjetjem v Evropi še naprej zagotavljal visokokakovostno storitev po dostopnih cenah.

| 5.3 | EESO ocenjuje, da elementi, ki jih je v podporo svojemu predlogu navedla Komisija, ne jamčijo s potrebno gotovostjo trajnega financiranja univerzalne storitve v vseh državah članicah, še posebej v tistih s težavno fizično in družbeno geografijo, zato zaenkrat ne morejo nadomestiti financiranja s pomočjo rezerviranega področja, ki se je v številnih državah članicah izkazalo za učinkovit in pošten sistem. |
| --- | --- |

5.3

EESO ocenjuje, da elementi, ki jih je v podporo svojemu predlogu navedla Komisija, ne jamčijo s potrebno gotovostjo trajnega financiranja univerzalne storitve v vseh državah članicah, še posebej v tistih s težavno fizično in družbeno geografijo, zato zaenkrat ne morejo nadomestiti financiranja s pomočjo rezerviranega področja, ki se je v številnih državah članicah izkazalo za učinkovit in pošten sistem.

| 5.4 | EESO ne more podpreti tega, da bi preostale neto stroške univerzalne storitve pokrili bodisi z uvedbo plačila ali zvišanja tarif za uporabnike bodisi z javnimi subvencijami, saj dosedanje financiranje univerzalne storitve ne vključuje posebnih pristojbin za uporabnike oziroma davkoplačevalce. |
| --- | --- |

5.4

EESO ne more podpreti tega, da bi preostale neto stroške univerzalne storitve pokrili bodisi z uvedbo plačila ali zvišanja tarif za uporabnike bodisi z javnimi subvencijami, saj dosedanje financiranje univerzalne storitve ne vključuje posebnih pristojbin za uporabnike oziroma davkoplačevalce.

| 5.5 | Odboru se v tej fazi ne zdi prepričljiv t. i. sistem play or pay, po katerem ima vsak operater izbiro med obveznostjo po zagotavljanju univerzalne storitve ali finančnim prispevkom za stroške te storitve. Takšen sistem so v praksi preizkusili samo na Finskem, vendar ni prinesel vidnejših rezultatov. Tudi kompenzacijski sklad se ne zdi ustrezna rešitev; tak sistem so preizkusili v eni sami državi članici, v Italiji, kjer se je izkazal za neuspešnega. |
| --- | --- |

5.5

Odboru se v tej fazi ne zdi prepričljiv t. i. sistem play or pay, po katerem ima vsak operater izbiro med obveznostjo po zagotavljanju univerzalne storitve ali finančnim prispevkom za stroške te storitve. Takšen sistem so v praksi preizkusili samo na Finskem, vendar ni prinesel vidnejših rezultatov. Tudi kompenzacijski sklad se ne zdi ustrezna rešitev; tak sistem so preizkusili v eni sami državi članici, v Italiji, kjer se je izkazal za neuspešnega.

| 5.6 | Podobno velja za financiranje univerzalne storitve z javnimi subvencijami, kar bi obremenilo že tako obremenjeno javno blagajno, in znova šlo na račun uporabnikov oziroma davkoplačevalcev. |
| --- | --- |

5.6

Podobno velja za financiranje univerzalne storitve z javnimi subvencijami, kar bi obremenilo že tako obremenjeno javno blagajno, in znova šlo na račun uporabnikov oziroma davkoplačevalcev.

| 5.7 | EESO želi na koncu poudariti, da možnosti financiranja, ki jih je predlagala Komisija, niso analizirali z vidika uporabnosti in učinkovitosti. Če bi jih pod temi pogoji uporabili v praksi, bi države članice izpostavili nevarnosti, da se znajdejo na točki brez vrnitve, ko je trg popolnoma liberaliziran, univerzalna storitev pa ni več zagotovljena. |
| --- | --- |

5.7

EESO želi na koncu poudariti, da možnosti financiranja, ki jih je predlagala Komisija, niso analizirali z vidika uporabnosti in učinkovitosti. Če bi jih pod temi pogoji uporabili v praksi, bi države članice izpostavili nevarnosti, da se znajdejo na točki brez vrnitve, ko je trg popolnoma liberaliziran, univerzalna storitev pa ni več zagotovljena.

| 5.8 | Pred kakršno koli novo fazo liberalizacije bo torej treba določiti pravila ter jasen in trden okvir. Rezervirano področje bi lahko odpravili šele, ko bo ta okvir določen in bo vključil predvsem resnično učinkovite in trajnostne možnosti financiranja univerzalne storitve, jasno opredeljenih in analiziranih za vsako državo članico. To bi moral biti predpogoj za odpravo edinega načina financiranja, ki je do danes potrdil svojo učinkovitost, torej ustreznega rezerviranega področja. |
| --- | --- |

5.8

Pred kakršno koli novo fazo liberalizacije bo torej treba določiti pravila ter jasen in trden okvir. Rezervirano področje bi lahko odpravili šele, ko bo ta okvir določen in bo vključil predvsem resnično učinkovite in trajnostne možnosti financiranja univerzalne storitve, jasno opredeljenih in analiziranih za vsako državo članico. To bi moral biti predpogoj za odpravo edinega načina financiranja, ki je do danes potrdil svojo učinkovitost, torej ustreznega rezerviranega področja.

| 5.9 | V zadnjih desetih letih se je v poštnem sektorju zaprlo več deset tisoč delovnih mest (0,7 % po ocenah Komisije), številna druga delovna mesta pa so zamenjale negotove službe ali službe s slabimi pogoji v centrih za usmerjanje, dostavnih službah ali poštnih uradih. |
| --- | --- |

5.9

V zadnjih desetih letih se je v poštnem sektorju zaprlo več deset tisoč delovnih mest (0,7 % po ocenah Komisije), številna druga delovna mesta pa so zamenjale negotove službe ali službe s slabimi pogoji v centrih za usmerjanje, dostavnih službah ali poštnih uradih.

| 5.10 | Čeprav del teh sprememb lahko pripišemo različnim dejavnikom, kot so nove tehnologije, konkurenca drugih načinov komuniciranja, kot je elektronska pošta, pa eden glavnih razlogov zanje vseeno ostaja odpiranje trga. |
| --- | --- |

5.10

Čeprav del teh sprememb lahko pripišemo različnim dejavnikom, kot so nove tehnologije, konkurenca drugih načinov komuniciranja, kot je elektronska pošta, pa eden glavnih razlogov zanje vseeno ostaja odpiranje trga.

| 5.11 | Zagotovila Komisije, da bo zaradi večje konkurence popolno izoblikovanje notranjega trga poštnih storitev sprostilo možnosti za odpiranje novih delovnih mest v tem sektorju, ki bodo nadomestila izgubljena delovna mesta pri prejšnjih operaterjih, bo zato treba šele dokazati. |
| --- | --- |

5.11

Zagotovila Komisije, da bo zaradi večje konkurence popolno izoblikovanje notranjega trga poštnih storitev sprostilo možnosti za odpiranje novih delovnih mest v tem sektorju, ki bodo nadomestila izgubljena delovna mesta pri prejšnjih operaterjih, bo zato treba šele dokazati.

| 5.12 | V zvezi s potencialom rasti tega sektorja predlog navaja samo možnost obvladovanja krčenja tradicionalnih poštnih storitev, ki očitno velja za neizogibno, ne da bi jih umestili v okvir komunikacijskih potreb v skladu z lizbonsko strategijo in družbo znanja in ne da bi proučili posledice glede energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

5.12

V zvezi s potencialom rasti tega sektorja predlog navaja samo možnost obvladovanja krčenja tradicionalnih poštnih storitev, ki očitno velja za neizogibno, ne da bi jih umestili v okvir komunikacijskih potreb v skladu z lizbonsko strategijo in družbo znanja in ne da bi proučili posledice glede energetske učinkovitosti.

| 5.13 | Predlogi Komisije glavno skrb za urejanje tega področja prepuščajo državam članicam, kar pomeni, da bo na koncu na notranjem trgu poštnih storitev v Skupnosti 27 državnih organizacij in trgov, brez kohezije v Skupnosti. EESO znova potrjuje svojo podporo oblikovanju poštnega sektorja Skupnosti s predpisi, ki bodo veljali po vsej Skupnosti, tako glede konkurence kot zagotavljanja univerzalne storitve. |
| --- | --- |

5.13

Predlogi Komisije glavno skrb za urejanje tega področja prepuščajo državam članicam, kar pomeni, da bo na koncu na notranjem trgu poštnih storitev v Skupnosti 27 državnih organizacij in trgov, brez kohezije v Skupnosti. EESO znova potrjuje svojo podporo oblikovanju poštnega sektorja Skupnosti s predpisi, ki bodo veljali po vsej Skupnosti, tako glede konkurence kot zagotavljanja univerzalne storitve.

| 5.14 | Glede na vse negotovosti in tveganja, ki spremljajo popolno liberalizacijo poštnega trga, EESO ne more podpreti tega, da bi se že zdaj določil rok 1. januar 2009, še posebej zato, ker poštni operaterji v državah članicah, ki so se Uniji pridružile šele leta 2004, ne bi imeli dovolj časa, da se prilagodijo novim okoliščinam. |
| --- | --- |

5.14

Glede na vse negotovosti in tveganja, ki spremljajo popolno liberalizacijo poštnega trga, EESO ne more podpreti tega, da bi se že zdaj določil rok 1. januar 2009, še posebej zato, ker poštni operaterji v državah članicah, ki so se Uniji pridružile šele leta 2004, ne bi imeli dovolj časa, da se prilagodijo novim okoliščinam.

| 5.15 | EESO zahteva podaljšanje obstoječe direktive in prestavitev roka za morebitno popolno liberalizacijo poštnega sektorja na 1. januar 2012, pod pogojem, da se do takrat v tesnem posvetovanju z vsemi vpletenimi stranmi najdejo verodostojne možnosti, ki so boljše od rezerviranega področja. |
| --- | --- |

5.15

EESO zahteva podaljšanje obstoječe direktive in prestavitev roka za morebitno popolno liberalizacijo poštnega sektorja na 1. januar 2012, pod pogojem, da se do takrat v tesnem posvetovanju z vsemi vpletenimi stranmi najdejo verodostojne možnosti, ki so boljše od rezerviranega področja.

V Bruslju, 26. aprila 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  The Impact on Universal Service of the Full Market Accomplishment of the Postal Internal Market in 2009 (Vpliv popolnega izoblikovanja notranjega poštnega trga v letu 2009 na univerzalno storitev) / Price Waterhouse & Coopers.

1

---

| 20.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 168/77 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 168/77

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o prometu v mestnih in metropolitanskih območjih

(2007/C 168/17)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 19. januarja 2006 v skladu s členom 29(2) poslovnika sklenil, da pripravi mnenje na lastno pobudo o zgoraj omenjenem dokumentu.

Malo pred koncem dela v zvezi s tem mnenjem na lastno pobudo je nemško predsedstvo 7. novembra 2006 Odboru predložilo zaprosilo za raziskovalno mnenje o naslednji temi: Promet v mestnih in metropolitanskih območjih.

Predsedstvo EESO je sklenilo, da mora 5 od skupaj 12 postavljenih vprašanj obravnavati strokovna skupina TEN, ki je menila, da bi bilo ta vprašanja smiselno vključiti v sedanje delo o stanju javnega potniškega prometa in regionalnega železniškega potniškega prometa v Evropi, zlasti v novih državah članicah ter to temo ustrezno razširiti.

Strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo, zadolžena za pripravo dela, je mnenje sprejela 22. marca 2007. Poročevalec je bil g. RIBBE.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 435. plenarnem zasedanju 25. in 26. aprila 2007 (seja z dne 25. aprila 2007) s 106 glasovi za, 2 glasovoma proti in 30 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da prihaja do velikega upada deleža lokalnega javnega potniškega prometa v skupnem obsegu mestnega prometa, ki se sicer hitro povečuje. Ta upad ni omejen le na EU-15, ampak hitro poteka zlasti v novih državah članicah. |
| --- | --- |

1.1

EESO z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da prihaja do velikega upada deleža lokalnega javnega potniškega prometa v skupnem obsegu mestnega prometa, ki se sicer hitro povečuje. Ta upad ni omejen le na EU-15, ampak hitro poteka zlasti v novih državah članicah.

| 1.2 | Prometni tokovi, zlasti avtomobilski promet, vedno bolj obremenjujejo mesta, pri čemer nastaja veliko problemov, ki so večinoma nerešeni. Zato so za spremembo tega trenda potrebni usklajeni ukrepi Komisije, držav članic in občin. |
| --- | --- |

1.2

Prometni tokovi, zlasti avtomobilski promet, vedno bolj obremenjujejo mesta, pri čemer nastaja veliko problemov, ki so večinoma nerešeni. Zato so za spremembo tega trenda potrebni usklajeni ukrepi Komisije, držav članic in občin.

| 1.3 | V Evropi nastane 40 % vseh emisij toplogrednih plinov, povezanih s prometom. Zato vplivi mestne prometne politike močno presegajo meje mest. |
| --- | --- |

1.3

V Evropi nastane 40 % vseh emisij toplogrednih plinov, povezanih s prometom. Zato vplivi mestne prometne politike močno presegajo meje mest.

| 1.4 | EESO meni, da je za izboljšanje kakovosti življenja in varstva okolja v mestih, za uresničevanje ciljev varstva podnebja in energetske učinkovitosti potrebno dvoje: po mnenju EESO mora biti prva prednostna naloga vseh mestnih politik načrtovanja in prometa, da se prepreči ali vsaj omeji „nastajanje“ prometa, druga pa, da se potreba po mobilnosti zadovolji ali pa se omogoči njena zadovoljitev z okolju prijaznimi prevoznimi sredstvi, kot so javni lokalni potniški promet, kolesarjenje ali pešačenje, kjer je mogoče. |
| --- | --- |

1.4

EESO meni, da je za izboljšanje kakovosti življenja in varstva okolja v mestih, za uresničevanje ciljev varstva podnebja in energetske učinkovitosti potrebno dvoje: po mnenju EESO mora biti prva prednostna naloga vseh mestnih politik načrtovanja in prometa, da se prepreči ali vsaj omeji „nastajanje“ prometa, druga pa, da se potreba po mobilnosti zadovolji ali pa se omogoči njena zadovoljitev z okolju prijaznimi prevoznimi sredstvi, kot so javni lokalni potniški promet, kolesarjenje ali pešačenje, kjer je mogoče.

| 1.5 | Mesta morajo ostati prijetna za življenje in ne smejo biti prilagojena avtomobilom. Čas enakovredne podpore za vse oblike prevoza se mora končati, ker za to primanjkuje tako denarnih sredstev kot tudi prostora. EESO zato poziva lokalne oblasti, pa tudi nacionalne vlade in Komisijo, da to načelo upoštevajo pri vseh uredbah in podpornih programih. |
| --- | --- |

1.5

Mesta morajo ostati prijetna za življenje in ne smejo biti prilagojena avtomobilom. Čas enakovredne podpore za vse oblike prevoza se mora končati, ker za to primanjkuje tako denarnih sredstev kot tudi prostora. EESO zato poziva lokalne oblasti, pa tudi nacionalne vlade in Komisijo, da to načelo upoštevajo pri vseh uredbah in podpornih programih.

| 1.6 | Mestni in prostorski načrtovalci lokalnih oblasti si morajo v prihodnosti prizadevati za preprečevanje nadaljnje pozidave in funkcionalnega ločevanja mestnih območij in s tem preprečiti nastajanje prometa. Zato je treba uporabiti tudi višje instrumente nacionalnega in regionalnega prostorskega načrtovanja, da bi lahko v skladu z razvojem naselij med mesti in njihovo okolico od samega začetka preprečili promet. |
| --- | --- |

1.6

Mestni in prostorski načrtovalci lokalnih oblasti si morajo v prihodnosti prizadevati za preprečevanje nadaljnje pozidave in funkcionalnega ločevanja mestnih območij in s tem preprečiti nastajanje prometa. Zato je treba uporabiti tudi višje instrumente nacionalnega in regionalnega prostorskega načrtovanja, da bi lahko v skladu z razvojem naselij med mesti in njihovo okolico od samega začetka preprečili promet.

| 1.7 | Odbor poleg tega zahteva jasno hierarhijo ciljev in dajanje prednosti lokalnemu javnemu potniškemu prometu – pa tudi kolesarjenju in pešačenju – v primerjavi z infrastrukturo za motorna vozila. Le tako bo mogoče spet izboljšati kakovost bivanja, življenja in okolja v metropolitanskih območjih. |
| --- | --- |

1.7

Odbor poleg tega zahteva jasno hierarhijo ciljev in dajanje prednosti lokalnemu javnemu potniškemu prometu – pa tudi kolesarjenju in pešačenju – v primerjavi z infrastrukturo za motorna vozila. Le tako bo mogoče spet izboljšati kakovost bivanja, življenja in okolja v metropolitanskih območjih.

| 1.8 | Zato meni, da je razširitev ponudbe javnega prevoza zaradi zagotavljanja varovanja okolja in zdravja, osnovne mobilnosti in osnovnih storitev za vse skupine prebivalstva, zlasti za invalide, pomembno področje delovanja Komisije, Parlamenta, nacionalnih vlad in občin. |
| --- | --- |

1.8

Zato meni, da je razširitev ponudbe javnega prevoza zaradi zagotavljanja varovanja okolja in zdravja, osnovne mobilnosti in osnovnih storitev za vse skupine prebivalstva, zlasti za invalide, pomembno področje delovanja Komisije, Parlamenta, nacionalnih vlad in občin.

| 1.9 | „Če se želimo izogniti nadaljnjim škodljivim vplivom na kakovost življenja in okolje, je treba sistemu javnega potniškega prometa dati večjo prednost v okviru celovite politike na tem področju. To zadeva vsakogar in zlasti približno 40 % evropskih gospodinjstev brez lastnega avtomobila.“ To spoznanje in zavedanje Evropske Komisije, ki je bilo zapisano pred skoraj 10 leti v sporočilu Komisije Razvoj mreže državljanov (1), do zdaj skoraj ni vplivalo na dejansko politiko. EESO na splošno ugotavlja, da so med številnimi pozitivnimi izjavami v zvezi z javnim lokalnim potniškim prometom in resničnimi političnimi dejanji velike razlike. |
| --- | --- |

1.9

„Če se želimo izogniti nadaljnjim škodljivim vplivom na kakovost življenja in okolje, je treba sistemu javnega potniškega prometa dati večjo prednost v okviru celovite politike na tem področju. To zadeva vsakogar in zlasti približno 40 % evropskih gospodinjstev brez lastnega avtomobila.“ To spoznanje in zavedanje Evropske Komisije, ki je bilo zapisano pred skoraj 10 leti v sporočilu Komisije Razvoj mreže državljanov (1), do zdaj skoraj ni vplivalo na dejansko politiko. EESO na splošno ugotavlja, da so med številnimi pozitivnimi izjavami v zvezi z javnim lokalnim potniškim prometom in resničnimi političnimi dejanji velike razlike.

| 1.10 | EESO poziva Komisijo, da v okviru napovedane zelene knjige o mestnem prometu predloži ustrezen paket političnih ukrepov, v katerem so predstavljene jasne smernice in programi za spodbujanje doseganja ustreznih ciljev. Ta paket mora proučiti tudi razloge, zakaj niso bile izvedene številne pozitivne pobude, ki so bile napovedane v „mreži državljanov“. |
| --- | --- |

1.10

EESO poziva Komisijo, da v okviru napovedane zelene knjige o mestnem prometu predloži ustrezen paket političnih ukrepov, v katerem so predstavljene jasne smernice in programi za spodbujanje doseganja ustreznih ciljev. Ta paket mora proučiti tudi razloge, zakaj niso bile izvedene številne pozitivne pobude, ki so bile napovedane v „mreži državljanov“.

| 1.11 | Države članice se morajo zavedati svoje obveznosti za financiranje socialnih storitev, ki jih zahtevajo od prevoznih podjetij (npr. nižje cene vozovnic za šoloobvezne otroke, upokojence, invalide itd.), in podpirati občine pri naložbenih projektih. Občine morajo izdelati načrte za trajnostni mestni promet, kot ga obravnava Tematska strategija za mestno okolje, z zavezujočim ciljem prehoda k okolju prijaznim sredstvom prevoza (javni lokalni potniški promet, kolesarjenje, pešačenje) v skladu z minimalnimi evropskimi zahtevami, ki še niso določene. To mora med drugim vključevati kvantitativni cilj za povečanje deleža javnega lokalnega potniškega prometa ter kolesarjenja in pešačenja v skupnem prometu. Če občine teh načrtov ne bodo izdelale, jih je treba izključiti iz financiranja iz skladov Skupnosti. |
| --- | --- |

1.11

Države članice se morajo zavedati svoje obveznosti za financiranje socialnih storitev, ki jih zahtevajo od prevoznih podjetij (npr. nižje cene vozovnic za šoloobvezne otroke, upokojence, invalide itd.), in podpirati občine pri naložbenih projektih. Občine morajo izdelati načrte za trajnostni mestni promet, kot ga obravnava Tematska strategija za mestno okolje, z zavezujočim ciljem prehoda k okolju prijaznim sredstvom prevoza (javni lokalni potniški promet, kolesarjenje, pešačenje) v skladu z minimalnimi evropskimi zahtevami, ki še niso določene. To mora med drugim vključevati kvantitativni cilj za povečanje deleža javnega lokalnega potniškega prometa ter kolesarjenja in pešačenja v skupnem prometu. Če občine teh načrtov ne bodo izdelale, jih je treba izključiti iz financiranja iz skladov Skupnosti.

| 1.12 | Tudi za doseganje ciljnih vrednosti EU in izvajanje predpisov EU o kakovosti zraka v mestnih središčih in zmanjšanju obremenitve s prašnimi delci je treba dati prednost gradnji privlačnega javnega sistema prevoza z novimi tehnologijami informacijskega sistema in privlačnim ponudbam, ki temeljijo na teh tehnologijah (npr. nakup vozovnic z mobilnim telefonom, naročanje avtobusov in taksijev), ter svetovanju o mobilnosti in njenem trženju. Nujno je treba izboljšati tako imenovano okoljsko zvezo, na primer med prevozom z avtobusom, vlakom in kolesom, ter bolje uskladiti vozne rede. |
| --- | --- |

1.12

Tudi za doseganje ciljnih vrednosti EU in izvajanje predpisov EU o kakovosti zraka v mestnih središčih in zmanjšanju obremenitve s prašnimi delci je treba dati prednost gradnji privlačnega javnega sistema prevoza z novimi tehnologijami informacijskega sistema in privlačnim ponudbam, ki temeljijo na teh tehnologijah (npr. nakup vozovnic z mobilnim telefonom, naročanje avtobusov in taksijev), ter svetovanju o mobilnosti in njenem trženju. Nujno je treba izboljšati tako imenovano okoljsko zvezo, na primer med prevozom z avtobusom, vlakom in kolesom, ter bolje uskladiti vozne rede.

| 1.13 | EESO priporoča Komisiji, Svetu in zlasti Odboru regij, da raziščejo, kateri so dejavniki uspeha v mestih, ki so uspešno razvila okolju prijazen mestni promet, in zakaj se v številnih drugih mestih razmere na tem področju slabšajo. EESO je prepričan, da vzrok za slabše razmere niso le finančna sredstva, ampak zlasti politična zavest ter odločitve, sprejete na področju prometa in stanovanjske politike. Obravnavanje tega je vsaj tako pomembno kot zbiranje in prikazovanje primerov dobre prakse, kot v primeru projekta EU Civitas. |
| --- | --- |

1.13

EESO priporoča Komisiji, Svetu in zlasti Odboru regij, da raziščejo, kateri so dejavniki uspeha v mestih, ki so uspešno razvila okolju prijazen mestni promet, in zakaj se v številnih drugih mestih razmere na tem področju slabšajo. EESO je prepričan, da vzrok za slabše razmere niso le finančna sredstva, ampak zlasti politična zavest ter odločitve, sprejete na področju prometa in stanovanjske politike. Obravnavanje tega je vsaj tako pomembno kot zbiranje in prikazovanje primerov dobre prakse, kot v primeru projekta EU Civitas.

2.   Glavni elementi in ozadje mnenja

| 2.1 | V preteklih letih se je obseg prevoza v mestih in tudi zunaj mest na splošno zelo povečal, pri čemer je pogosto prišlo do dramatičnih sprememb v uporabi prevoznih sredstev: v absolutnem oz. sorazmernem smislu se povečuje število prevozov z osebnim avtomobilom, vedno manj pa se uporabljajo javna prevozna sredstva. To velja za veliko večino velikih mest in konurbacij v Evropi. Javni lokalni potniški promet oz. javna prevozna sredstva v tem mnenju pomenijo avtobusni, železniški in tramvajski prevoz, ki ga organizira javni sektor in ga po njegovem naročilu opravljajo zasebna, občinska ali državna podjetja. |
| --- | --- |

2.1

V preteklih letih se je obseg prevoza v mestih in tudi zunaj mest na splošno zelo povečal, pri čemer je pogosto prišlo do dramatičnih sprememb v uporabi prevoznih sredstev: v absolutnem oz. sorazmernem smislu se povečuje število prevozov z osebnim avtomobilom, vedno manj pa se uporabljajo javna prevozna sredstva. To velja za veliko večino velikih mest in konurbacij v Evropi. Javni lokalni potniški promet oz. javna prevozna sredstva v tem mnenju pomenijo avtobusni, železniški in tramvajski prevoz, ki ga organizira javni sektor in ga po njegovem naročilu opravljajo zasebna, občinska ali državna podjetja.

| 2.2 | Od petdesetih let do devetdesetih let 20. stoletja je bila politična strategija v prometnem sektorju v večini zahodnoevropskih držav in mnogih občinah skoraj izključno usmerjena v razvoj cestne infrastrukture in avtomobilskega prometa, medtem ko je bilo javnemu prevozu običajno namenjeno le malo pozornosti. Zaradi številnih dodatnih dejavnikov, kot npr. različnih cen zemljišč v mestnih in podeželskih območjih, neustreznega prostorskega in regionalnega načrtovanja, davčne zakonodaje in odločitev podjetij o lokaciji (obrtna in trgovinska območja na obrobjih) se je skupno povečal obseg prometa pa tudi dolžina poti med delovnim mestom, krajem šolanja, oskrbe in prebivanjem prostega časa. |
| --- | --- |

2.2

Od petdesetih let do devetdesetih let 20. stoletja je bila politična strategija v prometnem sektorju v večini zahodnoevropskih držav in mnogih občinah skoraj izključno usmerjena v razvoj cestne infrastrukture in avtomobilskega prometa, medtem ko je bilo javnemu prevozu običajno namenjeno le malo pozornosti. Zaradi številnih dodatnih dejavnikov, kot npr. različnih cen zemljišč v mestnih in podeželskih območjih, neustreznega prostorskega in regionalnega načrtovanja, davčne zakonodaje in odločitev podjetij o lokaciji (obrtna in trgovinska območja na obrobjih) se je skupno povečal obseg prometa pa tudi dolžina poti med delovnim mestom, krajem šolanja, oskrbe in prebivanjem prostega časa.

| 2.3 | Ta razvoj ima različne posledice za gospodarsko, socialno, zdravstveno in ekološko področje: število delovnih mest se je zmanjšalo, ljudje, ki nimajo lastnega vozila ali ga nočejo imeti, imajo več težav z mobilnostjo, v veliko evropskih mestih so invalidne osebe še vedno večinoma izključene iz javnega prevoza, okoljska škoda, ki vključuje podnebne spremembe z gospodarskimi in ekološkimi posledicami, pa ni več sprejemljiva. |
| --- | --- |

2.3

Ta razvoj ima različne posledice za gospodarsko, socialno, zdravstveno in ekološko področje: število delovnih mest se je zmanjšalo, ljudje, ki nimajo lastnega vozila ali ga nočejo imeti, imajo več težav z mobilnostjo, v veliko evropskih mestih so invalidne osebe še vedno večinoma izključene iz javnega prevoza, okoljska škoda, ki vključuje podnebne spremembe z gospodarskimi in ekološkimi posledicami, pa ni več sprejemljiva.

| 2.4 | Te razmere so zlasti občutne in opazne v mnogih mestih in velemestih, kjer so se življenjske razmere poslabšale zaradi vedno večjega avtomobilskega prometa: čeprav se prebivalci pritožujejo zaradi obremenitve s hrupom in onesnaženosti zraka, se velike površine namenjajo avtomobilom in prometni infrastrukturi, kar negativno vpliva na kakovost bivanja in mesta. EESO opozarja, da približno 80 % Evropejcev živi v mestnih območjih, zato to zadeva mnogo ljudi. Pritožujejo se tudi vozniki avtomobilov, ki se soočajo z vsakodnevnimi dolgimi zastoji in iskanjem prostih parkirnih mest, kar sta dva najpogostejša problema. |
| --- | --- |

2.4

Te razmere so zlasti občutne in opazne v mnogih mestih in velemestih, kjer so se življenjske razmere poslabšale zaradi vedno večjega avtomobilskega prometa: čeprav se prebivalci pritožujejo zaradi obremenitve s hrupom in onesnaženosti zraka, se velike površine namenjajo avtomobilom in prometni infrastrukturi, kar negativno vpliva na kakovost bivanja in mesta. EESO opozarja, da približno 80 % Evropejcev živi v mestnih območjih, zato to zadeva mnogo ljudi. Pritožujejo se tudi vozniki avtomobilov, ki se soočajo z vsakodnevnimi dolgimi zastoji in iskanjem prostih parkirnih mest, kar sta dva najpogostejša problema.

| 2.5 | V evropskih mestih nastane 40 % vseh emisij toplogrednih plinov, povezanih s prometom (2), predvsem zaradi avtomobilskega prometa. V času prometnih konic, ko nastaja v mestnih območjih največ prometnih težav, je javni prevoz potnikov desetkrat bolj energetsko učinkovit (zaradi česar nastane manj emisij) kot prevoz z osebnimi vozili (3). Zato bi lahko dosegli bistveno razbremenitev s prehodom z zasebnega prevoza na javni lokalni potniški promet ter kolesarjenje in pešačenje. Le z zmanjšanjem prometa in prehodom z motoriziranega osebnega prevoza na javna prevozna sredstva lahko države in EU uresničijo obveznosti za zmanjšanje emisij iz Kjotskega protokola in za obdobje po njem. |
| --- | --- |

2.5

V evropskih mestih nastane 40 % vseh emisij toplogrednih plinov, povezanih s prometom (2), predvsem zaradi avtomobilskega prometa. V času prometnih konic, ko nastaja v mestnih območjih največ prometnih težav, je javni prevoz potnikov desetkrat bolj energetsko učinkovit (zaradi česar nastane manj emisij) kot prevoz z osebnimi vozili (3). Zato bi lahko dosegli bistveno razbremenitev s prehodom z zasebnega prevoza na javni lokalni potniški promet ter kolesarjenje in pešačenje. Le z zmanjšanjem prometa in prehodom z motoriziranega osebnega prevoza na javna prevozna sredstva lahko države in EU uresničijo obveznosti za zmanjšanje emisij iz Kjotskega protokola in za obdobje po njem.

| 2.6 | V zadnjih letih je bilo napisanih mnogo uradnih dokumentov in znanstvenih študij, ki imajo večinoma enako sporočilo: mesta morajo ostati prijetna za življenje ter kljub pomenu, ki ga imajo avtomobili v današnji družbi, ne morejo in ne smejo biti prilagojena avtomobilom. Nosilni stebri sodobnega prometnega načrtovanja v mestih morajo biti predvsem sredstva javnega prevoza in okolju prijazne oblike osebnega prevoza (kolesarjenje ali pešačenje). |
| --- | --- |

2.6

V zadnjih letih je bilo napisanih mnogo uradnih dokumentov in znanstvenih študij, ki imajo večinoma enako sporočilo: mesta morajo ostati prijetna za življenje ter kljub pomenu, ki ga imajo avtomobili v današnji družbi, ne morejo in ne smejo biti prilagojena avtomobilom. Nosilni stebri sodobnega prometnega načrtovanja v mestih morajo biti predvsem sredstva javnega prevoza in okolju prijazne oblike osebnega prevoza (kolesarjenje ali pešačenje).

| 2.7 | „Dobro delujoči evropski prometni sistem potrebuje privlačen in okolju prijazen lokalni in regionalni potniški promet. To prispeva h gospodarskemu razvoju in zaposlovanju ter zmanjšuje obseg prometa. Z manjšo porabo energije, manjšo obremenitvijo s hrupom in manjšimi emisijami onesnaževal prispeva tudi k regeneraciji okolja. Zmanjšuje socialno izključenost, ker daje ljudem možnost dostopa do delovnega mesta, šol, trgovin, zdravstvenih ustanov in objektov za prosti čas tudi brez avtomobila, pri čemer se upošteva dejstvo, da so zlasti ženske, mladostniki, starejše osebe, brezposelni in invalidi odvisni od sredstev javnega prevoza. Privlačen in okolju prijazen zasebni prevoz je v mestnih območjih bistven“. Te ugotovitve iz skoraj 10 let starega sporočila Komisije Razvoj mreže državljanov
   (4) povedo pravzaprav vse, kar je treba povedati s političnega vidika. EESO je sporočilo takrat podprl, pri čemer se še zdaj strinja z izjavami iz navedenega dokumenta ter izrecno priznava pomen javnega lokalnega potniškega prometa in podpira načine prevoza brez emisij. |
| --- | --- |

2.7

„Dobro delujoči evropski prometni sistem potrebuje privlačen in okolju prijazen lokalni in regionalni potniški promet. To prispeva h gospodarskemu razvoju in zaposlovanju ter zmanjšuje obseg prometa. Z manjšo porabo energije, manjšo obremenitvijo s hrupom in manjšimi emisijami onesnaževal prispeva tudi k regeneraciji okolja. Zmanjšuje socialno izključenost, ker daje ljudem možnost dostopa do delovnega mesta, šol, trgovin, zdravstvenih ustanov in objektov za prosti čas tudi brez avtomobila, pri čemer se upošteva dejstvo, da so zlasti ženske, mladostniki, starejše osebe, brezposelni in invalidi odvisni od sredstev javnega prevoza. Privlačen in okolju prijazen zasebni prevoz je v mestnih območjih bistven“. Te ugotovitve iz skoraj 10 let starega sporočila Komisije Razvoj mreže državljanov
   (4) povedo pravzaprav vse, kar je treba povedati s političnega vidika. EESO je sporočilo takrat podprl, pri čemer se še zdaj strinja z izjavami iz navedenega dokumenta ter izrecno priznava pomen javnega lokalnega potniškega prometa in podpira načine prevoza brez emisij.

| 2.8 | Vendar se ni spremenilo skoraj nič. Usmerjenost v gradnjo cest in osebna vozila, ki je trajala desetletja, je nasprotno povzročila razvoj različnih fizičnih in gospodarskih struktur v mestih in zunaj njih, ki so najbolj prilagojene avtomobilskemu prometu ali so od njega odvisne in bi jih bilo težko spremeniti. Že zaradi teh „zakoreninjenih“ struktur, katerih nastajanje lahko zdaj opazujemo tudi v novih državah članicah, in zaradi pomanjkanja resnične politične volje za izvajanje strukturnih sprememb v prometni politiki (5) še vedno ostaja velik izziv, ki je ostal do zdaj v glavnem nerešen, tj. kako ustaviti ali celo obrniti negativne trende v razvoju prometnega sektorja. Uspešna sprememba trendov v nekaterih mestih (npr. Freiburg in Münster v Nemčiji ali Delft na Nizozemskem) na podlagi jasne prometne politike „potiska in potega“ kljub vsemu dokazuje, da je mogoče politično vplivati na razvoj dogodkov in ga obrniti. |
| --- | --- |

2.8

Vendar se ni spremenilo skoraj nič. Usmerjenost v gradnjo cest in osebna vozila, ki je trajala desetletja, je nasprotno povzročila razvoj različnih fizičnih in gospodarskih struktur v mestih in zunaj njih, ki so najbolj prilagojene avtomobilskemu prometu ali so od njega odvisne in bi jih bilo težko spremeniti. Že zaradi teh „zakoreninjenih“ struktur, katerih nastajanje lahko zdaj opazujemo tudi v novih državah članicah, in zaradi pomanjkanja resnične politične volje za izvajanje strukturnih sprememb v prometni politiki (5) še vedno ostaja velik izziv, ki je ostal do zdaj v glavnem nerešen, tj. kako ustaviti ali celo obrniti negativne trende v razvoju prometnega sektorja. Uspešna sprememba trendov v nekaterih mestih (npr. Freiburg in Münster v Nemčiji ali Delft na Nizozemskem) na podlagi jasne prometne politike „potiska in potega“ kljub vsemu dokazuje, da je mogoče politično vplivati na razvoj dogodkov in ga obrniti.

| 2.9 | Komisija je v svoji „mreži državljanov“ (6) opozorila, da želi kot prednostno nalogo določiti razvoj javnega lokalnega potniškega prometa ter lokalnega in regionalnega železniškega potniškega prometa ter da je treba uvesti strategijo „potiska in potega“, ki je namenjena odstranitvi avtomobilov iz konurbacij in močnemu spodbujanju javnega lokalnega potniškega prometa. Vendar dosedanji in trenutni razvoj kaže, da Komisija pri izvajanju lastnih zahtev ni bila najbolj uspešna. EESO zelo obžaluje, da politika v praksi ni presegla napovedi, raziskovalnih projektov in pilotnih programov. |
| --- | --- |

2.9

Komisija je v svoji „mreži državljanov“ (6) opozorila, da želi kot prednostno nalogo določiti razvoj javnega lokalnega potniškega prometa ter lokalnega in regionalnega železniškega potniškega prometa ter da je treba uvesti strategijo „potiska in potega“, ki je namenjena odstranitvi avtomobilov iz konurbacij in močnemu spodbujanju javnega lokalnega potniškega prometa. Vendar dosedanji in trenutni razvoj kaže, da Komisija pri izvajanju lastnih zahtev ni bila najbolj uspešna. EESO zelo obžaluje, da politika v praksi ni presegla napovedi, raziskovalnih projektov in pilotnih programov.

3.   Splošne ugotovitve

3.1   Sedanje razmere v javnem prevozu v novih državah članicah EU

| 3.1.1 | V primerjavi z zahodnoevropskimi državami je razvoj prometa v številnih srednje- in vzhodnoevropskih državah veliko bolj okolju prijazen in socialno sprejemljiv. V teh državah je razvoj prometnega sektorja iz zgodovinskih in političnih razlogov potekal drugače kot v zahodni Evropi; ljudje so javni prevoz dolgo uporabljali pogosteje kot avtomobile, kar velja za medkrajevni, regionalni in mestni prevoz. |
| --- | --- |

3.1.1

V primerjavi z zahodnoevropskimi državami je razvoj prometa v številnih srednje- in vzhodnoevropskih državah veliko bolj okolju prijazen in socialno sprejemljiv. V teh državah je razvoj prometnega sektorja iz zgodovinskih in političnih razlogov potekal drugače kot v zahodni Evropi; ljudje so javni prevoz dolgo uporabljali pogosteje kot avtomobile, kar velja za medkrajevni, regionalni in mestni prevoz.

| 3.1.2 | Čeprav je po padcu železne zavese mogoče zaznati močan trend v smeri razvoja zahodnoevropskih držav, danes več okoljskih kazalnikov, ki so povezani z rabo zemljišč in prometom, kaže, da so razmere v srednje- in vzhodnoevropskih državah še vedno boljše. |
| --- | --- |

3.1.2

Čeprav je po padcu železne zavese mogoče zaznati močan trend v smeri razvoja zahodnoevropskih držav, danes več okoljskih kazalnikov, ki so povezani z rabo zemljišč in prometom, kaže, da so razmere v srednje- in vzhodnoevropskih državah še vedno boljše.

| 3.1.3 | Kljub temu trendi na področju prometa v srednje- in vzhodnoevropskih državah sedaj zbujajo skrb: število lastnikov osebnih vozil se stalno povečuje, nenadzorovan razvoj in širjenje mestnih središč, ki negativno vplivata na javni prevoz in ohranjanje obstoječih mestnih središč, pa sta dosegla zaskrbljujoče razsežnosti. ESSO meni, da obstaja na tem področju velika potreba po ukrepanju lokalnih skupnosti, držav članic, Komisije in Evropskega parlamenta, da bi tudi v srednje- in vzhodnoevropskih državah spremenili te nezaželene trende. |
| --- | --- |

3.1.3

Kljub temu trendi na področju prometa v srednje- in vzhodnoevropskih državah sedaj zbujajo skrb: število lastnikov osebnih vozil se stalno povečuje, nenadzorovan razvoj in širjenje mestnih središč, ki negativno vplivata na javni prevoz in ohranjanje obstoječih mestnih središč, pa sta dosegla zaskrbljujoče razsežnosti. ESSO meni, da obstaja na tem področju velika potreba po ukrepanju lokalnih skupnosti, držav članic, Komisije in Evropskega parlamenta, da bi tudi v srednje- in vzhodnoevropskih državah spremenili te nezaželene trende.

| 3.1.4 | Prometna politika vlad srednje- in vzhodnoevropskih držav je osredotočena predvsem na gradnjo novih hitrih cest in avtocest. V zvezi z mestnim prometom je treba opozoriti, da so se tudi mnoge nacionalne vlade povsem umaknile iz javnega potniškega prometa, ki je bil včasih centralno organiziran in ga je vodila država, pri čemer pa sedaj menijo, da v zvezi s tem nimajo nobene odgovornosti. V mnogih srednje- in vzhodnoevropskih državah ni na voljo pomoči za naložbe, kakršno pozna na primer Nemčija v okviru zakona o občinskem financiranju prevoza, prek katere se s sredstvi zveznega proračuna podpira lokalne oblasti pri razvoju in povečanju privlačnosti storitev javnega prevoza. EESO meni, da je razvoj tovrstnih podpornih sistemov smiseln. Poleg tega večina srednje- in vzhodnoevropskih držav bistveno zaostaja za EU-15 na področju usmerjanja potrošnikov v javni prevoz, udobja, informiranja in trženja v zvezi z javnim prevozom, zato je potrebna rešitev. |
| --- | --- |

3.1.4

Prometna politika vlad srednje- in vzhodnoevropskih držav je osredotočena predvsem na gradnjo novih hitrih cest in avtocest. V zvezi z mestnim prometom je treba opozoriti, da so se tudi mnoge nacionalne vlade povsem umaknile iz javnega potniškega prometa, ki je bil včasih centralno organiziran in ga je vodila država, pri čemer pa sedaj menijo, da v zvezi s tem nimajo nobene odgovornosti. V mnogih srednje- in vzhodnoevropskih državah ni na voljo pomoči za naložbe, kakršno pozna na primer Nemčija v okviru zakona o občinskem financiranju prevoza, prek katere se s sredstvi zveznega proračuna podpira lokalne oblasti pri razvoju in povečanju privlačnosti storitev javnega prevoza. EESO meni, da je razvoj tovrstnih podpornih sistemov smiseln. Poleg tega večina srednje- in vzhodnoevropskih držav bistveno zaostaja za EU-15 na področju usmerjanja potrošnikov v javni prevoz, udobja, informiranja in trženja v zvezi z javnim prevozom, zato je potrebna rešitev.

| 3.1.5 | Pri dodeljevanju omejenih sredstev EU, na primer iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, ki so na voljo za naložbe v javni lokalni potniški promet, se pojavijo dodatne težave. Nacionalne vlade pogosto določijo „svoje“ prednostne naloge, ki jih predstavijo v Bruslju kot del operativnega programa, pri čemer te niso nujno usklajene s prednostnimi nalogami občin. Poleg tega se je študijska skupina zanesljivo prepričala, da so postopki za vložitev prošnje za projekte na področju javnega lokalnega potniškega prometa ali lokalnega in regionalnega železniškega potniškega prometa veliko težji in bolj zapleteni kot za naložbe v gradnjo cest. Poleg tega pri razmeroma majhnem številu projektov na področju javnega lokalnega potniškega prometa prihaja do konkurence med velikimi projekti, kot je gradnja sistemov za podzemsko železnico, in gradnjo cenovno bistveno ugodnejših sistemov za tramvaje in avtobuse. |
| --- | --- |

3.1.5

Pri dodeljevanju omejenih sredstev EU, na primer iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, ki so na voljo za naložbe v javni lokalni potniški promet, se pojavijo dodatne težave. Nacionalne vlade pogosto določijo „svoje“ prednostne naloge, ki jih predstavijo v Bruslju kot del operativnega programa, pri čemer te niso nujno usklajene s prednostnimi nalogami občin. Poleg tega se je študijska skupina zanesljivo prepričala, da so postopki za vložitev prošnje za projekte na področju javnega lokalnega potniškega prometa ali lokalnega in regionalnega železniškega potniškega prometa veliko težji in bolj zapleteni kot za naložbe v gradnjo cest. Poleg tega pri razmeroma majhnem številu projektov na področju javnega lokalnega potniškega prometa prihaja do konkurence med velikimi projekti, kot je gradnja sistemov za podzemsko železnico, in gradnjo cenovno bistveno ugodnejših sistemov za tramvaje in avtobuse.

| 3.1.6 | Zaradi vedno bolj skromnega javnega financiranja, EESO meni, da je treba tudi na področju javnega prevoza pretehtati razmerje med stroški in koristmi ter za vložena finančna sredstva doseči čim večjo ponudbo privlačnih načinov prevoza z gostim omrežjem postajališč in linij ter dobrimi povezavami mestnih in regionalnih omrežij. Za tramvajska omrežja, ki so pogosto enako učinkovita kot podzemska železnica, je potrebno le 10 % več naložb in povzročajo manj posrednih stroškov kot podzemska železnica. V srednje- in vzhodnoevropskih državah se ne smejo ponoviti napake mnogih zahodnoevropskih mest, ki so kot npr. Nantes v Franciji ukinila odlično omrežje tramvajev in trolejbusov, sedaj pa vlagajo milijone eurov v ponovno vzpostavljanje tramvajskega omrežja, da bi rešile težave s prometom. |
| --- | --- |

3.1.6

Zaradi vedno bolj skromnega javnega financiranja, EESO meni, da je treba tudi na področju javnega prevoza pretehtati razmerje med stroški in koristmi ter za vložena finančna sredstva doseči čim večjo ponudbo privlačnih načinov prevoza z gostim omrežjem postajališč in linij ter dobrimi povezavami mestnih in regionalnih omrežij. Za tramvajska omrežja, ki so pogosto enako učinkovita kot podzemska železnica, je potrebno le 10 % več naložb in povzročajo manj posrednih stroškov kot podzemska železnica. V srednje- in vzhodnoevropskih državah se ne smejo ponoviti napake mnogih zahodnoevropskih mest, ki so kot npr. Nantes v Franciji ukinila odlično omrežje tramvajev in trolejbusov, sedaj pa vlagajo milijone eurov v ponovno vzpostavljanje tramvajskega omrežja, da bi rešile težave s prometom.

| 3.1.7 | Opisan razvoj v srednje- in vzhodnoevropskih državah je tako vedno bolj podoben razvoju, ki v EU-15 že več let velja za netrajnostnega in neodgovornega. |
| --- | --- |

3.1.7

Opisan razvoj v srednje- in vzhodnoevropskih državah je tako vedno bolj podoben razvoju, ki v EU-15 že več let velja za netrajnostnega in neodgovornega.

3.2   Razvoj mestnega prevoza v zadnjih desetletjih

| 3.2.1 | V zadnjih desetletjih je prišlo do velikih sprememb, ki so v mestih povzročile večjo konkurenco javnemu lokalnemu potniškemu prometu.






  — | Avtomobil že dolgo ni več razkošje, ampak je postal splošno razpoložljiva in vedno udobnejša trajna dobrina; EESO hkrati poudarja, da 40 % gospodinjstev v EU nima avtomobila ali ga ne želi imeti. |
| --- | --- | --- |

3.2.1

V zadnjih desetletjih je prišlo do velikih sprememb, ki so v mestih povzročile večjo konkurenco javnemu lokalnemu potniškemu prometu.

—

Avtomobil že dolgo ni več razkošje, ampak je postal splošno razpoložljiva in vedno udobnejša trajna dobrina; EESO hkrati poudarja, da 40 % gospodinjstev v EU nima avtomobila ali ga ne želi imeti.

| — | Nastal je zelo vpliven lobi, ki zagovarja interese avtomobilskega sektorja in vseh z njim povezanih gospodarskih sektorjev. |
| --- | --- |

—

Nastal je zelo vpliven lobi, ki zagovarja interese avtomobilskega sektorja in vseh z njim povezanih gospodarskih sektorjev.

| — | Potovanje z avtomobilom je zelo udobno: vedno je na voljo, želeni cilj se doseže brez prestopanja, vedno pogosteje klimatizirana vozila pa preprečujejo izpostavljenost vremenskim vplivom; zato ima avtomobil več prednosti kot javni potniški promet in je veliko udobnejši. |
| --- | --- |

—

Potovanje z avtomobilom je zelo udobno: vedno je na voljo, želeni cilj se doseže brez prestopanja, vedno pogosteje klimatizirana vozila pa preprečujejo izpostavljenost vremenskim vplivom; zato ima avtomobil več prednosti kot javni potniški promet in je veliko udobnejši.

| — | Na večji promet nedvomno vpliva funkcionalno ločevanje mestnih območij: ljudje živijo v enem delu mesta (ali celo zunaj mesta), delajo v drugem, opravljajo nakupe v tretjem, v četrtem pa preživljajo prosti čas. Ta pojav najbolje izraža nastajanje nakupovalnih središč na mestnih obrobjih. |
| --- | --- |

—

Na večji promet nedvomno vpliva funkcionalno ločevanje mestnih območij: ljudje živijo v enem delu mesta (ali celo zunaj mesta), delajo v drugem, opravljajo nakupe v tretjem, v četrtem pa preživljajo prosti čas. Ta pojav najbolje izraža nastajanje nakupovalnih središč na mestnih obrobjih.

| — | V mestih se je dolgo veliko vlagalo v izpolnjevanje vedno večjih zahtev v zvezi z avtomobili: širile so se ceste, gradile parkirne hiše, vzpostavljali so se tehnični sistemi za obvladovanje neprestano rastočega prometa. |
| --- | --- |

—

V mestih se je dolgo veliko vlagalo v izpolnjevanje vedno večjih zahtev v zvezi z avtomobili: širile so se ceste, gradile parkirne hiše, vzpostavljali so se tehnični sistemi za obvladovanje neprestano rastočega prometa.

| — | Poleg tega so v številnih velikih mestih (npr. Hamburg, Zahodni Berlin ali Nantes) izginila na primer tramvajska omrežja, veliko velemest je zanemarjalo svoja omrežja javnega lokalnega potniškega prometa, še manj pa so se upoštevale potrebe kolesarjev in pešcev. |
| --- | --- |

—

Poleg tega so v številnih velikih mestih (npr. Hamburg, Zahodni Berlin ali Nantes) izginila na primer tramvajska omrežja, veliko velemest je zanemarjalo svoja omrežja javnega lokalnega potniškega prometa, še manj pa so se upoštevale potrebe kolesarjev in pešcev.

| — | V večini mest so bile naložbe v javni lokalni potniški promet ter v infrastrukturo za kolesarje in pešce premajhne, da bi razvili privlačne alternative prevozu z avtomobilom. |
| --- | --- |

—

V večini mest so bile naložbe v javni lokalni potniški promet ter v infrastrukturo za kolesarje in pešce premajhne, da bi razvili privlačne alternative prevozu z avtomobilom.

| — | Pogosto ni zadostne povezave in usklajenosti med sistemi javnega mestnega prometa in regionalnimi prometnimi sistemi, prav tako v mnogih velemestih ni tangencialnih povezav, tako da vožnja med predmestji in mestnimi četrtmi vodi prek centra in v primerjavi z avtom časovno ni privlačna. |
| --- | --- |

—

Pogosto ni zadostne povezave in usklajenosti med sistemi javnega mestnega prometa in regionalnimi prometnimi sistemi, prav tako v mnogih velemestih ni tangencialnih povezav, tako da vožnja med predmestji in mestnimi četrtmi vodi prek centra in v primerjavi z avtom časovno ni privlačna.

| 3.2.2 | Vendar se tudi EESO zaveda, da ni splošno veljavnega razvoja, ki bi enako ustrezal vsem evropskim mestom. Različna mesta in regije se razvijajo različno. V zadnjih letih in celo desetletjih so si nekatera mesta zelo prizadevala za spodbujanje sistemov javnega potniškega prometa ter kolesarjenja in pešačenja. Jasno je, da je kolesarska infrastruktura v Bruslju drugačna kot na primer v Amsterdamu ali Münstru, temu ustrezno pa je različen tudi delež koles v celotnem prometu. V nekaterih mestih, na primer Freiburgu, Mulhouseu ali nedavno tudi Parizu, so vzpostavili nove tramvajske proge in tako veliko voznikov avtomobilov spodbudili k uporabi tramvaja. |
| --- | --- |

3.2.2

Vendar se tudi EESO zaveda, da ni splošno veljavnega razvoja, ki bi enako ustrezal vsem evropskim mestom. Različna mesta in regije se razvijajo različno. V zadnjih letih in celo desetletjih so si nekatera mesta zelo prizadevala za spodbujanje sistemov javnega potniškega prometa ter kolesarjenja in pešačenja. Jasno je, da je kolesarska infrastruktura v Bruslju drugačna kot na primer v Amsterdamu ali Münstru, temu ustrezno pa je različen tudi delež koles v celotnem prometu. V nekaterih mestih, na primer Freiburgu, Mulhouseu ali nedavno tudi Parizu, so vzpostavili nove tramvajske proge in tako veliko voznikov avtomobilov spodbudili k uporabi tramvaja.

| 3.2.3 | Tudi v novih državah članicah je nekaj pozitivnih primerov, v katerih so občine uspešno prestale tranzicijo in pozitivno poudarile področje javnega lokalnega potniškega prometa. Med te nedvomno spada mesto Krakov (Poljska) (7). Ogled mesta Krakov, ki ga je obiskala študijska skupina, odgovorna za pripravo tega mnenja, je to jasno pokazal. V Krakovu so neodvisni načrtovalci prometa in okoljske skupine uspeli prepričati mestno upravo, da v okviru – finančno zelo omejenih – možnosti posodobi in izboljša javni potniški promet. Vzdrževanje, posodobitev in delno celo gradnja izjemno goste tramvajske mreže, nakup novih tramvajev, posodobitev avtobusnega voznega parka in tudi postajališč, začetek vzpostavitve prog, na katerih ima prednost javni lokalni potniški promet, uvedba ločenih voznih pasov za avtobuse in tramvaje ter dosledna prenova in delno nova usmeritev uprave za javni lokalni potniški promet in delovanja že kažejo napredek. Raven kritja stroškov je skoraj 90 % in s tem visoko nad povprečnimi vrednostmi. Lahko bi jo še izboljšali, če občinska prevozna podjetja ne bi beležila velike izgube dohodka, ker se je nacionalna vlada odločila za znižanje cen vozovnic za nekatere skupine uporabnikov (npr. učence, študente, upokojence, invalide itd.), ne da bi ob tem zagotovila nadomestila za ustrezne izgube dohodka. |
| --- | --- |

3.2.3

Tudi v novih državah članicah je nekaj pozitivnih primerov, v katerih so občine uspešno prestale tranzicijo in pozitivno poudarile področje javnega lokalnega potniškega prometa. Med te nedvomno spada mesto Krakov (Poljska) (7). Ogled mesta Krakov, ki ga je obiskala študijska skupina, odgovorna za pripravo tega mnenja, je to jasno pokazal. V Krakovu so neodvisni načrtovalci prometa in okoljske skupine uspeli prepričati mestno upravo, da v okviru – finančno zelo omejenih – možnosti posodobi in izboljša javni potniški promet. Vzdrževanje, posodobitev in delno celo gradnja izjemno goste tramvajske mreže, nakup novih tramvajev, posodobitev avtobusnega voznega parka in tudi postajališč, začetek vzpostavitve prog, na katerih ima prednost javni lokalni potniški promet, uvedba ločenih voznih pasov za avtobuse in tramvaje ter dosledna prenova in delno nova usmeritev uprave za javni lokalni potniški promet in delovanja že kažejo napredek. Raven kritja stroškov je skoraj 90 % in s tem visoko nad povprečnimi vrednostmi. Lahko bi jo še izboljšali, če občinska prevozna podjetja ne bi beležila velike izgube dohodka, ker se je nacionalna vlada odločila za znižanje cen vozovnic za nekatere skupine uporabnikov (npr. učence, študente, upokojence, invalide itd.), ne da bi ob tem zagotovila nadomestila za ustrezne izgube dohodka.

| 3.2.4 | EESO seveda ne nasprotuje znižanju cen vozovnic za te skupine potnikov, toda meni, da tako nastali stroški ne smejo bremeniti prevoznih podjetij. |
| --- | --- |

3.2.4

EESO seveda ne nasprotuje znižanju cen vozovnic za te skupine potnikov, toda meni, da tako nastali stroški ne smejo bremeniti prevoznih podjetij.

| 3.2.5 | Analiza pozitivnega primera Krakova razkriva tudi težave, ki jih imajo občine in upravljavci javnega potniškega prometa: pogosto pomanjkanje ozaveščenosti v politiki (na žalost na vseh hierarhičnih ravneh), različen družbeni status prevoznih sredstev (avtomobil velja za modernega, javni prevoz velja za staromodnega in ga uporabljajo ljudje z omejenimi prihodki, ki si ne morejo privoščiti avtomobila), neupoštevanje prometno-tehničnih posledic urbanističnega razvoja, premajhna usklajenost mestnega in primestnega prometa. |
| --- | --- |

3.2.5

Analiza pozitivnega primera Krakova razkriva tudi težave, ki jih imajo občine in upravljavci javnega potniškega prometa: pogosto pomanjkanje ozaveščenosti v politiki (na žalost na vseh hierarhičnih ravneh), različen družbeni status prevoznih sredstev (avtomobil velja za modernega, javni prevoz velja za staromodnega in ga uporabljajo ljudje z omejenimi prihodki, ki si ne morejo privoščiti avtomobila), neupoštevanje prometno-tehničnih posledic urbanističnega razvoja, premajhna usklajenost mestnega in primestnega prometa.

| 3.2.6 | V nekaterih mestih je zato jasno vidna vsaj delna sprememba načina mišljenja z naložbami v „okolju prijaznejše“ oblike prevoza, kar spodbuja tudi EESO. Odbor meni, da je treba pojasniti, da je zaradi omejenih javnih sredstev in velikih negativnih posledic avtomobilskega prometa v mestnih središčih minil čas, ko je bilo mogoče zagotoviti sočasno podporo vsem oblikam prevoza. V skladu z idejami „mrež državljanov“ iz dokumenta pred 10 leti bi se moral zmanjšati pomen avtomobila v mestih, za kar ni treba le znatno povečati privlačnost javnega potniškega prometa ter infrastrukture za pešce in kolesarje, ampak tudi zavestno „omejevanje“ avtomobilov. Za gradnjo tako infrastrukture za avtomobile kot tudi za javni lokalni potniški promet namreč ni dovolj denarja in površin. |
| --- | --- |

3.2.6

V nekaterih mestih je zato jasno vidna vsaj delna sprememba načina mišljenja z naložbami v „okolju prijaznejše“ oblike prevoza, kar spodbuja tudi EESO. Odbor meni, da je treba pojasniti, da je zaradi omejenih javnih sredstev in velikih negativnih posledic avtomobilskega prometa v mestnih središčih minil čas, ko je bilo mogoče zagotoviti sočasno podporo vsem oblikam prevoza. V skladu z idejami „mrež državljanov“ iz dokumenta pred 10 leti bi se moral zmanjšati pomen avtomobila v mestih, za kar ni treba le znatno povečati privlačnost javnega potniškega prometa ter infrastrukture za pešce in kolesarje, ampak tudi zavestno „omejevanje“ avtomobilov. Za gradnjo tako infrastrukture za avtomobile kot tudi za javni lokalni potniški promet namreč ni dovolj denarja in površin.

| 3.2.7 | Kakovost bivanja, življenja in okolja v metropolitanskih območjih lahko ponovno izboljšamo le z jasno določitvijo ciljev in dajanju prednosti javnemu potniškemu prometu ter kolesarjem in pešcem pred prevozom z avtomobilom. Zato je treba vprašanja javnega lokalnega potniškega prometa pri postopkih načrtovanja in oblikovanju politike ter financiranju obravnavati pred odločitvami o načrtovanju rabe tal in pred odločitvami o drugih prometnih povezavah. |
| --- | --- |

3.2.7

Kakovost bivanja, življenja in okolja v metropolitanskih območjih lahko ponovno izboljšamo le z jasno določitvijo ciljev in dajanju prednosti javnemu potniškemu prometu ter kolesarjem in pešcem pred prevozom z avtomobilom. Zato je treba vprašanja javnega lokalnega potniškega prometa pri postopkih načrtovanja in oblikovanju politike ter financiranju obravnavati pred odločitvami o načrtovanju rabe tal in pred odločitvami o drugih prometnih povezavah.

| 3.2.8 | Ukrepi, ki bi jih morale sprejeti občine, so tako različni, da njihovo navajanje v mnenju EESO ne bi bilo smiselno. Večja privlačnost javnega lokalnega potniškega prometa ne pomeni le kvalitativno in kvantitativno boljše ponudbe v smislu pogostosti odhodov, hitrosti, čistosti, varnosti, informiranja itd. V načrtovanje je treba kot nujna pogoja vključiti razpoložljivost in dostopnost (zlasti pomembno za invalide in matere z otroki itd.). Vidik dostopnosti je treba zlasti upoštevati pri razvijanju privlačnih možnosti za prestop med različnimi prevoznimi sredstvi, da bi vsem prebivalcem zagotovili nemoten prevoz iz enega v drug kraj. Pomembno vlogo pri izbiri prevoznega sredstva imajo tudi dostopne cene vozovnic. Političnim nosilcem odločanja je treba še bolje kot doslej pomagati s konkretnimi in praktičnimi predlogi o načinih doseganja večje kakovosti. Dodatni ukrepi za ustrezno prerazporeditev prometa vključujejo manj (in zato dražje) možnosti za parkiranje v mestnih središčih, namesto tega več cenejših možnosti za parkiranje na končnih postajališčih sistemov železniškega krajevnega prometa, ločene vozne pasove za tramvaje in avtobuse, ki delno seveda izkoriščajo prostor, namenjen avtomobilom. (V zvezi z zmanjšanjem števila parkirišč je treba pri tovrstnem načrtovanju še naprej zagotavljati zadostno število posebnih parkirnih prostorov za osebe z zelo omejeno mobilnostjo, ki lahko potujejo le s pomočjo posebej prirejenega vozila.) V Londonu in Stockholmu so (po odločitvi državljanov!) začeli voznikom avtomobilov zaračunavati cestnino, če se želijo peljati v mestno središče (ali uporabljati nekatere ceste), pri čemer so že dosegli dobre rezultate. V Madridu in nekaterih drugih evropskih velemestih razmišljajo o tej možnosti. |
| --- | --- |

3.2.8

Ukrepi, ki bi jih morale sprejeti občine, so tako različni, da njihovo navajanje v mnenju EESO ne bi bilo smiselno. Večja privlačnost javnega lokalnega potniškega prometa ne pomeni le kvalitativno in kvantitativno boljše ponudbe v smislu pogostosti odhodov, hitrosti, čistosti, varnosti, informiranja itd. V načrtovanje je treba kot nujna pogoja vključiti razpoložljivost in dostopnost (zlasti pomembno za invalide in matere z otroki itd.). Vidik dostopnosti je treba zlasti upoštevati pri razvijanju privlačnih možnosti za prestop med različnimi prevoznimi sredstvi, da bi vsem prebivalcem zagotovili nemoten prevoz iz enega v drug kraj. Pomembno vlogo pri izbiri prevoznega sredstva imajo tudi dostopne cene vozovnic. Političnim nosilcem odločanja je treba še bolje kot doslej pomagati s konkretnimi in praktičnimi predlogi o načinih doseganja večje kakovosti. Dodatni ukrepi za ustrezno prerazporeditev prometa vključujejo manj (in zato dražje) možnosti za parkiranje v mestnih središčih, namesto tega več cenejših možnosti za parkiranje na končnih postajališčih sistemov železniškega krajevnega prometa, ločene vozne pasove za tramvaje in avtobuse, ki delno seveda izkoriščajo prostor, namenjen avtomobilom. (V zvezi z zmanjšanjem števila parkirišč je treba pri tovrstnem načrtovanju še naprej zagotavljati zadostno število posebnih parkirnih prostorov za osebe z zelo omejeno mobilnostjo, ki lahko potujejo le s pomočjo posebej prirejenega vozila.) V Londonu in Stockholmu so (po odločitvi državljanov!) začeli voznikom avtomobilov zaračunavati cestnino, če se želijo peljati v mestno središče (ali uporabljati nekatere ceste), pri čemer so že dosegli dobre rezultate. V Madridu in nekaterih drugih evropskih velemestih razmišljajo o tej možnosti.

| 3.2.9 | V Londonu se na primer prihodki od t.i. mestne cestnine v velikem obsegu vlagajo v mestni avtobusni sistem. Že samo s tem so dosegli znatno izboljšanje javnega prevoza in jasno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (za 10 %), porabe energije (za 20 %) ter emisij dušikovega oksida in emisij delcev (za 16 %) (8). |
| --- | --- |

3.2.9

V Londonu se na primer prihodki od t.i. mestne cestnine v velikem obsegu vlagajo v mestni avtobusni sistem. Že samo s tem so dosegli znatno izboljšanje javnega prevoza in jasno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (za 10 %), porabe energije (za 20 %) ter emisij dušikovega oksida in emisij delcev (za 16 %) (8).

| 3.2.10 | Vendar se trendi kljub tem spodbudnim primerom in obstoječim primerom najboljših praks, ki jih je med drugim spodbujal in dokumentiral projekt EU Civitas, žal ne spreminjajo v smislu resnično „nove“ mestne prometne politike. Ravno v srednjeevropskih in vzhodnoevropskih državah se zdaj ponavljajo enake „napake“, katerih resne posledice so vsak dan opazne v zahodnoevropskih mestih. |
| --- | --- |

3.2.10

Vendar se trendi kljub tem spodbudnim primerom in obstoječim primerom najboljših praks, ki jih je med drugim spodbujal in dokumentiral projekt EU Civitas, žal ne spreminjajo v smislu resnično „nove“ mestne prometne politike. Ravno v srednjeevropskih in vzhodnoevropskih državah se zdaj ponavljajo enake „napake“, katerih resne posledice so vsak dan opazne v zahodnoevropskih mestih.

| 3.2.11 | Po mnenju EESO mora biti prva prednostna naloga vseh mestnih politik načrtovanja in prometa, da se prepreči ali vsaj omeji „nastajanje“ prometa, druga pa, da se potreba po mobilnosti zadovolji ali lahko zadovolji z okolju prijaznimi prevoznimi sredstvi, kot je javni prevoz potnikov, kolesarjenje ali pešačenje, kjer je mogoče. |
| --- | --- |

3.2.11

Po mnenju EESO mora biti prva prednostna naloga vseh mestnih politik načrtovanja in prometa, da se prepreči ali vsaj omeji „nastajanje“ prometa, druga pa, da se potreba po mobilnosti zadovolji ali lahko zadovolji z okolju prijaznimi prevoznimi sredstvi, kot je javni prevoz potnikov, kolesarjenje ali pešačenje, kjer je mogoče.

| 3.2.12 | Zato je treba pripraviti obsežen sklop ukrepov v zvezi z načrtovanjem in organizacijo ter sprejeti ustrezne odločitve v zvezi z naložbami. Veliko posameznih primerov v evropskih mestih kaže, da je lahko trajnostno mestno prometno načrtovanje uspešno in da izboljšuje življenjske razmere v mestih, ne da bi slabilo njihovo gospodarsko moč. Vendar je prav tako jasno, da se takšni ukrepi doslej pogosto niso sprejemali zaradi pomanjkanja strokovnega znanja ali zaradi drugih političnih prednostnih nalog. |
| --- | --- |

3.2.12

Zato je treba pripraviti obsežen sklop ukrepov v zvezi z načrtovanjem in organizacijo ter sprejeti ustrezne odločitve v zvezi z naložbami. Veliko posameznih primerov v evropskih mestih kaže, da je lahko trajnostno mestno prometno načrtovanje uspešno in da izboljšuje življenjske razmere v mestih, ne da bi slabilo njihovo gospodarsko moč. Vendar je prav tako jasno, da se takšni ukrepi doslej pogosto niso sprejemali zaradi pomanjkanja strokovnega znanja ali zaradi drugih političnih prednostnih nalog.

| 3.2.13 | EESO priporoča Komisiji, Svetu in zlasti Odboru regij, da raziščejo, kateri so dejavniki uspeha v mestih, ki so bila uspešna v razvoju na področju okolju prijaznega mestnega prevoza, in zakaj se v številnih drugih mestih razmere na tem področju slabšajo. EESO je prepričan, da vzrok za slabše razmere niso le finančna sredstva, ampak zlasti politična zavest ter odločitve, sprejete na področju prometa in stanovanjske politike. Obravnavanje tega je vsaj tako pomembno kot zbiranje in prikazovanje primerov dobre prakse. |
| --- | --- |

3.2.13

EESO priporoča Komisiji, Svetu in zlasti Odboru regij, da raziščejo, kateri so dejavniki uspeha v mestih, ki so bila uspešna v razvoju na področju okolju prijaznega mestnega prevoza, in zakaj se v številnih drugih mestih razmere na tem področju slabšajo. EESO je prepričan, da vzrok za slabše razmere niso le finančna sredstva, ampak zlasti politična zavest ter odločitve, sprejete na področju prometa in stanovanjske politike. Obravnavanje tega je vsaj tako pomembno kot zbiranje in prikazovanje primerov dobre prakse.

3.3   Vprašanja nemškega predsedstva

3.3.1   Uskladitev načrtovanja prometne in poselitvene strukture (Kako uskladiti razvoj naselij in omrežje javnega potniškega prometa?)

| 3.3.1.1 | Nedvomno je v večini primerov potrebno boljše usklajevanje načrtovanja. Jasno je, da sta prometna in poselitvena struktura vzajemno odvisni. To je že dolgo znano. Načrtovanje rabe zemljišč in prostorsko načrtovanje, ki sta v glavnem v pristojnosti občin, sta tako ključna dejavnika za obseg in vrsto prihodnjega prometa. Bolje usklajeno regionalno in državno načrtovanje bi moralo v prihodnosti podpirati razvoj naselij, ki je močneje usmerjeno k uresničevanju ciljev za zmanjšanje prometa, in preprečevati pozidavo in razvoj trgovinskih in obrtnih con na obrobju v breme mestnih središč. |
| --- | --- |

3.3.1.1

Nedvomno je v večini primerov potrebno boljše usklajevanje načrtovanja. Jasno je, da sta prometna in poselitvena struktura vzajemno odvisni. To je že dolgo znano. Načrtovanje rabe zemljišč in prostorsko načrtovanje, ki sta v glavnem v pristojnosti občin, sta tako ključna dejavnika za obseg in vrsto prihodnjega prometa. Bolje usklajeno regionalno in državno načrtovanje bi moralo v prihodnosti podpirati razvoj naselij, ki je močneje usmerjeno k uresničevanju ciljev za zmanjšanje prometa, in preprečevati pozidavo in razvoj trgovinskih in obrtnih con na obrobju v breme mestnih središč.

| 3.3.1.2 | Prometne povezave med obstoječimi ter novimi naselji in obrtnimi conami, na primer z učinkovitimi sistemi javnega potniškega prometa, zagotovo povečajo privlačnost teh območij. To je mogoče sorazmerno enostavno prikazati s spremembami cen zemljišč. Vendar so takšne povezave tudi pogoj za preprečevanje nastanka prekomernih novih obremenitev okolja. |
| --- | --- |

3.3.1.2

Prometne povezave med obstoječimi ter novimi naselji in obrtnimi conami, na primer z učinkovitimi sistemi javnega potniškega prometa, zagotovo povečajo privlačnost teh območij. To je mogoče sorazmerno enostavno prikazati s spremembami cen zemljišč. Vendar so takšne povezave tudi pogoj za preprečevanje nastanka prekomernih novih obremenitev okolja.

| 3.3.1.3 | EESO ne dvomi, da morajo metropolitanska območja in vsa mesta v prihodnosti bistveno bolj upoštevati t.i. „notranji razvoj“ ter tako najprej uporabiti mestne površine in šele potem površine na obrobjih ali zunanjih okrožjih mest. Ta pristop je skladen s cilji strategije EU za varstvo tal. |
| --- | --- |

3.3.1.3

EESO ne dvomi, da morajo metropolitanska območja in vsa mesta v prihodnosti bistveno bolj upoštevati t.i. „notranji razvoj“ ter tako najprej uporabiti mestne površine in šele potem površine na obrobjih ali zunanjih okrožjih mest. Ta pristop je skladen s cilji strategije EU za varstvo tal.

| 3.3.1.4 | Dodatni pogoji za ponovno oživitev mest so prometno gospodarne, strnjene, večnamenske poselitvene strukture z ustreznimi trgovskimi in obrtnimi zmogljivostmi, sprejemanje in razvijanje upočasnjenega avtomobilskega prometa, prilagojenega ostalim udeležencem v prometu. Zato je potrebno obširno umirjanje prometa, vzpostavitev „cest, rezerviranih za igro“, kjer imajo pešci in kolesarji prednost pred motoriziranim prometom, in območja za pešce. Socialno in kulturno bogate mestne četrti z decentralizirano ponudbo možnosti za nakupe in prosti čas so zlasti učinkovite pri zmanjševanju prometa. |
| --- | --- |

3.3.1.4

Dodatni pogoji za ponovno oživitev mest so prometno gospodarne, strnjene, večnamenske poselitvene strukture z ustreznimi trgovskimi in obrtnimi zmogljivostmi, sprejemanje in razvijanje upočasnjenega avtomobilskega prometa, prilagojenega ostalim udeležencem v prometu. Zato je potrebno obširno umirjanje prometa, vzpostavitev „cest, rezerviranih za igro“, kjer imajo pešci in kolesarji prednost pred motoriziranim prometom, in območja za pešce. Socialno in kulturno bogate mestne četrti z decentralizirano ponudbo možnosti za nakupe in prosti čas so zlasti učinkovite pri zmanjševanju prometa.

3.3.2   Zagotovitev učinkovitega in privlačnega javnega lokalnega potniškega prometa za razbremenitev zasebnega prevoza v mestnih območjih (tržna ureditev, financiranje, zadovoljstvo potrošnikov)

| 3.3.2.1 | Mestna območja je mogoče razbremeniti zasebnega prevoza le, če je na voljo učinkovit in privlačen javni lokalni potniški promet. „Privlačen“ in „učinkovit“ prevoz pomeni, da je ponudba količinsko in kakovostno zasnovana tako, da je njegova uporaba čim bolj preprosta in udobna. |
| --- | --- |

3.3.2.1

Mestna območja je mogoče razbremeniti zasebnega prevoza le, če je na voljo učinkovit in privlačen javni lokalni potniški promet. „Privlačen“ in „učinkovit“ prevoz pomeni, da je ponudba količinsko in kakovostno zasnovana tako, da je njegova uporaba čim bolj preprosta in udobna.

| 3.3.2.2 | Ni naloga EESO, da v tem mnenju navede celoten sklop potrebnih ukrepov na področju tržne ureditve, financiranja in zadovoljstva potrošnikov. Toda jasno je, da privlačnost prevoznih sredstev ni odvisna le od količine in kakovosti ponudbe, ampak tudi od cene. Internalizacija zunanjih stroškov na področju prometa, ki jo politiki pogosto napovedujejo, bi nedvomno pripomogla k izboljšanju konkurenčnosti javnega lokalnega potniškega prometa. |
| --- | --- |

3.3.2.2

Ni naloga EESO, da v tem mnenju navede celoten sklop potrebnih ukrepov na področju tržne ureditve, financiranja in zadovoljstva potrošnikov. Toda jasno je, da privlačnost prevoznih sredstev ni odvisna le od količine in kakovosti ponudbe, ampak tudi od cene. Internalizacija zunanjih stroškov na področju prometa, ki jo politiki pogosto napovedujejo, bi nedvomno pripomogla k izboljšanju konkurenčnosti javnega lokalnega potniškega prometa.

| 3.3.2.3 | Uporabniki bodo pogosteje uporabljali javni lokalni potniški promet v primerjavi z avtomobilom le, če bo storitev cenovno ugodna, to pomeni, če bo na voljo visokokakovostna storitev za ustrezno ceno. To je mogoče doseči le z neprestanim povečanjem učinkovitosti javnega lokalnega potniškega prometa. Ob doseganju optimuma je mogoče povečati tudi stopnjo pokrivanja stroškov. Toda popolno kritje stroškov naložb in obratovanja javnega lokalnega potniškega prometa s prihodki od prodaje vozovnic ne more biti politični cilj. Tovrstno enostransko poslovno obračunavanje stroškov namreč izključuje internalizacijo zunanjih stroškov prometa v mestih. EESO zato meni, da je zelo pomembno, da politika končno zagotovi preglednost stroškov prometa, kar vključuje tudi internalizacijo zunanjih stroškov. Internalizacija zunanjih stroškov na področju prometa, ki jo politiki pogosto napovedujejo, bi nedvomno pripomogla k izboljšanju konkurenčnosti javnega lokalnega potniškega prometa. |
| --- | --- |

3.3.2.3

Uporabniki bodo pogosteje uporabljali javni lokalni potniški promet v primerjavi z avtomobilom le, če bo storitev cenovno ugodna, to pomeni, če bo na voljo visokokakovostna storitev za ustrezno ceno. To je mogoče doseči le z neprestanim povečanjem učinkovitosti javnega lokalnega potniškega prometa. Ob doseganju optimuma je mogoče povečati tudi stopnjo pokrivanja stroškov. Toda popolno kritje stroškov naložb in obratovanja javnega lokalnega potniškega prometa s prihodki od prodaje vozovnic ne more biti politični cilj. Tovrstno enostransko poslovno obračunavanje stroškov namreč izključuje internalizacijo zunanjih stroškov prometa v mestih. EESO zato meni, da je zelo pomembno, da politika končno zagotovi preglednost stroškov prometa, kar vključuje tudi internalizacijo zunanjih stroškov. Internalizacija zunanjih stroškov na področju prometa, ki jo politiki pogosto napovedujejo, bi nedvomno pripomogla k izboljšanju konkurenčnosti javnega lokalnega potniškega prometa.

| 3.3.2.4 | Državne ali nacionalne odločitve v zvezi z infrastrukturo (npr. glavne ceste, ki se uporabljajo za krajevni in regionalni promet kot konkurenca javnemu prevozu potnikov) in davčni ukrepi (prevozne subvencije, obdavčitev goriva, ekološki davek za financiranje javnega prevoza itd.) ter podporna politika EU (npr. v okviru vseevropskih omrežij) so pomembni dejavniki, ki vplivajo na izbiro prevoznega sredstva, ter možnost vzpostavitve finančno izvedljivega in uporabnikom prijaznega javnega lokalnega potniškega prometa z gostim omrežjem in kakovostnim voznim redom. |
| --- | --- |

3.3.2.4

Državne ali nacionalne odločitve v zvezi z infrastrukturo (npr. glavne ceste, ki se uporabljajo za krajevni in regionalni promet kot konkurenca javnemu prevozu potnikov) in davčni ukrepi (prevozne subvencije, obdavčitev goriva, ekološki davek za financiranje javnega prevoza itd.) ter podporna politika EU (npr. v okviru vseevropskih omrežij) so pomembni dejavniki, ki vplivajo na izbiro prevoznega sredstva, ter možnost vzpostavitve finančno izvedljivega in uporabnikom prijaznega javnega lokalnega potniškega prometa z gostim omrežjem in kakovostnim voznim redom.

| 3.3.2.5 | Da se zagotovi učinkovit in privlačen javni lokalni potniški promet ter mestna območja razbremenijo motoriziranega zasebnega prevoza in cestnega prevoza blaga (ne zasebnega prevoza s kolesom ali pešačenja, ki se spodbujata), je potrebno celovito prostorsko in prometno načrtovanje, ki vključuje posamezne vrste in namene prevoza, ki jih je treba ovrednotiti ob regionalnem sodelovanju z obrobnimi območji. Po določitvi usklajenih prednostnih ciljev in pripravi ustreznih strategij je treba izvesti različne ukrepe s postopkom političnega odločanja in komunikacije. Zato je pomembna vključitev pristojnosti načrtovanja in financiranja. Dodatni pogoji za ponovno oživitev mest so prometno gospodarne, strnjene, večnamenske poselitvene strukture z ustreznimi trgovskimi in obrtnimi zmogljivostmi, sprejemanje in razvijanje počasnega prometa. |
| --- | --- |

3.3.2.5

Da se zagotovi učinkovit in privlačen javni lokalni potniški promet ter mestna območja razbremenijo motoriziranega zasebnega prevoza in cestnega prevoza blaga (ne zasebnega prevoza s kolesom ali pešačenja, ki se spodbujata), je potrebno celovito prostorsko in prometno načrtovanje, ki vključuje posamezne vrste in namene prevoza, ki jih je treba ovrednotiti ob regionalnem sodelovanju z obrobnimi območji. Po določitvi usklajenih prednostnih ciljev in pripravi ustreznih strategij je treba izvesti različne ukrepe s postopkom političnega odločanja in komunikacije. Zato je pomembna vključitev pristojnosti načrtovanja in financiranja. Dodatni pogoji za ponovno oživitev mest so prometno gospodarne, strnjene, večnamenske poselitvene strukture z ustreznimi trgovskimi in obrtnimi zmogljivostmi, sprejemanje in razvijanje počasnega prometa.

| 3.3.2.6 | Da bi zagotovili privlačno in praktično povezavo zasebnega prevoza s podeželskih ali oddaljenih območjih z mrežami javnega mestnega prevoza, je treba (glej tudi točko 3.2.8) na ustreznih obrobnih postajališčih vzpostaviti primerno opremljena, cenovno ugodna in praktična parkirišča („parkiraj in se pelji“). |
| --- | --- |

3.3.2.6

Da bi zagotovili privlačno in praktično povezavo zasebnega prevoza s podeželskih ali oddaljenih območjih z mrežami javnega mestnega prevoza, je treba (glej tudi točko 3.2.8) na ustreznih obrobnih postajališčih vzpostaviti primerno opremljena, cenovno ugodna in praktična parkirišča („parkiraj in se pelji“).

| 3.3.2.7 | EESO podpira kot usmeritveni ukrep za preprečevanje in prerazporeditev prometa tudi postopno uskladitev obdavčitve goriva v EU na višjo stopnjo, s čimer bi zagotovili enotne konkurenčne pogoje in vire financiranja za javni lokalni potniški promet. |
| --- | --- |

3.3.2.7

EESO podpira kot usmeritveni ukrep za preprečevanje in prerazporeditev prometa tudi postopno uskladitev obdavčitve goriva v EU na višjo stopnjo, s čimer bi zagotovili enotne konkurenčne pogoje in vire financiranja za javni lokalni potniški promet.

3.3.3   Spodbujanje kolesarjenja in pešačenja

| 3.3.3.1 | Glede na število poti (ne pa njeno dolžino) se vsaka tretja pot prevozi s kolesom ali prehodi peš, kar jasno kaže na velik pomen kolesarjev in pešcev kot udeležencev prometa v evropskih mestih. Vendar se še vedno več kot polovica vseh poti, krajših od 5 km, prevozi z avtomobilom, čeprav bi bilo kolo za to razdaljo pogosto hitrejše prevozno sredstvo. Z boljšo dostopnostjo postajališč javnega lokalnega potniškega primeta, možnosti parkiranja in prevoza kolesa na javnem prevoznem sredstvu se lahko v mestnem prometu tudi daljše razdalje prevozijo s kombinacijo okolju prijaznih prevoznih sredstev in spremeni struktura prevoza. (Vprašanje, kako spodbujati kolesarjenje prek državnih mej, na evropski ravni, bo posebej obravnavalo raziskovalno mnenje o spodbujanju čezmejnega kolesarskega prometa, TEN/277, R/CESE 148/2007). |
| --- | --- |

3.3.3.1

Glede na število poti (ne pa njeno dolžino) se vsaka tretja pot prevozi s kolesom ali prehodi peš, kar jasno kaže na velik pomen kolesarjev in pešcev kot udeležencev prometa v evropskih mestih. Vendar se še vedno več kot polovica vseh poti, krajših od 5 km, prevozi z avtomobilom, čeprav bi bilo kolo za to razdaljo pogosto hitrejše prevozno sredstvo. Z boljšo dostopnostjo postajališč javnega lokalnega potniškega primeta, možnosti parkiranja in prevoza kolesa na javnem prevoznem sredstvu se lahko v mestnem prometu tudi daljše razdalje prevozijo s kombinacijo okolju prijaznih prevoznih sredstev in spremeni struktura prevoza. (Vprašanje, kako spodbujati kolesarjenje prek državnih mej, na evropski ravni, bo posebej obravnavalo raziskovalno mnenje o spodbujanju čezmejnega kolesarskega prometa, TEN/277, R/CESE 148/2007).

| 3.3.3.2 | Z mestnimi kolesi kot javnimi prevoznimi sredstvi se je mogoče voziti po celem mestu. Kolo si je mogoče izposoditi na javnih izposojališčih v mestu in ga vrniti na poljubno izposojališče. Zahteva se le prijava, npr. s kreditno kartico. Izposoja mora biti cenovno zelo ugodna. |
| --- | --- |

3.3.3.2

Z mestnimi kolesi kot javnimi prevoznimi sredstvi se je mogoče voziti po celem mestu. Kolo si je mogoče izposoditi na javnih izposojališčih v mestu in ga vrniti na poljubno izposojališče. Zahteva se le prijava, npr. s kreditno kartico. Izposoja mora biti cenovno zelo ugodna.

| 3.3.3.3 | Kolesarjenje in pešačenje nista le zelo okolju prijazna, ampak tudi zdrava. Ker pomanjkanje gibanja v naši družbi že povzroča visoke stroške v zdravstvu, bi moralo biti spodbujanje kolesarjenja in pešačenja zaželeno tudi iz zdravstvenopolitičnih razlogov. |
| --- | --- |

3.3.3.3

Kolesarjenje in pešačenje nista le zelo okolju prijazna, ampak tudi zdrava. Ker pomanjkanje gibanja v naši družbi že povzroča visoke stroške v zdravstvu, bi moralo biti spodbujanje kolesarjenja in pešačenja zaželeno tudi iz zdravstvenopolitičnih razlogov.

| 3.3.3.4 | Jasno je, da mora biti zato na voljo ustrezna, kakovostna infrastruktura. V zvezi s kolesarjenjem to ne vključuje le kolesarskih stez v mestih, ampak tudi zavarovana parkirišča za kolesa in druge storitve (npr. možnost prevoza kolesa v javnem lokalnem potniškem prometu in z vlakom). Nizozemska je verjetno najboljši evropski primer, kako razviti kolesarsko infrastrukturo. Zato je namesto vprašanja, kaj lahko naredijo občine, bolj pomembno vprašanje, zakaj še ne izkoriščajo in izvajajo stroškovno sorazmerno ugodnih možnosti za povečanje privlačnosti kolesarjenja in pešačenja. |
| --- | --- |

3.3.3.4

Jasno je, da mora biti zato na voljo ustrezna, kakovostna infrastruktura. V zvezi s kolesarjenjem to ne vključuje le kolesarskih stez v mestih, ampak tudi zavarovana parkirišča za kolesa in druge storitve (npr. možnost prevoza kolesa v javnem lokalnem potniškem prometu in z vlakom). Nizozemska je verjetno najboljši evropski primer, kako razviti kolesarsko infrastrukturo. Zato je namesto vprašanja, kaj lahko naredijo občine, bolj pomembno vprašanje, zakaj še ne izkoriščajo in izvajajo stroškovno sorazmerno ugodnih možnosti za povečanje privlačnosti kolesarjenja in pešačenja.

| 3.3.3.5 | Zlasti na mestnih območjih, na katerih je nujno treba izboljšati kakovost življenja in bivanja ter izvajati direktive EU o kakovosti zraka in hrupu okolja, je spodbujanje kolesarjenja in pešačenja posebno pomembno. Ob primerjavi sprememb v uporabi prevoznih sredstev v velikih evropskih mestih in na mestnih območjih je jasno, da so privlačnost ponujene infrastrukture ter spremljevalni ukrepi za spodbujanje takšnega prometa in izboljšanje njegove podobe odločilni dejavniki za velik delež teh načinov prevoza za vsakodnevne poti: delež območij z omejenim prometom in brez avtomobilov, gosto omrežje, prednost pri prečkanju in pri semaforjih, širina pločnikov, označitev s tablami, možnosti za postanke in počitek, parkirišča in postajališča za kolesa, javne kampanje („peš v šolo“, tekmovanje „s kolesom v službo“, dnevi brez avtomobila, možnost prevoza kolesa na javnem prevoznem sredstvu). Prav tako je koristna uvedba službe uradnika, ki bi bil pristojen za kolesarske steze in območja za pešce. |
| --- | --- |

3.3.3.5

Zlasti na mestnih območjih, na katerih je nujno treba izboljšati kakovost življenja in bivanja ter izvajati direktive EU o kakovosti zraka in hrupu okolja, je spodbujanje kolesarjenja in pešačenja posebno pomembno. Ob primerjavi sprememb v uporabi prevoznih sredstev v velikih evropskih mestih in na mestnih območjih je jasno, da so privlačnost ponujene infrastrukture ter spremljevalni ukrepi za spodbujanje takšnega prometa in izboljšanje njegove podobe odločilni dejavniki za velik delež teh načinov prevoza za vsakodnevne poti: delež območij z omejenim prometom in brez avtomobilov, gosto omrežje, prednost pri prečkanju in pri semaforjih, širina pločnikov, označitev s tablami, možnosti za postanke in počitek, parkirišča in postajališča za kolesa, javne kampanje („peš v šolo“, tekmovanje „s kolesom v službo“, dnevi brez avtomobila, možnost prevoza kolesa na javnem prevoznem sredstvu). Prav tako je koristna uvedba službe uradnika, ki bi bil pristojen za kolesarske steze in območja za pešce.

3.3.4   Uporaba sodobne informacijske, komunikacijske in nadzorne tehnologije

| 3.3.4.1 | Prometna telematika lahko prispeva k prerazporeditvi prometa na javna prometna sredstva in boljši izkoriščenosti sedanjih zmogljivosti. Tako se lahko poveča varnost v cestnem prometu in zmanjša obremenitev okolja. Skrb za okolje in prerazporeditev prometa do zdaj nista bila upoštevana pri razvoju in uporabi prometne telematike. EESO z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je bil z milijoni eurov za podpore za raziskave in razvoj ter drugimi sredstvi na tem področju namesto razbremenitve okolja dosežen zlasti večji pretok motornih vozil. Prav tako povečanje zmogljivosti ob enakem pretoku prometa ni preprečilo novih gradenj ali razširjanj cestnih omrežij. Preusmeritev avtomobilskega prometa na javni lokalni potniški promet v primeru zastojev ne prispeva k enakomernejši obremenjenosti sistemov javnega prevoza in je zato z vidika javnega lokalnega potniškega prometa precej neučinkovita. |
| --- | --- |

3.3.4.1

Prometna telematika lahko prispeva k prerazporeditvi prometa na javna prometna sredstva in boljši izkoriščenosti sedanjih zmogljivosti. Tako se lahko poveča varnost v cestnem prometu in zmanjša obremenitev okolja. Skrb za okolje in prerazporeditev prometa do zdaj nista bila upoštevana pri razvoju in uporabi prometne telematike. EESO z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je bil z milijoni eurov za podpore za raziskave in razvoj ter drugimi sredstvi na tem področju namesto razbremenitve okolja dosežen zlasti večji pretok motornih vozil. Prav tako povečanje zmogljivosti ob enakem pretoku prometa ni preprečilo novih gradenj ali razširjanj cestnih omrežij. Preusmeritev avtomobilskega prometa na javni lokalni potniški promet v primeru zastojev ne prispeva k enakomernejši obremenjenosti sistemov javnega prevoza in je zato z vidika javnega lokalnega potniškega prometa precej neučinkovita.

| 3.3.4.2 | EESO podpira prednostno uporabo prometne telematike javnega prevoza potnikov za obsežnejše informacije o prometu in obveščanje potnikov. Prav tako vidi možnost uporabe prometne telematike na področju upravljanja voznega parka in mestne logistike (preprečevanje vožnje praznih vozil, združevanje posameznih voženj). Poleg tega je treba izkoristiti telematske sisteme v okviru celovitega prometnega načrtovanja za povečanje učinkovitosti s preprečevanjem razširitve obstoječe infrastrukture in izgradnje nove infrastrukture. Na splošno je uporaba telematike na prometnem področju smiselna le, če se z njo dejansko doseže zmanjšanje števila voženj z motornimi vozili. |
| --- | --- |

3.3.4.2

EESO podpira prednostno uporabo prometne telematike javnega prevoza potnikov za obsežnejše informacije o prometu in obveščanje potnikov. Prav tako vidi možnost uporabe prometne telematike na področju upravljanja voznega parka in mestne logistike (preprečevanje vožnje praznih vozil, združevanje posameznih voženj). Poleg tega je treba izkoristiti telematske sisteme v okviru celovitega prometnega načrtovanja za povečanje učinkovitosti s preprečevanjem razširitve obstoječe infrastrukture in izgradnje nove infrastrukture. Na splošno je uporaba telematike na prometnem področju smiselna le, če se z njo dejansko doseže zmanjšanje števila voženj z motornimi vozili.

3.3.5   Zmanjšanje onesnaženosti v mestih

| 3.3.5.1 | Le s predlaganimi ukrepi, ki dajejo jasno prednost okoljski zvezi za kolesarjenje, pešačenje in uporabo javnega lokalnega potniškega prometa, se lahko zmanjšajo obremenitve mestnega okolja z npr. drobnim prahom, hrupom in uporabo površin zaradi vozečega ali stoječega prometa, ter izvajajo ustrezne direktive EU o preventivnih zdravstvenih ukrepih in povečevanju privlačnosti mest. Tehnični ukrepi, kot so filtri za saje idr., ki so pogosto nujni in smiselni, sami ne zadostujejo za zmanjšanje obremenitve mestnega okolja. Strukturnim spremembam prometne politike se občine ne bodo mogle izogniti. |
| --- | --- |

3.3.5.1

Le s predlaganimi ukrepi, ki dajejo jasno prednost okoljski zvezi za kolesarjenje, pešačenje in uporabo javnega lokalnega potniškega prometa, se lahko zmanjšajo obremenitve mestnega okolja z npr. drobnim prahom, hrupom in uporabo površin zaradi vozečega ali stoječega prometa, ter izvajajo ustrezne direktive EU o preventivnih zdravstvenih ukrepih in povečevanju privlačnosti mest. Tehnični ukrepi, kot so filtri za saje idr., ki so pogosto nujni in smiselni, sami ne zadostujejo za zmanjšanje obremenitve mestnega okolja. Strukturnim spremembam prometne politike se občine ne bodo mogle izogniti.

4.   Predlogi Odbora

Javni lokalni potniški promet je mogoče smiselno razviti le, če Evropska komisija, države članice in lokalne službe v okviru skupne akcije razvijejo dejavno politiko za javne oblike prevoza, ki vključuje tudi omejitev prevladujoče uporabe avtomobila.

Pozivi na ravni EU

| 4.1 | Komisija bi morala revidirati predpise o dodeljevanju finančnih sredstev za ukrepe regionalnega razvoja. EESO predlaga, da se podobno kot pri Kohezijskem skladu tudi pri Evropskemu skladu za regionalni razvoj določen, visok delež naložb za prometne projekte obvezno nameni za naložbe v javne prometne projekte. |
| --- | --- |

4.1

Komisija bi morala revidirati predpise o dodeljevanju finančnih sredstev za ukrepe regionalnega razvoja. EESO predlaga, da se podobno kot pri Kohezijskem skladu tudi pri Evropskemu skladu za regionalni razvoj določen, visok delež naložb za prometne projekte obvezno nameni za naložbe v javne prometne projekte.

| 4.2 | Dokler se stroški, ki nastanejo z motoriziranim zasebnim prevozom, ne pokrivajo s cestninami in drugimi finančnimi obremenitvami, ni upravičeno zahtevati, da se v celoti povrnejo stroški vzdrževanja železniških prog. |
| --- | --- |

4.2

Dokler se stroški, ki nastanejo z motoriziranim zasebnim prevozom, ne pokrivajo s cestninami in drugimi finančnimi obremenitvami, ni upravičeno zahtevati, da se v celoti povrnejo stroški vzdrževanja železniških prog.

| 4.3 | Internalizacija zunanjih stroškov v prometnem sektorju in vpliv na izbiro prevoznih sredstev z oblikovanjem cen (davki na motorna vozila, davki na bencin, parkirnine, cestnine) sta bistvena osnovna pogoja, da se ustavi zmanjšanje javnega prevoza in doseže sprememba trenda v smislu razširitve ponudbe, povezovanja, doseganja večjega povpraševanja in višje stopnje pokrivanja stroškov v javnem prevozu. EESO je večkrat podprl internalizacijo zunanjih stroškov, Komisija pa je to že večkrat ustrezno napovedala. Kljub temu niso bili sprejeti nobeni ukrepi. Komisijo pozivamo, da med drugim v okviru načrtovane zelene knjige o mestnem prometu končno sprejme ustrezno stališče in nemudoma začne z izvajanjem ukrepov. |
| --- | --- |

4.3

Internalizacija zunanjih stroškov v prometnem sektorju in vpliv na izbiro prevoznih sredstev z oblikovanjem cen (davki na motorna vozila, davki na bencin, parkirnine, cestnine) sta bistvena osnovna pogoja, da se ustavi zmanjšanje javnega prevoza in doseže sprememba trenda v smislu razširitve ponudbe, povezovanja, doseganja večjega povpraševanja in višje stopnje pokrivanja stroškov v javnem prevozu. EESO je večkrat podprl internalizacijo zunanjih stroškov, Komisija pa je to že večkrat ustrezno napovedala. Kljub temu niso bili sprejeti nobeni ukrepi. Komisijo pozivamo, da med drugim v okviru načrtovane zelene knjige o mestnem prometu končno sprejme ustrezno stališče in nemudoma začne z izvajanjem ukrepov.

| 4.4 | EESO poziva Komisijo, da pripravi konkreten program podpore EU, podoben programu Marco Polo, za prerazporeditev prometa z motoriziranega zasebnega prevoza na javni prevoz, v okviru katerega bo mogoče financirati tudi pilotne projekte za obetavni javni lokalni in regionalni železniški potniški promet, zlasti v srednjeevropskih in vzhodnoevropskih državah. Takšni pilotni projekti se morajo izvajati na progah z možnostjo velikega števila potnikov, ki do zdaj še ni bila izkoriščena, in vključevati posodobitev infrastrukture (vključno z novo gradnjo, če je smiselno), posodobitev vozil, uvedbo privlačnega voznega reda in optimalno povezovanje v omrežje z drugimi vrstami javnega lokalnega in regionalnega potniškega prometa. Tudi v mestih je treba podpirati zgledne pobude. |
| --- | --- |

4.4

EESO poziva Komisijo, da pripravi konkreten program podpore EU, podoben programu Marco Polo, za prerazporeditev prometa z motoriziranega zasebnega prevoza na javni prevoz, v okviru katerega bo mogoče financirati tudi pilotne projekte za obetavni javni lokalni in regionalni železniški potniški promet, zlasti v srednjeevropskih in vzhodnoevropskih državah. Takšni pilotni projekti se morajo izvajati na progah z možnostjo velikega števila potnikov, ki do zdaj še ni bila izkoriščena, in vključevati posodobitev infrastrukture (vključno z novo gradnjo, če je smiselno), posodobitev vozil, uvedbo privlačnega voznega reda in optimalno povezovanje v omrežje z drugimi vrstami javnega lokalnega in regionalnega potniškega prometa. Tudi v mestih je treba podpirati zgledne pobude.

| 4.5 | Prav tako bi bil smiseln dejanski program EU za podporo mobilnosti in razvoja mest ali regionalnega načrtovanja. V okviru takega programa bi lahko spodbujali pilotne projekte, ki ne povzročajo nenačrtnega razvoja, ampak spodbujajo obstoječa naselja in stopenjski sistem središčnih območij, opredeljujejo naselitvene osi, ki lahko potem dejansko postanejo dostopne s privlačnim lokalnim in regionalnim železniškim prometom ter javnim lokalnim potniškim prometom. |
| --- | --- |

4.5

Prav tako bi bil smiseln dejanski program EU za podporo mobilnosti in razvoja mest ali regionalnega načrtovanja. V okviru takega programa bi lahko spodbujali pilotne projekte, ki ne povzročajo nenačrtnega razvoja, ampak spodbujajo obstoječa naselja in stopenjski sistem središčnih območij, opredeljujejo naselitvene osi, ki lahko potem dejansko postanejo dostopne s privlačnim lokalnim in regionalnim železniškim prometom ter javnim lokalnim potniškim prometom.

| 4.6 | Poleg tega EESO predlaga, da se za boljše osnovne statistične podatke v posameznih državah članicah uvede obvezno poročanje o izbranih parametrih javnega prevoza in sistematično razširjanje primerov najboljših praks v javnem prevozu. Dobra podlaga je Evropski lokalni transportni informacijski servis in njegov internetni portal (www.eltis.org), ki je pobuda Komisije. Primere posameznih ukrepov, navedenih na portalu, je treba sistematično dopolniti zlasti s primeri iz novih držav članic in držav kandidatk. |
| --- | --- |

4.6

Poleg tega EESO predlaga, da se za boljše osnovne statistične podatke v posameznih državah članicah uvede obvezno poročanje o izbranih parametrih javnega prevoza in sistematično razširjanje primerov najboljših praks v javnem prevozu. Dobra podlaga je Evropski lokalni transportni informacijski servis in njegov internetni portal (www.eltis.org), ki je pobuda Komisije. Primere posameznih ukrepov, navedenih na portalu, je treba sistematično dopolniti zlasti s primeri iz novih držav članic in držav kandidatk.

| 4.7 | Evropska komisija in Svet morata razmisliti o uvedbi obveznosti za lokalne oblasti, da pripravijo načrte za trajnostni mestni promet z zavezujočim ciljem prehoda k okolju prijaznim sredstvom prevoza (javni lokalni potniški promet, kolesarjenje, pešačenje). Ti načrti morajo biti skladni z minimalnimi evropskimi zahtevami, ki še niso določene. Če občine teh načrtov ne izdelajo, jih je treba izključiti iz financiranja iz skladov Skupnosti. |
| --- | --- |

4.7

Evropska komisija in Svet morata razmisliti o uvedbi obveznosti za lokalne oblasti, da pripravijo načrte za trajnostni mestni promet z zavezujočim ciljem prehoda k okolju prijaznim sredstvom prevoza (javni lokalni potniški promet, kolesarjenje, pešačenje). Ti načrti morajo biti skladni z minimalnimi evropskimi zahtevami, ki še niso določene. Če občine teh načrtov ne izdelajo, jih je treba izključiti iz financiranja iz skladov Skupnosti.

Pozivi državam članicam

| 4.8 | EESO poziva nove države članice, naj se zavedajo odgovornosti za lokalni in regionalni železniški promet in javni lokalni potniški promet ter npr. podpirajo zakone o občinskem financiranju prevoza. Občinam morajo zagotoviti finančno in organizacijsko podporo. |
| --- | --- |

4.8

EESO poziva nove države članice, naj se zavedajo odgovornosti za lokalni in regionalni železniški promet in javni lokalni potniški promet ter npr. podpirajo zakone o občinskem financiranju prevoza. Občinam morajo zagotoviti finančno in organizacijsko podporo.

| 4.9 | Nesprejemljivo je, da morajo podjetja nositi finančno breme, ki nastane zaradi sicer smiselnih socialnopolitičnih odločitev (kot so znižane cene vozovnic za socialno prikrajšane skupine prebivalstva). EESO meni, da to kaže na neodgovoren odnos vlad do javnega lokalnega potniškega prometa. |
| --- | --- |

4.9

Nesprejemljivo je, da morajo podjetja nositi finančno breme, ki nastane zaradi sicer smiselnih socialnopolitičnih odločitev (kot so znižane cene vozovnic za socialno prikrajšane skupine prebivalstva). EESO meni, da to kaže na neodgovoren odnos vlad do javnega lokalnega potniškega prometa.

| 4.10 | Države članice bi se morale čutiti zavezane tudi finančni podpori socialnih storitev, ki jih zahtevajo od prevoznih podjetij (npr. nižje cene vozovnic za šoloobvezne otroke, upokojence, invalide itd.). |
| --- | --- |

4.10

Države članice bi se morale čutiti zavezane tudi finančni podpori socialnih storitev, ki jih zahtevajo od prevoznih podjetij (npr. nižje cene vozovnic za šoloobvezne otroke, upokojence, invalide itd.).

| 4.11 | Države članice bi morale podpirati internalizacijo zunanjih stroškov osebnega motoriziranega prevoza, da bi s tako pridobljenimi sredstvi obsežno razvijale javni prevoz in spodbujale prehod na druge načine prevoza. |
| --- | --- |

4.11

Države članice bi morale podpirati internalizacijo zunanjih stroškov osebnega motoriziranega prevoza, da bi s tako pridobljenimi sredstvi obsežno razvijale javni prevoz in spodbujale prehod na druge načine prevoza.

| 4.12 | Če je potrebno, morajo države članice skupaj s Komisijo čim bolj razširiti primere najboljših praks za pozitiven razvoj javnega lokalnega potniškega prometa. Za javni lokalni potniški promet sicer primanjkuje tudi denarja, vendar tudi z veliko denarja brez ozaveščenosti in zamisli ter meril uspešnosti pogosto ni mogoče doseči ničesar. |
| --- | --- |

4.12

Če je potrebno, morajo države članice skupaj s Komisijo čim bolj razširiti primere najboljših praks za pozitiven razvoj javnega lokalnega potniškega prometa. Za javni lokalni potniški promet sicer primanjkuje tudi denarja, vendar tudi z veliko denarja brez ozaveščenosti in zamisli ter meril uspešnosti pogosto ni mogoče doseči ničesar.

Pozivi občinam

| 4.13 | Da se zagotovi učinkovit in privlačen javni prevoz potnikov ter mestna območja razbremenijo motoriziranega zasebnega prevoza in cestnega prevoza blaga, je potrebno celovito prostorsko in prometno načrtovanje, s ciljem zmanjšanja prometa in spodbujanja okolju prijaznih načinov prevoza. Zato je treba najprej upoštevati posamezne vrste in namene prevoza ter jih ovrednoti v okviru regionalnega sodelovanja z obrobnimi območji. |
| --- | --- |

4.13

Da se zagotovi učinkovit in privlačen javni prevoz potnikov ter mestna območja razbremenijo motoriziranega zasebnega prevoza in cestnega prevoza blaga, je potrebno celovito prostorsko in prometno načrtovanje, s ciljem zmanjšanja prometa in spodbujanja okolju prijaznih načinov prevoza. Zato je treba najprej upoštevati posamezne vrste in namene prevoza ter jih ovrednoti v okviru regionalnega sodelovanja z obrobnimi območji.

| 4.14 | Po določitvi prednostnih ciljev in pripravi ustreznih strategij morajo občine izvesti različne ukrepe s postopkom političnega odločanja in komunikacije. |
| --- | --- |

4.14

Po določitvi prednostnih ciljev in pripravi ustreznih strategij morajo občine izvesti različne ukrepe s postopkom političnega odločanja in komunikacije.

| 4.15 | Lokalne oblasti si morajo zastaviti jasne cilje, kako in v kakšnem obsegu želijo povečati delež javnega lokalnega potniškega prometa ter okoljske zveze kolesarjenja in pešačenja ter tako zmanjšati absolutni delež motoriziranega zasebnega prevoza. Zato je pomembna vključitev pristojnosti načrtovanja in financiranja. |
| --- | --- |

4.15

Lokalne oblasti si morajo zastaviti jasne cilje, kako in v kakšnem obsegu želijo povečati delež javnega lokalnega potniškega prometa ter okoljske zveze kolesarjenja in pešačenja ter tako zmanjšati absolutni delež motoriziranega zasebnega prevoza. Zato je pomembna vključitev pristojnosti načrtovanja in financiranja.

| 4.16 | V prihodnost usmerjeno načrtovanje javnega prometa kot dela zagotavljanja osnovnih občinskih storitev mora upoštevati tudi politiko pridobivanja zemljišč npr. za proge in postajališča javnega prometa. |
| --- | --- |

4.16

V prihodnost usmerjeno načrtovanje javnega prometa kot dela zagotavljanja osnovnih občinskih storitev mora upoštevati tudi politiko pridobivanja zemljišč npr. za proge in postajališča javnega prometa.

| 4.17 | Za uspešnost javnih sistemov prevoza je zelo pomembna udeležba državljanov ter združenj uporabnikov pri postopkih načrtovanja. EESO zato priporoča, da lokalne oblasti v razvoj javnih lokalnih prometnih sistemov obsežno vključujejo državljane. |
| --- | --- |

4.17

Za uspešnost javnih sistemov prevoza je zelo pomembna udeležba državljanov ter združenj uporabnikov pri postopkih načrtovanja. EESO zato priporoča, da lokalne oblasti v razvoj javnih lokalnih prometnih sistemov obsežno vključujejo državljane.

V Bruslju, 25. aprila 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Razvoj mreže državljanov – zakaj je pomemben privlačen lokalni in regionalni potniški promet in kako k njemu prispeva Evropska komisija COM(1998) 431 konč., 10. 7. 1998.

1

(2)  Načrt izvajanja GD TEN, 2006/TREN/029.

2

(3)  Glej UITP: Vloga javnega potniškega prometa pri zmanjševanju emisij toplogrednih plinov in izboljšanju energetske učinkovitosti, marec 2006.

3

Vloga javnega potniškega prometa pri zmanjševanju emisij toplogrednih plinov in izboljšanju energetske učinkovitosti,

(4)  COM(1998) 431, 10. 7. 1998.

4

(5)  Med drugim ob upoštevanju pomena avtomobilske industrije za gospodarstvo Skupnosti.

5

(6)  Glej COM(1998) 431 konč.

6

(7)  Izvajanje ukrepov je podprto s programom Caravelle v okviru projekta Civitas Evropske komisije

7

(8)  Glej UITP (opomba 2).

8

---

| 20.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 168/86 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 168/86

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o spodbujanju čezmejnega kolesarskega prometa

(2007/C 168/18)

Nemško Zvezno ministrstvo za promet, gradnjo in razvoj mest je v okviru nemškega predsedovanja Svetu EU v pismu z dne 7. novembra 2006 Evropski ekonomsko-socialno odbor zaprosilo, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti pripravi mnenje o naslednji temi: Spodbujanje čezmejnega kolesarskega prometa.

21. novembra 2006 je Evropski ekonomsko-socialni odbor strokovno skupino za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo zadolžil za pripravo dela na tem področju.

Zaradi nujnosti postopka je Evropski ekonomsko-socialni odbor na 435. plenarnem zasedanju 25. in 26. aprila 2007 (seja z dne 25. aprila) za glavnega poročevalca imenoval g. Simonsa in mnenje sprejel s 128 glasovi za, 2 glasovoma proti in 8 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepne ugotovitve

| 1.1 | Evropska kolesarska politika (še) ne obstaja. Vendar Evropska komisija s programi subvencij podpira raziskave, razvoj in izvajanje projektov v okviru politike trajnostne mobilnosti in trajnostne rabe energije. |
| --- | --- |

1.1

Evropska kolesarska politika (še) ne obstaja. Vendar Evropska komisija s programi subvencij podpira raziskave, razvoj in izvajanje projektov v okviru politike trajnostne mobilnosti in trajnostne rabe energije.

| 1.2 | EESO na splošno priporoča, da se kolo kot prevozno sredstvo vključi v prometno in infrastrukturno politiko in zlasti, da se mu v prihodnji zeleni knjigi o mestnem prometu nameni več pozornosti. |
| --- | --- |

1.2

EESO na splošno priporoča, da se kolo kot prevozno sredstvo vključi v prometno in infrastrukturno politiko in zlasti, da se mu v prihodnji zeleni knjigi o mestnem prometu nameni več pozornosti.

| 1.3 | V Evropi bi bilo treba obvezno na vseh vlakih, tudi mednarodnih hitrih vlakih, predvideti prostor za prevoz koles. |
| --- | --- |

1.3

V Evropi bi bilo treba obvezno na vseh vlakih, tudi mednarodnih hitrih vlakih, predvideti prostor za prevoz koles.

| 1.4 | Na področju kolesarske infrastrukture bi bilo treba s pomočjo evropskih subvencij opredeliti minimalne standarde kakovosti. |
| --- | --- |

1.4

Na področju kolesarske infrastrukture bi bilo treba s pomočjo evropskih subvencij opredeliti minimalne standarde kakovosti.

| 1.5 | EESO priporoča zagotovitev proračunskih sredstev za subvencioniranje gradnje kolesarske infrastrukture in njenega vzdrževanja. V praksi se je pomen te infrastrukture že pokazal v evropskih mestih in državah. |
| --- | --- |

1.5

EESO priporoča zagotovitev proračunskih sredstev za subvencioniranje gradnje kolesarske infrastrukture in njenega vzdrževanja. V praksi se je pomen te infrastrukture že pokazal v evropskih mestih in državah.

| 1.6 | Evropska komisija mora še naprej finančno podpirati izmenjavo znanja in dobre prakse ter kampanje ozaveščanja o kolesarjenju ter zahtevati obvezno vključitev kolesarske politike (na primer intermodalnost med kolesarskim in javnim prometom) v vse projekte, ki jih subvencionira na področju prometa. |
| --- | --- |

1.6

Evropska komisija mora še naprej finančno podpirati izmenjavo znanja in dobre prakse ter kampanje ozaveščanja o kolesarjenju ter zahtevati obvezno vključitev kolesarske politike (na primer intermodalnost med kolesarskim in javnim prometom) v vse projekte, ki jih subvencionira na področju prometa.

| 1.7 | Tudi na evropski ravni je treba spodbujati pripravo in izvajanje ustreznih varnostnih predpisov za kolesarje in njihova prevozna sredstva ter tudi za kolesarsko infrastrukturo in druge vrste prometa. |
| --- | --- |

1.7

Tudi na evropski ravni je treba spodbujati pripravo in izvajanje ustreznih varnostnih predpisov za kolesarje in njihova prevozna sredstva ter tudi za kolesarsko infrastrukturo in druge vrste prometa.

| 1.8 | Kolesarsko politiko je treba upoštevati tudi pri prihodnjem razvoju evropskih politik na področju prostorskega načrtovanja (in predvsem urbanistične politike), okolja, gospodarstva, zdravja, usposabljanja in izobraževanja. |
| --- | --- |

1.8

Kolesarsko politiko je treba upoštevati tudi pri prihodnjem razvoju evropskih politik na področju prostorskega načrtovanja (in predvsem urbanistične politike), okolja, gospodarstva, zdravja, usposabljanja in izobraževanja.

| 1.9 | Evropska komisija bi morala bolje organizirati zbiranje in spremljanje podatkov o kolesarjenju v Evropi ter spodbujati usklajevanje raziskovalnih metod. |
| --- | --- |

1.9

Evropska komisija bi morala bolje organizirati zbiranje in spremljanje podatkov o kolesarjenju v Evropi ter spodbujati usklajevanje raziskovalnih metod.

| 1.10 | Evropska komisija mora še naprej v okviru projekta EuroVelo subvencionirati gradnjo kolesarskih poti za vzpostavitev popolnega kolesarskega omrežja, tj. vseevropskega kolesarskega omrežja (TEN). |
| --- | --- |

1.10

Evropska komisija mora še naprej v okviru projekta EuroVelo subvencionirati gradnjo kolesarskih poti za vzpostavitev popolnega kolesarskega omrežja, tj. vseevropskega kolesarskega omrežja (TEN).

| 1.11 | Evropska organizacija, ki jo subvencionira Evropska komisija, naj bi prevzela upravljanje in administracijo mreže EuroVelo ter različnih dokončanih projektov kolesarskih poti. Organizacija bi tako centralizirano zagotavljala redno vzdrževanje infrastrukture in obveščanje kolesarjev. |
| --- | --- |

1.11

Evropska organizacija, ki jo subvencionira Evropska komisija, naj bi prevzela upravljanje in administracijo mreže EuroVelo ter različnih dokončanih projektov kolesarskih poti. Organizacija bi tako centralizirano zagotavljala redno vzdrževanje infrastrukture in obveščanje kolesarjev.

2.   Uvod

| 2.1 | Nemško Zvezno ministrstvo za promet, gradnjo in razvoj mest je v okviru nemškega predsedovanja Svetu EU Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosilo za pripravo raziskovalnega mnenja o čezmejnem kolesarskem prometu. Nemško ministrstvo je postavilo tri vprašanja. |
| --- | --- |

2.1

Nemško Zvezno ministrstvo za promet, gradnjo in razvoj mest je v okviru nemškega predsedovanja Svetu EU Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosilo za pripravo raziskovalnega mnenja o čezmejnem kolesarskem prometu. Nemško ministrstvo je postavilo tri vprašanja.

| 2.2 | V raziskovalnem mnenju bodo najprej obravnavane sedanje razmere na področju kolesarske politike v EU (vprašanje 3), s poudarkom na uporabi kolesa kot prevoznega sredstva v vsakdanjem življenju. Nato bodo obravnavane možnosti za izboljšanje čezmejne kolesarske infrastrukture (vprašanje 2) in evropsko sodelovanje za dejanski razvoj mreže kolesarskih poti (vprašanje 1). Kolesarski turizem ima v zadnjih dveh vprašanjih osrednje mesto. |
| --- | --- |

2.2

V raziskovalnem mnenju bodo najprej obravnavane sedanje razmere na področju kolesarske politike v EU (vprašanje 3), s poudarkom na uporabi kolesa kot prevoznega sredstva v vsakdanjem življenju. Nato bodo obravnavane možnosti za izboljšanje čezmejne kolesarske infrastrukture (vprašanje 2) in evropsko sodelovanje za dejanski razvoj mreže kolesarskih poti (vprašanje 1). Kolesarski turizem ima v zadnjih dveh vprašanjih osrednje mesto.

3.   Kolesarska politika EU – sedanje razmere

| 3.1 | Kolesarska politika do sedaj ni bila posebej obravnavana tema v EU. V preteklosti je bilo kolesarjenje na evropski ravni obravnavano predvsem v okviru okolja, zlasti pod pritiskom ekološkega gibanja, ki je zaradi težav v zvezi z naraščajočim avtomobilskim prometom zahtevalo boljšo kolesarsko politiko. Evropska komisarka za okolje Ritt Bjerregaard je lokalne oblasti v programu z 12 točkami (1) pozvala k oblikovanju politike, ki bo spodbujala uporabo kolesa. |
| --- | --- |

3.1

Kolesarska politika do sedaj ni bila posebej obravnavana tema v EU. V preteklosti je bilo kolesarjenje na evropski ravni obravnavano predvsem v okviru okolja, zlasti pod pritiskom ekološkega gibanja, ki je zaradi težav v zvezi z naraščajočim avtomobilskim prometom zahtevalo boljšo kolesarsko politiko. Evropska komisarka za okolje Ritt Bjerregaard je lokalne oblasti v programu z 12 točkami (1) pozvala k oblikovanju politike, ki bo spodbujala uporabo kolesa.

| 3.2 | V ospredju bele knjige o prometu iz leta 2001 in vmesnega pregleda bele knjige o prometu iz leta 2006 so druge vrste prometa. Evropski parlament (2) je v odzivu na belo knjigo Evropsko komisijo pozval k večjim naložbam za izboljšanje dostopa do javnih prevoznih sredstev za kolesarje. |
| --- | --- |

3.2

V ospredju bele knjige o prometu iz leta 2001 in vmesnega pregleda bele knjige o prometu iz leta 2006 so druge vrste prometa. Evropski parlament (2) je v odzivu na belo knjigo Evropsko komisijo pozval k večjim naložbam za izboljšanje dostopa do javnih prevoznih sredstev za kolesarje.

| 3.3 | Sedanji komisar za promet Jacques Barrot je v govoru na konferenci Euro-Velo-City v Dublinu leta 2005 poudaril, da mora Evropska komisija kljub načelu subsidiarnosti imeti pomembno vlogo pri spodbujanju kolesarjenja v Evropi. Kolesarjenje lahko prispeva k uresničitvi cilja za ponovno vzpostavitev ravnotežja med vrstami prometa. Meni, da mora Komisija pripraviti programe finančne pomoči, izboljšati cestno varnost, obveščati nosilce odločanja in spodbujati sodelovanje. |
| --- | --- |

3.3

Sedanji komisar za promet Jacques Barrot je v govoru na konferenci Euro-Velo-City v Dublinu leta 2005 poudaril, da mora Evropska komisija kljub načelu subsidiarnosti imeti pomembno vlogo pri spodbujanju kolesarjenja v Evropi. Kolesarjenje lahko prispeva k uresničitvi cilja za ponovno vzpostavitev ravnotežja med vrstami prometa. Meni, da mora Komisija pripraviti programe finančne pomoči, izboljšati cestno varnost, obveščati nosilce odločanja in spodbujati sodelovanje.

| 3.4 | Evropska komisija v okvirnem programu raziskav in razvoja podpira pobudo CIVITAS (CIty VITAlity Sustainability). Do sedaj je 36 mest v 17 državah uvedlo ukrepe za izboljšanje trajnosti mestnega prometnega sistema. Ena od osmih kategorij celostnih rešitev je spodbujanje načina življenja z manjšo uporabo avtomobila in na primer večjo uporabo kolesa (3). Evropska komisija v okviru programa Inteligentna energija – Evropa subvencionira projekte STEER za spodbujanje trajnostne energetske porabe na področju prometa in prevoznih sredstev. Dva od teh projektov temeljita na izmenjavi znanj na področju kolesarske politike (4). |
| --- | --- |

3.4

Evropska komisija v okvirnem programu raziskav in razvoja podpira pobudo CIVITAS (CIty VITAlity Sustainability). Do sedaj je 36 mest v 17 državah uvedlo ukrepe za izboljšanje trajnosti mestnega prometnega sistema. Ena od osmih kategorij celostnih rešitev je spodbujanje načina življenja z manjšo uporabo avtomobila in na primer večjo uporabo kolesa (3). Evropska komisija v okviru programa Inteligentna energija – Evropa subvencionira projekte STEER za spodbujanje trajnostne energetske porabe na področju prometa in prevoznih sredstev. Dva od teh projektov temeljita na izmenjavi znanj na področju kolesarske politike (4).

| 3.5 | V zeleni knjigi z naslovom Spodbujanje zdrave prehrane in telesne dejavnosti: evropska razsežnost za preprečevanje prekomerne teže, debelosti in kroničnih bolezni
   (5) se Evropska komisija sprašuje, na kakšen način lahko javne politike prispevajo k temu, da se telesna dejavnost vključi v vsakodnevne dejavnosti. Drugo vprašanje se nanaša na ukrepe, ki so potrebni – na primer na področju načrtovanja stanovanjskih naselij – za spodbujanje okolja, ki prispeva k telesni dejavnosti. |
| --- | --- |

3.5

V zeleni knjigi z naslovom Spodbujanje zdrave prehrane in telesne dejavnosti: evropska razsežnost za preprečevanje prekomerne teže, debelosti in kroničnih bolezni
   (5) se Evropska komisija sprašuje, na kakšen način lahko javne politike prispevajo k temu, da se telesna dejavnost vključi v vsakodnevne dejavnosti. Drugo vprašanje se nanaša na ukrepe, ki so potrebni – na primer na področju načrtovanja stanovanjskih naselij – za spodbujanje okolja, ki prispeva k telesni dejavnosti.

| 3.6 | Iz kolesarskih krogov smo že dobili številne odgovore na ta vprašanja. Strokovnjaki vse bolj povezujejo kolesarjenje z zdravjem, vendar ne samo zato, ker lahko kolesarjenje pri zdravem načinu življenja prispeva k vsakdanji telesni dejavnosti. V zvezi z okoljsko politiko je namreč treba poudariti, da lahko kolesarjenje prispeva k zmanjšanju drobnih delcev v zraku v mestnih območjih, vendar pa slaba kakovost zraka v mestnih območjih odvrača ljudi od kolesarjenja. |
| --- | --- |

3.6

Iz kolesarskih krogov smo že dobili številne odgovore na ta vprašanja. Strokovnjaki vse bolj povezujejo kolesarjenje z zdravjem, vendar ne samo zato, ker lahko kolesarjenje pri zdravem načinu življenja prispeva k vsakdanji telesni dejavnosti. V zvezi z okoljsko politiko je namreč treba poudariti, da lahko kolesarjenje prispeva k zmanjšanju drobnih delcev v zraku v mestnih območjih, vendar pa slaba kakovost zraka v mestnih območjih odvrača ljudi od kolesarjenja.

| 3.7 | Z razvojem vse bolj povezanega upravljanja mobilnosti se kolesarjenju za reševanje težav prometnih zastojev namenja večja pozornost. Poleg vsakodnevne poti od doma do službe se zdi, da tudi promet zaradi prostočasnih dejavnosti (družabne in rekreativne dejavnosti) precej prispeva k večjim zastojem. Drugi pomembni dejavnik je ekonomija obsega (na primer združitev bolnic, velika nakupovalna središča na obrobju mest) in daljše razdalje, ki so posledica tega. Kolesarjenje lahko zaradi tega postane manj privlačna možnost. |
| --- | --- |

3.7

Z razvojem vse bolj povezanega upravljanja mobilnosti se kolesarjenju za reševanje težav prometnih zastojev namenja večja pozornost. Poleg vsakodnevne poti od doma do službe se zdi, da tudi promet zaradi prostočasnih dejavnosti (družabne in rekreativne dejavnosti) precej prispeva k večjim zastojem. Drugi pomembni dejavnik je ekonomija obsega (na primer združitev bolnic, velika nakupovalna središča na obrobju mest) in daljše razdalje, ki so posledica tega. Kolesarjenje lahko zaradi tega postane manj privlačna možnost.

| 3.8 | Pogost problem je, da so nove ali razširjene cestne prometne infrastrukture speljane čez obstoječe ali predvidene kolesarske poti in s tem povzročajo nepremagljive ali moteče ovire za kolesarje. Zaradi velikih prometnih infrastruktur je tudi kolesarjenje v prostem času omejeno na posamezno četrt ali mesto. Temu vidiku bi bilo treba nameniti posebno pozornost in najti rešitve pri gradnji novih infrastruktur, predvsem cestnih in železniških. Če je to tehnično izvedljivo, bi bilo treba pri vsaki gradnji nove infrastrukture predvideti tudi kolesarske poti. |
| --- | --- |

3.8

Pogost problem je, da so nove ali razširjene cestne prometne infrastrukture speljane čez obstoječe ali predvidene kolesarske poti in s tem povzročajo nepremagljive ali moteče ovire za kolesarje. Zaradi velikih prometnih infrastruktur je tudi kolesarjenje v prostem času omejeno na posamezno četrt ali mesto. Temu vidiku bi bilo treba nameniti posebno pozornost in najti rešitve pri gradnji novih infrastruktur, predvsem cestnih in železniških. Če je to tehnično izvedljivo, bi bilo treba pri vsaki gradnji nove infrastrukture predvideti tudi kolesarske poti.

| 3.9 | V zvezi s tem je treba omeniti, da je za kolesarsko infrastrukturo, zgrajeno z evropskimi subvencijami, treba uvesti instrumente, kot so minimalni standardi kakovosti. Mesta potrebujejo dobro, udobno in varno kolesarsko infrastrukturo, ki obsega predvsem kolesarske poti in parkirišča za kolesa v centru mesta, če želijo ustvariti za bivanje prijetno okolje. |
| --- | --- |

3.9

V zvezi s tem je treba omeniti, da je za kolesarsko infrastrukturo, zgrajeno z evropskimi subvencijami, treba uvesti instrumente, kot so minimalni standardi kakovosti. Mesta potrebujejo dobro, udobno in varno kolesarsko infrastrukturo, ki obsega predvsem kolesarske poti in parkirišča za kolesa v centru mesta, če želijo ustvariti za bivanje prijetno okolje.

| 3.10 | V Evropi velja Nizozemska za državo z razvitim kolesarjenjem in mora zato biti zgled drugim državam. Nizozemska ni znana samo po največji mobilnosti kolesarjev v Evropi, temveč tudi po „glavnem načrtu kolesarjenja“ (Masterplan Fiets, 1990–1997). Druge evropske države, ki so sledile nizozemskemu vzoru, so sedaj prepričane, da dobra kolesarska politika zahteva posebno pozornost in zavezanost (predvsem finančno) nacionalnih oblasti. |
| --- | --- |

3.10

V Evropi velja Nizozemska za državo z razvitim kolesarjenjem in mora zato biti zgled drugim državam. Nizozemska ni znana samo po največji mobilnosti kolesarjev v Evropi, temveč tudi po „glavnem načrtu kolesarjenja“ (Masterplan Fiets, 1990–1997). Druge evropske države, ki so sledile nizozemskemu vzoru, so sedaj prepričane, da dobra kolesarska politika zahteva posebno pozornost in zavezanost (predvsem finančno) nacionalnih oblasti.

| 3.11 | Nizozemski „glavni načrt kolesarjenja“ je z obravnavo problematike z vidika kolesarskih poti jasno pokazal, da dobra kolesarska politika ne pomeni le dobrih kolesarskih poti (udobnih, hitrih in varnih), temveč mora kolesarju omogočati, da lahko pusti svoje kolo na varnem in praktičnem mestu, blizu svojega doma, železniške postaje, v bližini javnih prometnih vozlišč in avtobusnih postaj ter na svojem končnem cilju. |
| --- | --- |

3.11

Nizozemski „glavni načrt kolesarjenja“ je z obravnavo problematike z vidika kolesarskih poti jasno pokazal, da dobra kolesarska politika ne pomeni le dobrih kolesarskih poti (udobnih, hitrih in varnih), temveč mora kolesarju omogočati, da lahko pusti svoje kolo na varnem in praktičnem mestu, blizu svojega doma, železniške postaje, v bližini javnih prometnih vozlišč in avtobusnih postaj ter na svojem končnem cilju.

| 3.12 | Evropska konferenca ministrov za promet (CEMT) je pred nekaj leti naročila pripravo poročila o prometnih politikah v državah članicah (6). Iz tega poročila je razvidno, da je držav, ki nimajo kolesarske politike, malo (7). Jasno je, da se obseg, položaj in vpliv teh nacionalnih politik razlikujejo med državami. CEMT navaja, da s kolesom opravimo v povprečju 5 % vseh potovanj v Evropi. Državi kot sta Danska (18 %) in Nizozemska (27 %) dokazujeta, da je ta odstotek lahko še višji (8). |
| --- | --- |

3.12

Evropska konferenca ministrov za promet (CEMT) je pred nekaj leti naročila pripravo poročila o prometnih politikah v državah članicah (6). Iz tega poročila je razvidno, da je držav, ki nimajo kolesarske politike, malo (7). Jasno je, da se obseg, položaj in vpliv teh nacionalnih politik razlikujejo med državami. CEMT navaja, da s kolesom opravimo v povprečju 5 % vseh potovanj v Evropi. Državi kot sta Danska (18 %) in Nizozemska (27 %) dokazujeta, da je ta odstotek lahko še višji (8).

| 3.13 | Te razlike na nacionalni ravni in tudi druge razlike na lokalni ravni kažejo, da lahko na uporabo kolesa vpliva vladna politika. Višji odstotek je možen, če osebni avtomobil za pot od 5 do 8 km nadomesti kolo. V Evropi se avtomobil dejansko uporablja za več kot 50 % prevozov na kratke razdalje. Celo za razdalje, ki so krajše od 2 km, se avtomobil še vedno uporablja v 30 % primerov (9). |
| --- | --- |

3.13

Te razlike na nacionalni ravni in tudi druge razlike na lokalni ravni kažejo, da lahko na uporabo kolesa vpliva vladna politika. Višji odstotek je možen, če osebni avtomobil za pot od 5 do 8 km nadomesti kolo. V Evropi se avtomobil dejansko uporablja za več kot 50 % prevozov na kratke razdalje. Celo za razdalje, ki so krajše od 2 km, se avtomobil še vedno uporablja v 30 % primerov (9).

| 3.14 | Namen kolesarske politike je predvsem, da za kratke razdalje avtomobil nadomesti kolo. Sedaj to velja tudi za daljše razdalje. Posebna pozornost je namenjena izredno hitrim in direktnim kolesarskim potem v velikih mestnih območjih. |
| --- | --- |

3.14

Namen kolesarske politike je predvsem, da za kratke razdalje avtomobil nadomesti kolo. Sedaj to velja tudi za daljše razdalje. Posebna pozornost je namenjena izredno hitrim in direktnim kolesarskim potem v velikih mestnih območjih.

| 3.15 | Potencial za večjo uporabo kolesa na kratkih razdaljah je še vedno osnova za izračun prispevka dobre kolesarske politike k boju proti podnebnim spremembam. Po zadnjih izračunih je na Nizozemskem delež kratkih potovanj z avtomobilom (manj kot 7,5 km) v primerjavi z vsemi emisijami, ki jih povzroča avtomobilski promet, približno 6 % (10) |
| --- | --- |

3.15

Potencial za večjo uporabo kolesa na kratkih razdaljah je še vedno osnova za izračun prispevka dobre kolesarske politike k boju proti podnebnim spremembam. Po zadnjih izračunih je na Nizozemskem delež kratkih potovanj z avtomobilom (manj kot 7,5 km) v primerjavi z vsemi emisijami, ki jih povzroča avtomobilski promet, približno 6 % (10)

| 3.16 | Kupljeno, sposojeno ali najeto kolo lahko prispeva k večji uporabi javnih prevoznih sredstev. S kolesom lahko posameznik le v nekaj minutah tudi brez avtomobila prepotuje večjo razdaljo med železniško ali avtobusno postajo oziroma domom in obratno. |
| --- | --- |

3.16

Kupljeno, sposojeno ali najeto kolo lahko prispeva k večji uporabi javnih prevoznih sredstev. S kolesom lahko posameznik le v nekaj minutah tudi brez avtomobila prepotuje večjo razdaljo med železniško ali avtobusno postajo oziroma domom in obratno.

| 3.17 | Razlike med različnimi evropskimi državami glede deleža poti, opravljenih s kolesom, v celotnem številu opravljenih poti, niso odvisne samo od socialnih, geografskih, podnebnih ali kulturnih pogojev, čeprav imajo pri tem seveda vlogo (11). V državah z razvitim kolesarjenjem so pomemben dejavnik združenja za spodbujanje dobre kolesarske politike. Ta združenja pogosto dajejo pobude za pripravo glavnih nacionalnih strategij. |
| --- | --- |

3.17

Razlike med različnimi evropskimi državami glede deleža poti, opravljenih s kolesom, v celotnem številu opravljenih poti, niso odvisne samo od socialnih, geografskih, podnebnih ali kulturnih pogojev, čeprav imajo pri tem seveda vlogo (11). V državah z razvitim kolesarjenjem so pomemben dejavnik združenja za spodbujanje dobre kolesarske politike. Ta združenja pogosto dajejo pobude za pripravo glavnih nacionalnih strategij.

| 3.18 | Spremljanje in ocenjevanje kolesarskih politik na evropski ravni na žalost ovira pomanjkanje uporabnih in dostopnih statističnih podatkov. Poleg združenj tudi CEMT zagovarja boljše zbiranje podatkov o kolesarski politiki in uporabi koles (12) (opomba št. 9). Odločitev, da se pomembni statistični podatki o uporabi koles ne bodo več objavljali v publikaciji Statistical pocketbook – EU Energy and transport in Figures, je bila sprejeta z nerazumevanjem. |
| --- | --- |

3.18

Spremljanje in ocenjevanje kolesarskih politik na evropski ravni na žalost ovira pomanjkanje uporabnih in dostopnih statističnih podatkov. Poleg združenj tudi CEMT zagovarja boljše zbiranje podatkov o kolesarski politiki in uporabi koles (12) (opomba št. 9). Odločitev, da se pomembni statistični podatki o uporabi koles ne bodo več objavljali v publikaciji Statistical pocketbook – EU Energy and transport in Figures, je bila sprejeta z nerazumevanjem.

| 3.19 | Medtem ko je navigacijski sistem GPS postal zelo razširjen za avtomobile, pa je še vedno težje razviti navigacijske sisteme, ki vključujejo vse kolesarske povezave, ker digitalni zemljevidi na splošno ne vsebujejo kolesarskih poti, ki bi jih bilo treba vpisati in digitalizirati. V državah z razvitim kolesarjenjem je na tem področju opazen napredek; na spletu so na primer objavljeni načrtovalci kolesarskih poti (13). |
| --- | --- |

3.19

Medtem ko je navigacijski sistem GPS postal zelo razširjen za avtomobile, pa je še vedno težje razviti navigacijske sisteme, ki vključujejo vse kolesarske povezave, ker digitalni zemljevidi na splošno ne vsebujejo kolesarskih poti, ki bi jih bilo treba vpisati in digitalizirati. V državah z razvitim kolesarjenjem je na tem področju opazen napredek; na spletu so na primer objavljeni načrtovalci kolesarskih poti (13).

| 3.20 | Promet evropske industrije koles in rezervnih delov je ocenjen na 8,5 milijarde evrov in zaposluje (neposredno in posredno) približno 130.000 ljudi. K tej številki je treba prišteti še trgovine in prodajalce ter njihove zaposlene (14). Vendar ti podatki ne upoštevajo visoko tehnološko razvitih raziskav. Gospodarski pomen kolesarskega turizma narašča, predvsem v gospodarsko manj uspešnih regijah, kjer imajo majhna podjetja dobiček od kolesarskega turizma (15), ki ga omogočajo dolge kolesarske poti. |
| --- | --- |

3.20

Promet evropske industrije koles in rezervnih delov je ocenjen na 8,5 milijarde evrov in zaposluje (neposredno in posredno) približno 130.000 ljudi. K tej številki je treba prišteti še trgovine in prodajalce ter njihove zaposlene (14). Vendar ti podatki ne upoštevajo visoko tehnološko razvitih raziskav. Gospodarski pomen kolesarskega turizma narašča, predvsem v gospodarsko manj uspešnih regijah, kjer imajo majhna podjetja dobiček od kolesarskega turizma (15), ki ga omogočajo dolge kolesarske poti.

| 3.21 | Evropska kolesarska politika trenutno ne obstaja. Evropska komisija je napovedala, da bo zelena knjiga o mestnem prometu, ki jo pripravlja, obravnavala tudi kolesarjenje. To je odlična priložnost, da se neobstoj evropske kolesarske politike in vključitev kolesarjenja v druga politična področja nadomesti z obravnavo kolesarjenja kot pomembnega načina mestnega prevoza v zeleni knjigi. |
| --- | --- |

3.21

Evropska kolesarska politika trenutno ne obstaja. Evropska komisija je napovedala, da bo zelena knjiga o mestnem prometu, ki jo pripravlja, obravnavala tudi kolesarjenje. To je odlična priložnost, da se neobstoj evropske kolesarske politike in vključitev kolesarjenja v druga politična področja nadomesti z obravnavo kolesarjenja kot pomembnega načina mestnega prevoza v zeleni knjigi.

| 3.22 | V raziskovalnem mnenju o prometu v mestnih in metropolitanskih območjih – TEN/276, CESE 273/2007 – je poleg spodbujanja kolesarjenja in pešačenja (točka 3.3.3) obravnavana tudi uskladitev načrtovanja prometne in poselitvene strukture (točka 3.3.1). Kolesarsko politiko je dejansko treba vključiti v stanovanjsko politiko. |
| --- | --- |

3.22

V raziskovalnem mnenju o prometu v mestnih in metropolitanskih območjih – TEN/276, CESE 273/2007 – je poleg spodbujanja kolesarjenja in pešačenja (točka 3.3.3) obravnavana tudi uskladitev načrtovanja prometne in poselitvene strukture (točka 3.3.1). Kolesarsko politiko je dejansko treba vključiti v stanovanjsko politiko.

4.   Izboljšanje čezmejne kolesarske infrastrukture

| 4.1 | Težave pri čezmejnem kolesarskem prometu v Evropi se pojavljajo predvsem, ko kolesar želi svoje kolo s hitrimi mednarodnimi vlaki prepeljati v tujino. Ti vlaki so za kolesarski turizem pomemben del infrastrukture. Vendar trenutno v Evropi v večini primerov ni možen prevoz kolesa na teh vlakih. |
| --- | --- |

4.1

Težave pri čezmejnem kolesarskem prometu v Evropi se pojavljajo predvsem, ko kolesar želi svoje kolo s hitrimi mednarodnimi vlaki prepeljati v tujino. Ti vlaki so za kolesarski turizem pomemben del infrastrukture. Vendar trenutno v Evropi v večini primerov ni možen prevoz kolesa na teh vlakih.

| 4.2 | Medtem ko kolesarski turizem narašča in ga ciljno spodbujajo tudi Evropska komisija ter nacionalne in regionalne oblasti kot obliko trajnostnega turizma, ki je pomemben predvsem za gospodarsko šibke regije, pa se kolesarji ne morejo odločiti za potovanje z vlakom kot prevoznim sredstvom do svojega počitniškega kraja ali kot izhodiščne točke za počitnice s kolesom v tujini. Z razliko od letalskih družb, ki brez težav omogočajo prevoz koles turistov, in ladij, kjer prevoz prav tako nemoteno poteka (kljub temu, da kolesarske poti od začetne do končne postaje in signalizacija za kolesarje niso vedno zadovoljivi), pa železniške družbe ne dovoljujejo prevoza koles na mednarodnih hitrih vlakih. |
| --- | --- |

4.2

Medtem ko kolesarski turizem narašča in ga ciljno spodbujajo tudi Evropska komisija ter nacionalne in regionalne oblasti kot obliko trajnostnega turizma, ki je pomemben predvsem za gospodarsko šibke regije, pa se kolesarji ne morejo odločiti za potovanje z vlakom kot prevoznim sredstvom do svojega počitniškega kraja ali kot izhodiščne točke za počitnice s kolesom v tujini. Z razliko od letalskih družb, ki brez težav omogočajo prevoz koles turistov, in ladij, kjer prevoz prav tako nemoteno poteka (kljub temu, da kolesarske poti od začetne do končne postaje in signalizacija za kolesarje niso vedno zadovoljivi), pa železniške družbe ne dovoljujejo prevoza koles na mednarodnih hitrih vlakih.

| 4.3 | Rešitev tega problema čezmejnega kolesarskega prometa je predvidena, saj Evropski parlament v besedilu, ki ga je z veliko večino sprejel januarja 2007 (16), zahteva, da imajo vsi vlaki v Evropi večnamenski prostor za prevoz, na primer invalidskih vozičkov, smuči in koles. V Evropi bi bilo treba obvezno na vseh vlakih, tudi na mednarodnih hitrih vlakih, predvideti prostor za prevoz koles. |
| --- | --- |

4.3

Rešitev tega problema čezmejnega kolesarskega prometa je predvidena, saj Evropski parlament v besedilu, ki ga je z veliko večino sprejel januarja 2007 (16), zahteva, da imajo vsi vlaki v Evropi večnamenski prostor za prevoz, na primer invalidskih vozičkov, smuči in koles. V Evropi bi bilo treba obvezno na vseh vlakih, tudi na mednarodnih hitrih vlakih, predvideti prostor za prevoz koles.

| 4.4 | Varnost kolesarjev na cesti se med posameznimi evropskimi državami zelo razlikuje. V nekaterih državah namreč ni posebne kolesarske infrastrukture in se morajo kolesarji voziti po istih cestah kot avtomobili in kamioni, ki vozijo s hitrostjo 50 km/h, 80 km/h ali celo več. To odvrača lokalno prebivalstvo od vožnje s kolesom. Tudi na evropski ravni je treba spodbujati pripravo in izvajanje ustreznih varnostnih predpisov za kolesarje in njihova prevozna sredstva ter tudi za kolesarsko infrastrukturo in druge vrste prometa. |
| --- | --- |

4.4

Varnost kolesarjev na cesti se med posameznimi evropskimi državami zelo razlikuje. V nekaterih državah namreč ni posebne kolesarske infrastrukture in se morajo kolesarji voziti po istih cestah kot avtomobili in kamioni, ki vozijo s hitrostjo 50 km/h, 80 km/h ali celo več. To odvrača lokalno prebivalstvo od vožnje s kolesom. Tudi na evropski ravni je treba spodbujati pripravo in izvajanje ustreznih varnostnih predpisov za kolesarje in njihova prevozna sredstva ter tudi za kolesarsko infrastrukturo in druge vrste prometa.

| 4.5 | Kakovost obstoječe infrastrukture je prav tako različna. Turisti kolesarji redkeje potujejo v države, za katere menijo, da so nevarne, ker so navajeni na varno infrastrukturo v svojih državah. Treba bi bilo opredeliti minimalne standarde kakovosti (na primer glede širine kolesarskih stez, tudi za posebno kolesarjenje (17), ali signalizacije), ki jih mora upoštevati kolesarska infrastruktura, zgrajena s pomočjo evropskih subvencij, in predvideti proračunska sredstva za ureditev take kolesarske infrastrukture, ki se je že pokazala kot učinkovita v nekaterih evropskih mestih in državah. |
| --- | --- |

4.5

Kakovost obstoječe infrastrukture je prav tako različna. Turisti kolesarji redkeje potujejo v države, za katere menijo, da so nevarne, ker so navajeni na varno infrastrukturo v svojih državah. Treba bi bilo opredeliti minimalne standarde kakovosti (na primer glede širine kolesarskih stez, tudi za posebno kolesarjenje (17), ali signalizacije), ki jih mora upoštevati kolesarska infrastruktura, zgrajena s pomočjo evropskih subvencij, in predvideti proračunska sredstva za ureditev take kolesarske infrastrukture, ki se je že pokazala kot učinkovita v nekaterih evropskih mestih in državah.

| 4.6 | Kljub velikim razlikam med evropskimi državami in mesti glede deleža vožnje s kolesom v primerjavi s celotnim številom opravljenih poti, ki so predvsem posledica različnih socialnih, geografskih, podnebnih in kulturnih razlik, uporabo kolesa določa predvsem prometna politika. Zato je zelo pomembna izmenjava znanj in dobrih praks ter ozaveščanje o pomenu kolesarjenja. Evropska komisija mora še naprej finančno podpirati izmenjavo znanja in dobre prakse ter ozaveščanje o pomenu kolesarjenja in zahtevati obvezno vključitev kolesarske politike (na primer intermodalnost med kolesarskim in javnim prometom) v vse projekte, ki jih subvencionira na področju prometa. |
| --- | --- |

4.6

Kljub velikim razlikam med evropskimi državami in mesti glede deleža vožnje s kolesom v primerjavi s celotnim številom opravljenih poti, ki so predvsem posledica različnih socialnih, geografskih, podnebnih in kulturnih razlik, uporabo kolesa določa predvsem prometna politika. Zato je zelo pomembna izmenjava znanj in dobrih praks ter ozaveščanje o pomenu kolesarjenja. Evropska komisija mora še naprej finančno podpirati izmenjavo znanja in dobre prakse ter ozaveščanje o pomenu kolesarjenja in zahtevati obvezno vključitev kolesarske politike (na primer intermodalnost med kolesarskim in javnim prometom) v vse projekte, ki jih subvencionira na področju prometa.

| 4.7 | Vožnja s kolesom je priljubljena dejavnost, ki jo je treba spodbujati kot del zdravega in trajnostnega načina življenja z vključitvijo kolesarske politike v druga politična področja, ne samo v področja prometa. Kolesarsko politiko je treba upoštevati tudi pri prihodnjem razvoju evropskih politik, ne samo na področju prometa in infrastrukture, temveč tudi na področju prostorskega načrtovanja (predvsem urbanistične politike), okolja, gospodarstva, zdravja, usposabljanja in izobraževanja. Evropska komisija bi morala bolje organizirati zbiranje in spremljanje podatkov o vožnji s kolesom v Evropi ter spodbujati usklajevanje raziskovalnih metod. |
| --- | --- |

4.7

Vožnja s kolesom je priljubljena dejavnost, ki jo je treba spodbujati kot del zdravega in trajnostnega načina življenja z vključitvijo kolesarske politike v druga politična področja, ne samo v področja prometa. Kolesarsko politiko je treba upoštevati tudi pri prihodnjem razvoju evropskih politik, ne samo na področju prometa in infrastrukture, temveč tudi na področju prostorskega načrtovanja (predvsem urbanistične politike), okolja, gospodarstva, zdravja, usposabljanja in izobraževanja. Evropska komisija bi morala bolje organizirati zbiranje in spremljanje podatkov o vožnji s kolesom v Evropi ter spodbujati usklajevanje raziskovalnih metod.

5.   Evropsko sodelovanje za razširitev evropskega kolesarskega omrežja

| 5.1 | EuroVelo je projekt, ki ga je leta 1995 uvedla Evropska kolesarska zveza (ECF) (18). Namen projekta je zgraditi 12 mednarodnih kolesarskih poti na dolge razdalje v celotni Evropi, v vseh državah članicah EU in v tretjih državah. Celotna dolžina predlaganih poti je 66 000 km. Poti večinoma potekajo na obstoječih lokalnih in regionalnih cestah. Že od začetka se je celinska vizija projekta in vizija vseevropskega omrežja kolesarskih poti pokazala kot pomembna dodana vrednost. |
| --- | --- |

5.1

EuroVelo je projekt, ki ga je leta 1995 uvedla Evropska kolesarska zveza (ECF) (18). Namen projekta je zgraditi 12 mednarodnih kolesarskih poti na dolge razdalje v celotni Evropi, v vseh državah članicah EU in v tretjih državah. Celotna dolžina predlaganih poti je 66 000 km. Poti večinoma potekajo na obstoječih lokalnih in regionalnih cestah. Že od začetka se je celinska vizija projekta in vizija vseevropskega omrežja kolesarskih poti pokazala kot pomembna dodana vrednost.

| 5.2 | Ta projekt je spodbudil lokalne, regionalne in nacionalne oblasti k sodelovanju pri gradnji mednarodnih kolesarskih poti na dolge razdalje. Lani je bila odprta pot EuroVelo št. 6 (Atlantski ocean–Črno morje). Skladi INTERREG so močno prispevali h gradnji teh poti. To velja tudi za t. i. kolesarsko pot Črnega morja v okviru projekta INTERREG, ki je bila končana konec leta 2006 in se v skladu z ECF imenuje pot EuroVelo št. 12. |
| --- | --- |

5.2

Ta projekt je spodbudil lokalne, regionalne in nacionalne oblasti k sodelovanju pri gradnji mednarodnih kolesarskih poti na dolge razdalje. Lani je bila odprta pot EuroVelo št. 6 (Atlantski ocean–Črno morje). Skladi INTERREG so močno prispevali h gradnji teh poti. To velja tudi za t. i. kolesarsko pot Črnega morja v okviru projekta INTERREG, ki je bila končana konec leta 2006 in se v skladu z ECF imenuje pot EuroVelo št. 12.

| 5.3 | Namen projekta EuroVelo je zgraditi in vzdrževati – po vzoru vseevropskega cestnega in železniškega omrežja (TEN) – priznano vseevropsko kolesarsko omrežje. Jasno je, da je treba projekt podpreti v okviru evropske prometne politike in tudi za spodbujanje turizma in razvoja evropskih regij. Poleg dolgoročnega upravljanja in koordinacije poti ter posredovanja informacij je seveda pomembno tudi nadaljevanje dokončnega oblikovanja omrežja. Zdi se, da smernice, objavljene leta 2002, vključujejo vse pomembne vidike, ki jih je treba upoštevati pri oblikovanju poti EuroVelo, in so zelo pomembne za preprečevanje dezinvestiranja. Evropska komisija mora še naprej subvencionirati gradnjo kolesarskih poti v okviru projekta EuroVelo za vzpostavitev celotnega kolesarskega omrežja, tj. vseevropskega kolesarskega omrežja. |
| --- | --- |

5.3

Namen projekta EuroVelo je zgraditi in vzdrževati – po vzoru vseevropskega cestnega in železniškega omrežja (TEN) – priznano vseevropsko kolesarsko omrežje. Jasno je, da je treba projekt podpreti v okviru evropske prometne politike in tudi za spodbujanje turizma in razvoja evropskih regij. Poleg dolgoročnega upravljanja in koordinacije poti ter posredovanja informacij je seveda pomembno tudi nadaljevanje dokončnega oblikovanja omrežja. Zdi se, da smernice, objavljene leta 2002, vključujejo vse pomembne vidike, ki jih je treba upoštevati pri oblikovanju poti EuroVelo, in so zelo pomembne za preprečevanje dezinvestiranja. Evropska komisija mora še naprej subvencionirati gradnjo kolesarskih poti v okviru projekta EuroVelo za vzpostavitev celotnega kolesarskega omrežja, tj. vseevropskega kolesarskega omrežja.

| 5.4 | Razprave med partnerji Kolesarske skupine Severnega morja (North Sea Cycle Group) o tem, kako bi v prihodnosti zagotovili nadaljevanje poti, trženje in sodelovanje med velikim številom udeležencev v projektu (okrog 70 regij v 8 državah), še niso pripeljale do rešitve. To vprašanje se postavlja tudi za druge mednarodne kolesarske poti na dolge razdalje, ki so bile financirane kot projekti (pogosto z evropskimi skladi do višine 50 %), in za katere niso bili predvideni nobeni ukrepi na področju upravljanja sodelovanja in skupnega trženja. |
| --- | --- |

5.4

Razprave med partnerji Kolesarske skupine Severnega morja (North Sea Cycle Group) o tem, kako bi v prihodnosti zagotovili nadaljevanje poti, trženje in sodelovanje med velikim številom udeležencev v projektu (okrog 70 regij v 8 državah), še niso pripeljale do rešitve. To vprašanje se postavlja tudi za druge mednarodne kolesarske poti na dolge razdalje, ki so bile financirane kot projekti (pogosto z evropskimi skladi do višine 50 %), in za katere niso bili predvideni nobeni ukrepi na področju upravljanja sodelovanja in skupnega trženja.

| 5.5 | Pogosto se govori o možni rešitvi, v skladu s katero bi upravljanje, koordinacijo in administracijo poti po končani infrastrukturi in signalizaciji prevzela evropska organizacija, kot je Evropska kolesarska zveza (European Cyclists Federation, ECF), ki bi delovala podobno kot nacionalne organizacije. Po mnenju ECF je dolgoročno vzdrževanje kakovosti že zgrajenih poti pomembno vprašanje, ki ga je treba reševati na mednarodni in evropski ravni. Evropska organizacija bi morala prevzeti upravljanje in administracijo mreže EuroVelo in različne končane projekte kolesarskih poti, da bi centralizirano zagotavljala stalno vzdrževanje infrastrukture (vključno s signalizacijo) in obveščanje kolesarjev (vključno z informacijami o tem, kje poiskati pomoč v primeru nesreče ali nujne pomoči). Finančna podpora EU bo tako kot za več evropskih pobud in projektov na področju sodelovanja potrebna tudi v tem primeru. |
| --- | --- |

5.5

Pogosto se govori o možni rešitvi, v skladu s katero bi upravljanje, koordinacijo in administracijo poti po končani infrastrukturi in signalizaciji prevzela evropska organizacija, kot je Evropska kolesarska zveza (European Cyclists Federation, ECF), ki bi delovala podobno kot nacionalne organizacije. Po mnenju ECF je dolgoročno vzdrževanje kakovosti že zgrajenih poti pomembno vprašanje, ki ga je treba reševati na mednarodni in evropski ravni. Evropska organizacija bi morala prevzeti upravljanje in administracijo mreže EuroVelo in različne končane projekte kolesarskih poti, da bi centralizirano zagotavljala stalno vzdrževanje infrastrukture (vključno s signalizacijo) in obveščanje kolesarjev (vključno z informacijami o tem, kje poiskati pomoč v primeru nesreče ali nujne pomoči). Finančna podpora EU bo tako kot za več evropskih pobud in projektov na področju sodelovanja potrebna tudi v tem primeru.

| 5.6 | Kljub omejenim sredstvom je ECF še povečala svoja prizadevanja na področju projekta EuroVelo, da bi našla ustrezne rešitve za ta problem in ga začela izvajati. V okviru projekta EuroVelo 6 sodeluje predvsem pri oblikovanju jasne signalizacije, ki bi jo lahko brez težav uvedli in prilagodili v vseh državah, in si prizadeva, da bi ta sistem signalizacije priznala tudi UNECE (19). Uradno bi bilo treba priznati sistem signalizacije, ki ga je razvila ECF v okviru skupine partnerjev EuroVelo 6, in spodbujati njegovo izvajanje. |
| --- | --- |

5.6

Kljub omejenim sredstvom je ECF še povečala svoja prizadevanja na področju projekta EuroVelo, da bi našla ustrezne rešitve za ta problem in ga začela izvajati. V okviru projekta EuroVelo 6 sodeluje predvsem pri oblikovanju jasne signalizacije, ki bi jo lahko brez težav uvedli in prilagodili v vseh državah, in si prizadeva, da bi ta sistem signalizacije priznala tudi UNECE (19). Uradno bi bilo treba priznati sistem signalizacije, ki ga je razvila ECF v okviru skupine partnerjev EuroVelo 6, in spodbujati njegovo izvajanje.

V Bruslju, 25. aprila 2007

Predsednik

Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Evropska komisija, DG XI: Kolesarjenje: prihodnost za mesta in druga naselja, Luxembourg, 1999 (Cycling: the way ahead for towns and cities ).

1

(Cycling: the way ahead for towns and cities ).

(2)  Resolucija z dne 12. februarja 2003 – Odbor za regionalno politiko, promet in turizem EP, poročevalec: Juan de Dios Izquierdo Collado, 9. december 2002, Poročilo o beli knjigi Komisije: Evropska prometna politika za leto 2010: čas odločitev FINAL A5-0444/2002; http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+REPORT+A5-2002-0444+0+DOC+WORD+V0//FR&language=FR.

2

(3)  Glej www.civitas-initiative.org.

3

(4)  Glej www. http://ec.europa.eu/energy/intelligent/projects/steer_en.htm#policy.

4

(5)  COM(2005) 637 konč.

5

(6)  CEMT, National Policies to Promote Cycling, (Implementing sustainable urban travel policies: moving ahead), OECD Publications Service, 2004.

6

(7)  CEMT, National Policies to Promote Cycling, str. 43.

7

(8)  CEMT, National Policies to Promote Cycling, str. 20.

8

(9)  CEMT, National Policies to Promote Cycling, str. 24.

9

(10)  Glej http://www.fietsersbond.nl/urlsearchresults.asp?itemnumber=1.

10

(11)  Rezultati študije, ki je bila opravljena v zadnjih letih na Nizozemskem, kažejo, da priseljenci, na primer iz Maroka (celo druga generacija priseljencev), v povprečju precej manj kolesarijo kot Nizozemci – domačini. Glej „Het fietsgebruik van allochtonen nader belicht“, publikacija Fietsberaada, št. 11a, november 2006 – http://www.fietsberaad.nl.

11

(12)  Glej CEMT, National Policies to Promote Cycling, str. 24.

12

(13)  Glej na primer www.radroutenplaner.nrw.de et http://www.fietsersbond.nl/fietsrouteplanner.

13

(14)  V skladu z oceno COLIBI (Združenje evropskih proizvajalcev koles) in COLIPED (Združenje evropskih proizvajalcev sestavnih delov in opreme za dvokolesa) za leto 2003.

14

(15)  Vir: predstavitev centra Les Lumsdon na zaključni konferenci Kolesarska pot okrog Severnega morja (North Sea Cycle Route) o turizmu, gospodarskem razvoju in evropskih subvencijah; glej: http://www.northsea-cycle.com in http://www.uclan.ac.uk/facs/lbs/research/institutes_and_centres/transport/docs/Northseacycleconf.doc.

15

Kolesarska pot okrog Severnega morja

(16)  Glej http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P6-TA-2007-0005+0+DOC+XML+V0//FR.

16

(17)  Na primer kolo za dve osebi, trikolo, aerodinamična ležeča kolesa, pokrita trikolesa.

17

(18)  Glej http://www.ecf.com/14_1.

18

(19)  Glej http://www.unece.org/trans/main/welcwp1.html.

19

---