# Europeiska unionens C 103E/2007

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 103E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 50 årgången8 maj 2007 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 103E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

50 årgången8 maj 2007

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | III   Förberedande rättsakter |
| | Rådet |
| 2007/C 103E/01 | Gemensam ståndpunkt (EG) nr 4/2007 av den 5 mars 2007, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande för perioden 2007-2013 av ett särskilt program för att förebygga och bekämpa våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper (Daphne III-programmet) som en del av det allmänna programmet Grundläggande rättigheter och rättvisa | 1 |
| 2007/C 103E/02 | Gemensam ståndpunkt (EG) nr 5/2007 av den 22 mars 2007, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett andra gemenskapsprogram för åtgärder på hälsoområdet (2007-2013) (
  1
  ) | 11 |
| 2007/C 103E/03 | Gemensam ståndpunkt (EG) nr 6/2007 av den 22 mars 2007, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området transeuropeiska nät på transportområdet och energiområdet | 26 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

III   Förberedande rättsakter

Rådet

2007/C 103E/01

Gemensam ståndpunkt (EG) nr 4/2007 av den 5 mars 2007, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande för perioden 2007-2013 av ett särskilt program för att förebygga och bekämpa våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper (Daphne III-programmet) som en del av det allmänna programmet Grundläggande rättigheter och rättvisa

1

2007/C 103E/02

Gemensam ståndpunkt (EG) nr 5/2007 av den 22 mars 2007, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett andra gemenskapsprogram för åtgärder på hälsoområdet (2007-2013) (
  1
  )

1

11

2007/C 103E/03

Gemensam ståndpunkt (EG) nr 6/2007 av den 22 mars 2007, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området transeuropeiska nät på transportområdet och energiområdet

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

III Förberedande rättsakter

Rådet

| 8.5.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 103/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 103/1

---

GEMENSAM STÅNDPUNKT (EG) nr 4/2007

antagen av rådet den 5 mars 2007

inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../.../EG av den ... om inrättande för perioden 2007-2013 av ett särskilt program för att förebygga och bekämpa våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper (Daphne III-programmet) som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa”

(2007/C 103 E/01)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 152,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | I fördraget fastslås att en hög hälsoskyddsnivå för människor skall säkerställas vid utformningen och genomförandet av all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder. Enligt artikel 3.1 p i fördraget skall gemenskapens verksamhet innefatta bidrag till att uppnå en hög hälsoskyddsnivå. |
| --- | --- |

(1)

I fördraget fastslås att en hög hälsoskyddsnivå för människor skall säkerställas vid utformningen och genomförandet av all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder. Enligt artikel 3.1 p i fördraget skall gemenskapens verksamhet innefatta bidrag till att uppnå en hög hälsoskyddsnivå.

| (2) | Gemenskapens insatser bör komplettera nationell politik som är inriktad på att förbättra folkhälsan och undanröja faror för människors hälsa. |
| --- | --- |

(2)

Gemenskapens insatser bör komplettera nationell politik som är inriktad på att förbättra folkhälsan och undanröja faror för människors hälsa.

| (3) | Fysiskt, sexuellt och psykologiskt våld mot barn, ungdomar och kvinnor, inbegripet hot om sådana handlingar, tvång eller godtyckligt frihetsberövande utgör, oavsett om det förekommer i den offentliga eller i den privata sfären, en kränkning av deras rätt till liv, säkerhet, frihet, värdighet samt fysisk och emotionell integritet och ett allvarligt hot mot våldsoffrens fysiska och psykiska hälsa. Sådant våld är så utbrett inom gemenskapen att det utgör en verklig kränkning av de grundläggande rättigheterna och är ett folkhälsoproblem och ett hinder mot att alla medborgare skall kunna utöva sina medborgerliga rättigheter under trygga, fria och rättvisa former. |
| --- | --- |

(3)

Fysiskt, sexuellt och psykologiskt våld mot barn, ungdomar och kvinnor, inbegripet hot om sådana handlingar, tvång eller godtyckligt frihetsberövande utgör, oavsett om det förekommer i den offentliga eller i den privata sfären, en kränkning av deras rätt till liv, säkerhet, frihet, värdighet samt fysisk och emotionell integritet och ett allvarligt hot mot våldsoffrens fysiska och psykiska hälsa. Sådant våld är så utbrett inom gemenskapen att det utgör en verklig kränkning av de grundläggande rättigheterna och är ett folkhälsoproblem och ett hinder mot att alla medborgare skall kunna utöva sina medborgerliga rättigheter under trygga, fria och rättvisa former.

| (4) | Enligt Världshälsoorganisationens (WHO) definition är hälsa ett tillstånd av totalt fysiskt, psykiskt och socialt välbefinnande och inte enbart avsaknad av sjukdom eller funktionshinder. Enligt en resolution 1996 från WHO:s församling är våld ett av de största världsomspännande folkhälsoproblemen. I sin rapport om våld och hälsa av den 3 oktober 2002 rekommenderar WHO stöd till primärt förebyggande insatser, förstärkning av insatser för våldsoffer och ökat samarbete och informationsutbyte om våldsförebyggande. |
| --- | --- |

(4)

Enligt Världshälsoorganisationens (WHO) definition är hälsa ett tillstånd av totalt fysiskt, psykiskt och socialt välbefinnande och inte enbart avsaknad av sjukdom eller funktionshinder. Enligt en resolution 1996 från WHO:s församling är våld ett av de största världsomspännande folkhälsoproblemen. I sin rapport om våld och hälsa av den 3 oktober 2002 rekommenderar WHO stöd till primärt förebyggande insatser, förstärkning av insatser för våldsoffer och ökat samarbete och informationsutbyte om våldsförebyggande.

| (5) | Dessa principer har erkänts i ett stort antal konventioner, deklarationer och protokoll från de främsta internationella organisationerna och institutionerna såsom FN, Internationella arbetsorganisationen (ILO), Världskvinnokonferensen och Världskongressen mot kommersiell sexuell exploatering av barn. |
| --- | --- |

(5)

Dessa principer har erkänts i ett stort antal konventioner, deklarationer och protokoll från de främsta internationella organisationerna och institutionerna såsom FN, Internationella arbetsorganisationen (ILO), Världskvinnokonferensen och Världskongressen mot kommersiell sexuell exploatering av barn.

| (6) | Kampen mot våld bör föras inom ramen för skyddet av de grundläggande rättigheterna, som erkänns genom Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (4) och de åtföljande förklaringarna, med beaktande av dess status. I stadgan erkänns bland annat rätten till värdighet, jämlikhet och solidaritet. Den innehåller ett antal särskilda artiklar om skydd och främjande av människors fysiska och mentala integritet, likabehandling av kvinnor och män och barns rättigheter samt icke-diskriminering, erkännande av förbudet mot omänsklig eller förnedrande behandling, slaveri, tvångsarbete och barnarbete. I stadgan erkänns att en hög hälsoskyddsnivå för människor är nödvändig vid utformningen och genomförandet av all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder. |
| --- | --- |

(6)

Kampen mot våld bör föras inom ramen för skyddet av de grundläggande rättigheterna, som erkänns genom Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (4) och de åtföljande förklaringarna, med beaktande av dess status. I stadgan erkänns bland annat rätten till värdighet, jämlikhet och solidaritet. Den innehåller ett antal särskilda artiklar om skydd och främjande av människors fysiska och mentala integritet, likabehandling av kvinnor och män och barns rättigheter samt icke-diskriminering, erkännande av förbudet mot omänsklig eller förnedrande behandling, slaveri, tvångsarbete och barnarbete. I stadgan erkänns att en hög hälsoskyddsnivå för människor är nödvändig vid utformningen och genomförandet av all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder.

| (7) | Europaparlamentet har uppmanat kommissionen att utarbeta och genomföra handlingsprogram för att bekämpa sådant våld, bland annat i sina resolutioner av den 19 maj 2000 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om vidare åtgärder i kampen mot kvinnohandel (5), av den 20 september 2001 om kvinnlig könsstympning (6), av den 17 januari 2006 om strategier för förebyggande av handel med kvinnor och barn som riskerar att utsättas för sexuellt utnyttjande (7) och av den 2 februari 2006 om dagens situation när det gäller bekämpning av våld mot kvinnor och framtida åtgärder (8). |
| --- | --- |

(7)

Europaparlamentet har uppmanat kommissionen att utarbeta och genomföra handlingsprogram för att bekämpa sådant våld, bland annat i sina resolutioner av den 19 maj 2000 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om vidare åtgärder i kampen mot kvinnohandel (5), av den 20 september 2001 om kvinnlig könsstympning (6), av den 17 januari 2006 om strategier för förebyggande av handel med kvinnor och barn som riskerar att utsättas för sexuellt utnyttjande (7) och av den 2 februari 2006 om dagens situation när det gäller bekämpning av våld mot kvinnor och framtida åtgärder (8).

| (8) | Gemenskapens handlingsprogram som inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 293/2000/EG av den 24 januari 2000 om att anta ett program för gemenskapens insatser (Daphne-programmet) (2000-2003) för förebyggande åtgärder i kampen mot våld mot barn, ungdomar och kvinnor (9), har bidragit till att öka medvetenheten inom Europeiska unionen och till att öka och befästa samarbetet mellan de organisationer i medlemsstaterna som är aktiva i kampen mot våldet. |
| --- | --- |

(8)

Gemenskapens handlingsprogram som inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 293/2000/EG av den 24 januari 2000 om att anta ett program för gemenskapens insatser (Daphne-programmet) (2000-2003) för förebyggande åtgärder i kampen mot våld mot barn, ungdomar och kvinnor (9), har bidragit till att öka medvetenheten inom Europeiska unionen och till att öka och befästa samarbetet mellan de organisationer i medlemsstaterna som är aktiva i kampen mot våldet.

| (9) | Gemenskapens handlingsprogram som inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 803/2004/EG av den 21 april 2004 om antagande av ett gemenskapens handlingsprogram (2004-2008) för att förebygga och bekämpa våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper (Daphne II-programmet) (10), byggde vidare på de resultat som redan uppnåtts genom Daphne-programmet. Enligt artikel 8.2 i beslut nr 803/2004/EG skall kommissionen vidta nödvändiga åtgärder för att se till att de årliga anslagen överensstämmer med den nya budgetplanen. |
| --- | --- |

(9)

Gemenskapens handlingsprogram som inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 803/2004/EG av den 21 april 2004 om antagande av ett gemenskapens handlingsprogram (2004-2008) för att förebygga och bekämpa våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper (Daphne II-programmet) (10), byggde vidare på de resultat som redan uppnåtts genom Daphne-programmet. Enligt artikel 8.2 i beslut nr 803/2004/EG skall kommissionen vidta nödvändiga åtgärder för att se till att de årliga anslagen överensstämmer med den nya budgetplanen.

| (10) | Det är önskvärt att kontinuiteten säkerställs för de projekt som stöds via Daphne- och Daphne II-programmen. |
| --- | --- |

(10)

Det är önskvärt att kontinuiteten säkerställs för de projekt som stöds via Daphne- och Daphne II-programmen.

| (11) | Det är viktigt och nödvändigt att erkänna de allvarliga följder som våld mot barn, ungdomar och kvinnor, både på kort och lång sikt, får för deras fysiska och psykiska hälsa, deras psykiska och sociala utveckling samt för de berörda personernas lika möjligheter och för individerna, familjerna och samfunden, samt de höga sociala och ekonomiska kostnader som våldet innebär för samhället som helhet. |
| --- | --- |

(11)

Det är viktigt och nödvändigt att erkänna de allvarliga följder som våld mot barn, ungdomar och kvinnor, både på kort och lång sikt, får för deras fysiska och psykiska hälsa, deras psykiska och sociala utveckling samt för de berörda personernas lika möjligheter och för individerna, familjerna och samfunden, samt de höga sociala och ekonomiska kostnader som våldet innebär för samhället som helhet.

| (12) | Våld mot kvinnor uppträder i många former, från våld i hemmet, något som förekommer på alla nivåer i samhället, till skadliga traditionella sedvänjor som inbegriper fysiskt våld mot kvinnor, exempelvis könsstympning och hedersrelaterade brott, som är en speciell form av kvinnovåld. |
| --- | --- |

(12)

Våld mot kvinnor uppträder i många former, från våld i hemmet, något som förekommer på alla nivåer i samhället, till skadliga traditionella sedvänjor som inbegriper fysiskt våld mot kvinnor, exempelvis könsstympning och hedersrelaterade brott, som är en speciell form av kvinnovåld.

| (13) | Barn, ungdomar eller kvinnor som ser en nära anhörig utsättas för våld bör betraktas som våldsoffer i enlighet med det program som inrättas enligt detta beslut (”programmet”). |
| --- | --- |

(13)

Barn, ungdomar eller kvinnor som ser en nära anhörig utsättas för våld bör betraktas som våldsoffer i enlighet med det program som inrättas enligt detta beslut (”programmet”).

| (14) | När det gäller förebyggande av våld, även våld i form av sexuell exploatering av och övergrepp mot barn, ungdomar och kvinnor, och att ge skydd åt våldsoffer och riskgrupper kan Europeiska unionen tillföra ett mervärde till de åtgärder som i huvudsak skall genomföras av medlemsstaterna genom att sprida och utbyta information, erfarenhet och goda rutiner, främja nyskapande lösningar, fastställa gemensamma prioriteringar, vid behov utveckla nätverk, välja ut projekt för hela gemenskapen, bl.a. projekt som stöder gratis telefonlinjer för barn och telefonjourer för saknade och sexuellt utnyttjade barn, motivera och mobilisera alla inblandade samt genom att i hela Europa driva medvetandehöjande kampanjer mot våld. Insatserna skall även omfatta stöd till barn, ungdomar och kvinnor som är offer för människohandel. |
| --- | --- |

(14)

När det gäller förebyggande av våld, även våld i form av sexuell exploatering av och övergrepp mot barn, ungdomar och kvinnor, och att ge skydd åt våldsoffer och riskgrupper kan Europeiska unionen tillföra ett mervärde till de åtgärder som i huvudsak skall genomföras av medlemsstaterna genom att sprida och utbyta information, erfarenhet och goda rutiner, främja nyskapande lösningar, fastställa gemensamma prioriteringar, vid behov utveckla nätverk, välja ut projekt för hela gemenskapen, bl.a. projekt som stöder gratis telefonlinjer för barn och telefonjourer för saknade och sexuellt utnyttjade barn, motivera och mobilisera alla inblandade samt genom att i hela Europa driva medvetandehöjande kampanjer mot våld. Insatserna skall även omfatta stöd till barn, ungdomar och kvinnor som är offer för människohandel.

| (15) | Eftersom de djupare orsakerna till och följderna av våld ofta effektivt kan hanteras av lokala och regionala organisationer i samarbete med motsvarigheterna till dessa i andra medlemsstater, bör programmet fästa lämplig vikt vid de förebyggande åtgärder och insatser till stöd för offren som äger rum på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

(15)

Eftersom de djupare orsakerna till och följderna av våld ofta effektivt kan hanteras av lokala och regionala organisationer i samarbete med motsvarigheterna till dessa i andra medlemsstater, bör programmet fästa lämplig vikt vid de förebyggande åtgärder och insatser till stöd för offren som äger rum på lokal och regional nivå.

| (16) | Eftersom målen för detta beslut, nämligen att förebygga och bekämpa alla former av våld mot barn, ungdomar och kvinnor, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna med hänsyn till behovet av informationsutbyte på gemenskapsnivå och av att sprida goda rutiner i hela gemenskapen och de därför, på grund av behovet av ett samordnat och sektorsövergripande tillvägagångssätt och på grund av programmets omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(16)

Eftersom målen för detta beslut, nämligen att förebygga och bekämpa alla former av våld mot barn, ungdomar och kvinnor, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna med hänsyn till behovet av informationsutbyte på gemenskapsnivå och av att sprida goda rutiner i hela gemenskapen och de därför, på grund av behovet av ett samordnat och sektorsövergripande tillvägagångssätt och på grund av programmets omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (17) | I detta beslut fastställs, för hela den tid som programmet pågår, en finansieringsram som under det årliga budgetförfarandet utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (11). |
| --- | --- |

(17)

I detta beslut fastställs, för hela den tid som programmet pågår, en finansieringsram som under det årliga budgetförfarandet utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (11).

| (18) | Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (12), nedan kallad ”budgetförordningen”, samt kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 (13) om genomförandebestämmelser för förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002, vilka slår vakt om gemenskapens ekonomiska intressen, måste tillämpas med beaktande av principerna om enkelhet och konsekvens i valet av budgetinstrument, en begränsning av antalet fall där kommissionen behåller direkt ansvar för genomförande och administration av dessa instrument, och den nödvändiga proportionaliteten mellan mängden resurser och den administrativa bördan i samband med användningen av dem. |
| --- | --- |

(18)

Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (12), nedan kallad ”budgetförordningen”, samt kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 (13) om genomförandebestämmelser för förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002, vilka slår vakt om gemenskapens ekonomiska intressen, måste tillämpas med beaktande av principerna om enkelhet och konsekvens i valet av budgetinstrument, en begränsning av antalet fall där kommissionen behåller direkt ansvar för genomförande och administration av dessa instrument, och den nödvändiga proportionaliteten mellan mängden resurser och den administrativa bördan i samband med användningen av dem.

| (19) | Lämpliga åtgärder bör även vidtas för att förebygga oegentligheter och bedrägerier och nödvändiga åtgärder bör vidtas för att kräva tillbaka belopp som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (14), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (15) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) (16). |
| --- | --- |

(19)

Lämpliga åtgärder bör även vidtas för att förebygga oegentligheter och bedrägerier och nödvändiga åtgärder bör vidtas för att kräva tillbaka belopp som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (14), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (15) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) (16).

| (20) | Enligt budgetförordningen krävs det en grundläggande rättsakt för att bidrag för administrationskostnader skall kunna beviljas. |
| --- | --- |

(20)

Enligt budgetförordningen krävs det en grundläggande rättsakt för att bidrag för administrationskostnader skall kunna beviljas.

| (21) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (17). |
| --- | --- |

(21)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (17).

| (22) | Ett balanserat deltagande av kvinnor och män i beslutsprocessen är av avgörande betydelse för att verklig jämställdhet mellan kvinnor och män skall kunna uppnås. Medlemsstaterna bör därför göra sitt bästa för att uppnå könsbalans i sammansättningen av den kommitté som avses i artikel 10. |
| --- | --- |

(22)

Ett balanserat deltagande av kvinnor och män i beslutsprocessen är av avgörande betydelse för att verklig jämställdhet mellan kvinnor och män skall kunna uppnås. Medlemsstaterna bör därför göra sitt bästa för att uppnå könsbalans i sammansättningen av den kommitté som avses i artikel 10.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   Genom detta beslut inrättas ett särskilt program för att förebygga och bekämpa våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper (”Daphne III-programmet”), nedan kallat ”programmet”, som utgör en fortsättning på politiken och målen i programmen Daphne och Daphne II och som är en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa”, för att bidra till en hög grad av skydd mot våld så att skyddet av den fysiska och psykiska hälsan förstärks.

2.   Programmet skall omfatta perioden 1 januari 2007-31 december 2013.

3.   I programmet avses med barn personer i åldern 0-18 år, i enlighet med internationella instrument rörande barns rättigheter.

4.   Projekt med åtgärder som är särskilt utformade för vissa målgrupper, exempelvis tonåringar (13-19 år) eller personer i åldrarna 12-25 år, skall emellertid betraktas som åtgärder som riktar sig till kategorin ungdomar.

Artikel 2

Allmänna mål

1.   Programmet skall ha som mål att bidra till att skydda barn, ungdomar och kvinnor mot alla former av våld och att uppnå en hög grad av hälsoskydd, välbefinnande och social sammanhållning.

2.   Utan att det påverkar Europeiska gemenskapens mål och befogenheter skall programmets allmänna mål, särskilt när det handlar om barn, ungdomar och kvinnor, bidra till utvecklingen av gemenskapspolitiken, närmare bestämt till den politik som avser utveckling av folkhälsan, de mänskliga rättigheterna och jämställdheten samt till åtgärder inriktade på skyddet av barns rättigheter och kampen mot människohandel och sexuell exploatering.

Artikel 3

Särskilt mål

Programmets särskilda mål skall vara att bidra till att förebygga och bekämpa alla former av våld i offentlig miljö eller i hemmet mot barn, ungdomar och kvinnor, även sexuell exploatering och människohandel, genom förebyggande åtgärder och genom att ge stöd till och skydd för våldsoffer och riskgrupper. Detta skall uppnås genom följande gränsöverskridande insatser eller andra typer av insatser enligt artikel 4:

| a) | Stöd och uppmuntran till icke-statliga organisationer och andra organisationer som är verksamma på detta område enligt artikel 7. |
| --- | --- |

a)

Stöd och uppmuntran till icke-statliga organisationer och andra organisationer som är verksamma på detta område enligt artikel 7.

| b) | Utveckling och genomförande av medvetandehöjande åtgärder riktade mot särskilda målgrupper, till exempel särskilda yrkesgrupper, behöriga myndigheter, vissa delar av allmänheten samt riskgrupper, dels för att förbättra kunskaperna om och främja en nolltoleransattityd mot våld, dels för att främja stödet till våldsoffer och verka för att våldshandlingar anmäls till behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

b)

Utveckling och genomförande av medvetandehöjande åtgärder riktade mot särskilda målgrupper, till exempel särskilda yrkesgrupper, behöriga myndigheter, vissa delar av allmänheten samt riskgrupper, dels för att förbättra kunskaperna om och främja en nolltoleransattityd mot våld, dels för att främja stödet till våldsoffer och verka för att våldshandlingar anmäls till behöriga myndigheter.

| c) | Spridning av resultaten från Daphne- och Daphne II-programmen, inklusive att resultaten anpassas och överförs till och används av andra mottagare eller i andra geografiska områden. |
| --- | --- |

c)

Spridning av resultaten från Daphne- och Daphne II-programmen, inklusive att resultaten anpassas och överförs till och används av andra mottagare eller i andra geografiska områden.

| d) | Identifiering och förstärkning av de insatser som bidrar till positiv behandling av personer som riskerar att utsättas för våld, dvs. insatser som uppmuntrar till respekt för dem och främjar deras välbefinnande och självförverkligande. |
| --- | --- |

d)

Identifiering och förstärkning av de insatser som bidrar till positiv behandling av personer som riskerar att utsättas för våld, dvs. insatser som uppmuntrar till respekt för dem och främjar deras välbefinnande och självförverkligande.

| e) | Bildande av och stöd till sektorsöverskridande nätverk för att stärka samarbetet mellan icke-statliga organisationer och andra organisationer som är verksamma på detta område. |
| --- | --- |

e)

Bildande av och stöd till sektorsöverskridande nätverk för att stärka samarbetet mellan icke-statliga organisationer och andra organisationer som är verksamma på detta område.

| f) | Säkerställande av att den evidensbaserade informationen och kunskapsbasen utvidgas och att det sker utbyte, identifiering och spridning av information och goda rutiner, bland annat genom forskning, utbildning, studiebesök och personalutbyte. |
| --- | --- |

f)

Säkerställande av att den evidensbaserade informationen och kunskapsbasen utvidgas och att det sker utbyte, identifiering och spridning av information och goda rutiner, bland annat genom forskning, utbildning, studiebesök och personalutbyte.

| g) | Utformning och provning av medvetandehöjande materiel och utbildningsmateriel när det gäller förebyggandet av våld mot barn, ungdomar och kvinnor samt komplettering och anpassning av redan befintlig materiel för användning i andra geografiska områden eller för andra målgrupper. |
| --- | --- |

g)

Utformning och provning av medvetandehöjande materiel och utbildningsmateriel när det gäller förebyggandet av våld mot barn, ungdomar och kvinnor samt komplettering och anpassning av redan befintlig materiel för användning i andra geografiska områden eller för andra målgrupper.

| h) | Undersökning av våldsrelaterade fenomen och våldets konsekvenser, både för offren och samhället som helhet, inklusive hälsovårdskostnaderna och de sociala och ekonomiska kostnaderna, för att bekämpa grundorsakerna till våld på alla nivåer i samhället. |
| --- | --- |

h)

Undersökning av våldsrelaterade fenomen och våldets konsekvenser, både för offren och samhället som helhet, inklusive hälsovårdskostnaderna och de sociala och ekonomiska kostnaderna, för att bekämpa grundorsakerna till våld på alla nivåer i samhället.

| i) | Utveckling och genomförande av stödprogram för våldsoffer och personer som riskerar att utsättas för våld och interventionsprogram för våldsverkare samtidigt som våldsoffrens säkerhet tryggas. |
| --- | --- |

i)

Utveckling och genomförande av stödprogram för våldsoffer och personer som riskerar att utsättas för våld och interventionsprogram för våldsverkare samtidigt som våldsoffrens säkerhet tryggas.

Artikel 4

Typer av åtgärder

För att kunna uppfylla de allmänna och särskilda mål som anges i artiklarna 2 och 3 skall programmet stödja följande typer av insatser, i enlighet med de villkor som anges i de årliga arbetsprogrammen:

| a) | Särskilda insatser som genomförs av kommissionen, till exempel undersökningar och forskning, opinionsundersökningar, utveckling av indikatorer och metoder, insamling, bearbetning och spridning av uppgifter och statistik, seminarier, konferenser och expertmöten, offentliga kampanjer och evenemang, utveckling och underhåll av en helpdesk-tjänst och webbplatser, utarbetande och spridning av informationsmaterial (bl.a. IT-applikationer och utbildningsresurser), inrättande och främjande av en tankesmedja med berörda aktörer som ger expertråd när det gäller våld, stöd till andra nätverk bestående av nationella experter samt analys-, övervaknings- och utvärderingsverksamhet. |
| --- | --- |

a)

Särskilda insatser som genomförs av kommissionen, till exempel undersökningar och forskning, opinionsundersökningar, utveckling av indikatorer och metoder, insamling, bearbetning och spridning av uppgifter och statistik, seminarier, konferenser och expertmöten, offentliga kampanjer och evenemang, utveckling och underhåll av en helpdesk-tjänst och webbplatser, utarbetande och spridning av informationsmaterial (bl.a. IT-applikationer och utbildningsresurser), inrättande och främjande av en tankesmedja med berörda aktörer som ger expertråd när det gäller våld, stöd till andra nätverk bestående av nationella experter samt analys-, övervaknings- och utvärderingsverksamhet.

| b) | Särskilda gränsöverskridande projekt av gemenskapsintresse där minst två medlemsstater deltar i enlighet med de villkor som anges i de årliga arbetsprogrammen. |
| --- | --- |

b)

Särskilda gränsöverskridande projekt av gemenskapsintresse där minst två medlemsstater deltar i enlighet med de villkor som anges i de årliga arbetsprogrammen.

| c) | Stöd till verksamhet inom icke-statliga organisationer eller andra organisationer vars målsättningar är av allmänt europeiskt intresse i överensstämmelse med de allmänna målen för programmet i artikel 2 och i enlighet med de villkor som anges i de årliga arbetsprogrammen. |
| --- | --- |

c)

Stöd till verksamhet inom icke-statliga organisationer eller andra organisationer vars målsättningar är av allmänt europeiskt intresse i överensstämmelse med de allmänna målen för programmet i artikel 2 och i enlighet med de villkor som anges i de årliga arbetsprogrammen.

Artikel 5

Deltagande av tredjeländer

Följande länder får delta i insatserna enligt programmet:

| a) | De länder med vilka Europeiska unionen har undertecknat ett anslutningsfördrag. |
| --- | --- |

a)

De länder med vilka Europeiska unionen har undertecknat ett anslutningsfördrag.

| b) | De kandidatländer som omfattas av en föranslutningsstrategi enligt de allmänna principer och allmänna bestämmelser och villkor för dessa länders deltagande i gemenskapsprogram som fastställts i ramavtalet respektive associeringsrådens beslut. |
| --- | --- |

b)

De kandidatländer som omfattas av en föranslutningsstrategi enligt de allmänna principer och allmänna bestämmelser och villkor för dessa länders deltagande i gemenskapsprogram som fastställts i ramavtalet respektive associeringsrådens beslut.

| c) | De Efta-stater som är parter i EES-avtalet enligt bestämmelserna i det avtalet. |
| --- | --- |

c)

De Efta-stater som är parter i EES-avtalet enligt bestämmelserna i det avtalet.

| d) | Länderna på västra Balkan, i enlighet med de bestämmelser som skall fastställas med dessa länder enligt ramavtalen om allmänna principer för deras deltagande i gemenskapsprogram. |
| --- | --- |

d)

Länderna på västra Balkan, i enlighet med de bestämmelser som skall fastställas med dessa länder enligt ramavtalen om allmänna principer för deras deltagande i gemenskapsprogram.

Projekt kan omfatta kandidatländer som inte deltar i programmet om det skulle bidra till dessa länders förberedelser inför anslutningen, eller andra tredjeländer som inte deltar i programmet om det främjar projektmålen.

Artikel 6

Grupper som skall gynnas av programmet och målgrupper

1.   Programmet skall gynna barn, ungdomar och kvinnor som är eller riskerar att bli offer för våld.

2.   Programmets främsta målgrupper skall bland annat vara familjer, lärare och pedagogisk personal, socialarbetare, poliser och gränsvakter, lokala, nationella och militära myndigheter, medicinsk och sjukvårdande personal, domstolspersonal, icke-statliga organisationer, fackföreningar och religiösa samfund.

Artikel 7

Tillträde till programmet

Programmet skall vara öppet för privata eller offentliga organisationer och institutioner (lokala myndigheter på lämplig nivå, universitetsinstitutioner och forskningscentrum) som arbetar med att förebygga och bekämpa våld mot barn, ungdomar och kvinnor eller med skydd mot sådant våld, eller med att ge stöd till våldsoffer eller med att genomföra målinriktade insatser för att främja avståndstagande från sådant våld, eller med att uppmuntra förändringar i attityderna och beteendet mot utsatta grupper och våldsoffer.

Artikel 8

Bidragsformer

1.   Gemenskapsfinansieringen får enligt tillämpliga bestämmelser ske på följande sätt:

| — | Genom bidrag. |
| --- | --- |

—

Genom bidrag.

| — | Genom avtal om offentlig upphandling. |
| --- | --- |

—

Genom avtal om offentlig upphandling.

2.   Gemenskapsbidrag skall beviljas efter beaktande av ansökningar efter en förslagsomgång, utom i särskilt brådskande och vederbörligen motiverade fall eller om det på grund av mottagarens egenskaper inte finns några alternativ till en given åtgärd. Gemenskapsbidrag skall tillhandahållas som bidrag till administrationskostnader och stöd till insatser. Den högsta samfinansieringssatsen skall fastställas i de årliga arbetsprogrammen.

3.   Medel kan dessutom göras tillgängliga för kompletterande åtgärder, genom kontrakt om offentlig upphandling, varvid gemenskapsfinansieringen skall täcka inköp av tjänster och varor som är direkt knutna till programmets syfte. Denna skall bland annat omfatta kostnader för information och kommunikation, förberedelser, genomförande, övervakning, kontroll och utvärdering av projekt, strategier, program och lagstiftning.

Artikel 9

Genomförandeåtgärder

1.   Kommissionen skall genomföra gemenskapsstöd i enlighet med budgetförordningen.

2.   För att genomföra programmet skall kommissionen, inom ramarna för programmets allmänna mål som anges i artikel 2, anta ett årligt arbetsprogram som specificerar särskilda mål och tematiska prioriteringar och ger en beskrivning av de kompletterande åtgärder som avses i artikel 8 samt vid behov en förteckning över andra insatser. I det årliga arbetsprogrammet skall fastställas vilken lägsta procentandel av de årliga utgifterna som skall anslås till bidrag.

3.   Det årliga arbetsprogrammet skall antas i enlighet med det förvaltningsförfarande som avses i artikel 10.2.

4.   De åtgärder som är nödvändiga för genomförandet av detta beslut avseende alla andra frågor skall antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 10.3.

5.   Vid utvärderings- och tilldelningsförfarandena i samband med stöd till insatser skall hänsyn tas till bland annat följande kriterier:

| a) | De allmänna och särskilda målen enligt artiklarna 2 och 3 och de åtgärder som vidtas på de olika områdena enligt artikel 3 och överensstämmelse med det årliga arbetsprogrammet. |
| --- | --- |

a)

De allmänna och särskilda målen enligt artiklarna 2 och 3 och de åtgärder som vidtas på de olika områdena enligt artikel 3 och överensstämmelse med det årliga arbetsprogrammet.

| b) | Den föreslagna insatsens kvalitet i fråga om utformning, organisation, presentation och förväntade resultat. |
| --- | --- |

b)

Den föreslagna insatsens kvalitet i fråga om utformning, organisation, presentation och förväntade resultat.

| c) | Storleken på begärd gemenskapsfinansiering och kostnadseffektiviteten med hänsyn till de förväntade resultaten. |
| --- | --- |

c)

Storleken på begärd gemenskapsfinansiering och kostnadseffektiviteten med hänsyn till de förväntade resultaten.

| d) | De förväntade resultatens effekter när det gäller de allmänna och särskilda mål som anges i artiklarna 2 och 3 och de åtgärder som vidtas på de olika områdena enligt artikel 3. |
| --- | --- |

d)

De förväntade resultatens effekter när det gäller de allmänna och särskilda mål som anges i artiklarna 2 och 3 och de åtgärder som vidtas på de olika områdena enligt artikel 3.

| e) | Innovation. |
| --- | --- |

e)

Innovation.

6.   Ansökningarna om bidrag till administrationskostnader som avses i artikel 4 c skall bedömas mot bakgrund av

| a) | överensstämmelsen med programmets mål, |
| --- | --- |

a)

överensstämmelsen med programmets mål,

| b) | den föreslagna verksamhetens kvalitet, |
| --- | --- |

b)

den föreslagna verksamhetens kvalitet,

| c) | de multiplikatoreffekter som verksamheten kan antas ha på allmänheten, |
| --- | --- |

c)

de multiplikatoreffekter som verksamheten kan antas ha på allmänheten,

| d) | verksamhetens geografiska räckvidd, |
| --- | --- |

d)

verksamhetens geografiska räckvidd,

| e) | medborgarnas medverkan i de berörda organisationernas strukturer, |
| --- | --- |

e)

medborgarnas medverkan i de berörda organisationernas strukturer,

| f) | hur kostnadseffektiv den föreslagna verksamheten är. |
| --- | --- |

f)

hur kostnadseffektiv den föreslagna verksamheten är.

Artikel 10

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av en kommitté.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara två månader.

3.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

4.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 11

Komplementaritet

1.   Synergier och komplementaritet med andra gemenskapsinstrument kommer att eftersträvas, särskilt med de allmänna programmen ”Säkerhet och skydd för friheter” och ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar”, med sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling samt med programmen som rör hälsoskydd, ”Sysselsättning och social solidaritet – Progress” och ”Safer Internet Plus”. Komplementaritet kommer även att eftersträvas med det europeiska jämställdhetsinstitutet. Den del av informationen om våld som utgörs av statistik skall utvecklas i samarbete med medlemsstaterna, när så behövs med hjälp av gemenskapens statistiska program.

2.   Programmet kan dela resurser med andra gemenskapsinstrument, särskilt de allmänna programmen ”Säkerhet och skydd för friheter”, ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” och sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling, för att genomföra insatser som uppfyller målen för samtliga program.

3.   Projekt som erhåller finansiering genom detta beslut får inte erhålla stöd för samma ändamål från andra finansiella gemenskapsinstrument. Kommissionen skall se till att den som mottar stöd inom ramen för programmet informerar kommissionen om stöd som redan erhållits via Europeiska unionens allmänna budget och andra källor samt om pågående ansökningar om stöd.

Artikel 12

Finansiering

1.   Finansieringsramen för genomförandet av detta beslut skall vara 116,85 miljoner EUR under den period som anges i artikel 1.

2.   Anslagen för sådana insatser som avses i programmet skall föras in som årliga anslag i Europeiska unionens allmänna budget. De anslag som står till förfogande för varje budgetår skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetramen.

Artikel 13

Övervakning

1.   För insatser som finansieras via programmet skall kommissionen se till att stödmottagaren lämnar in tekniska och finansiella rapporter om hur arbetet framskrider. En slutrapport skall också lämnas in senast tre månader efter det att insatsen avslutats. Kommissionen skall fastställa vilken form och vilket innehåll dessa rapporter skall ha.

2.   Kommissionen skall se till att kontrakt och avtal som blir resultatet av genomförandet av programmet särskilt innehåller bestämmelser om övervakning och finansiell kontroll som utförs av kommissionen (eller någon som har bemyndigats av kommissionen), vid behov genom kontroller på plats, inklusive stickprovskontroller, och revisioner som utförs av revisionsrätten.

3.   Under fem år efter den sista utbetalningen för en insats skall kommissionen kräva att mottagaren av det finansiella stödet håller alla dokument som rör utgifterna för insatsen tillgängliga för kommissionen.

4.   På grundval av de rapporter och stickprovskontroller som nämns i punkterna 1 och 2 skall kommissionen vid behov anpassa storleken på eller villkoren för det finansiella stöd som ursprungligen godkänts och även tidsplanen för utbetalningar.

5.   Kommissionen skall vidta alla ytterligare åtgärder som krävs för att kontrollera att de insatser som finansieras genomförs korrekt och i enlighet med bestämmelserna i detta beslut och i budgetförordningen.

Artikel 14

Skydd av gemenskapens ekonomiska intressen

1.   Kommissionen skall se till att gemenskapens ekonomiska intressen skyddas i samband med insatser som finansieras enligt detta beslut, genom att förebyggande åtgärder vidtas mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, med hjälp av effektiva kontroller och genom att belopp som felaktigt betalats ut återkrävs samt, om oegentligheter upptäcks, genom effektiva, proportionella och avskräckande påföljder i enlighet med förordning (EG, Euratom) nr 2988/95, förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 och förordning (EG) nr 1073/1999.

2.   För de gemenskapsinsatser som finansieras inom ramen för detta program skall förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 och förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 tillämpas på varje överträdelse av en bestämmelse i gemenskapsrätten eller åsidosättande av en avtalsförpliktelse som har ingåtts på grundval av programmet, som är följden av en handling eller en underlåtenhet av en ekonomisk aktör och som har lett till eller skulle ha kunnat leda till negativa ekonomiska effekter i form av oberättigade utgifter för Europeiska unionens allmänna budget eller de budgetar som förvaltas därunder.

3.   Kommissionen skall minska, hålla inne eller återkräva finansiellt stöd som har beviljats för en insats om det visar sig att oegentligheter har förekommit, exempelvis att detta beslut, ett enskilt beslut eller det ifrågavarande avtalet om stöd inte har följts, eller om det visar sig att insatsen ändrats på ett sätt som står i strid med projektets karaktär eller genomförandevillkor, utan att kommissionen godkänt ändringen.

4.   Om tidsfristerna inte har iakttagits eller om endast en del av det tilldelade finansiella stödet är berättigat till följd av hur en insats genomförts, skall kommissionen begära att stödmottagaren yttrar sig inom en viss tid. Om stödmottagaren inte ger en tillfredsställande förklaring kan kommissionen vägra utbetalning av det resterande finansiella stödet och kräva återbetalning av tidigare utbetalda belopp.

5.   Alla felaktigt utbetalda belopp skall återbetalas till kommissionen. Ränta skall läggas till belopp som inte återbetalas i tid enligt villkoren i budgetförordningen.

Artikel 15

Utvärdering

1.   Programmet skall kontrolleras regelbundet för att följa upp genomförandet av programverksamheten.

2.   Kommissionen skall se till att det görs en regelbunden, oberoende och extern utvärdering av programmet.

3.   Kommissionen skall till Europaparlamentet och rådet överlämna

| a) | en preliminär utvärderingsrapport om de resultat som uppnåtts och om kvalitativa och kvantitativa aspekter på programmets genomförande, senast den 31 mars 2011, samt en förteckning över de projekt och åtgärder som erhållit stöd, |
| --- | --- |

a)

en preliminär utvärderingsrapport om de resultat som uppnåtts och om kvalitativa och kvantitativa aspekter på programmets genomförande, senast den 31 mars 2011, samt en förteckning över de projekt och åtgärder som erhållit stöd,

| b) | ett meddelande om programmets förlängning, senast den 31 maj 2012, och |
| --- | --- |

b)

ett meddelande om programmets förlängning, senast den 31 maj 2012, och

| c) | en utvärderingsrapport efter programmets avslutande om genomförandet av programmet och de resultat som uppnåtts, senast den 31 december 2014. |
| --- | --- |

c)

en utvärderingsrapport efter programmets avslutande om genomförandet av programmet och de resultat som uppnåtts, senast den 31 december 2014.

Artikel 16

Offentliggörande av projekt

Kommissionen skall årligen offentliggöra en förteckning över de projekt som finansieras inom ramen för programmet tillsammans med en kort beskrivning av varje projekt.

Artikel 17

Övergångsbestämmelser

Beslut nr 803/2004/EG skall upphöra att gälla. Insatser som inletts i enlighet med det beslutet skall också fortsättningsvis regleras av det beslutet, till dess att de har slutförts.

Artikel 18

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Det skall tillämpas från och med den ...

Utfärdat i Bryssel,

På Europaparlamentets vägnar

...

Ordförande

På rådets vägnar

...

Ordförande

---

(1)  EUT C 69, 21.3.2006, s. 1.

1

(2)  EUT C 192, 16.8.2006, s. 25.

2

(3)  Europaparlamentets yttrande av den 5 september 2006 (ännu ej offentliggjort i EUT), rådets gemensamma ståndpunkt av den 5 mars 2007 och Europaparlamentets ståndpunkt av den 5 september 2006 (ännu ej offentliggjord i EUT).

3

(4)  EGT C 364, 18.12.2000, s. 1.

4

(5)  EGT C 59, 23.2.2001, s. 307.

5

(6)  EGT C 77 E, 28.3.2002, s. 126.

6

(7)  EUT C 287 E, 24.11.2006, s. 75.

7

(8)  EUT C 288 E, 25.11.2006, s. 66.

8

(9)  EGT L 34, 9.2.2000, s. 1.

9

(10)  EUT L 143, 30.4.2004, s. 1.

10

(11)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

11

(12)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 1995/2006 (EUT L 390, 30.12.2006, s. 1).

12

(13)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 1248/2006 (EUT L 227, 19.8.2006, s. 3).

13

(14)  EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

14

(15)  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

15

(16)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

16

(17)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

17

---

RÅDETS MOTIVERING

I.   INLEDNING

Kommissionen överlämnade den 13 april 2005, på grundval av artikel 152 i fördraget, ett förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande för perioden 2007-2013 av det särskilda programmet ”Kamp mot våld (Daphne) samt förebyggande av narkotikamissbruk och information” som en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa”.

Efter de synpunkter som i januari 2006 framfördes i rådets ad hoc-grupp för grundläggande rättigheter och medborgarskap, och enligt önskemål från Europaparlamentets utskott för kvinnors rättigheter om att skilja Daphne-programmet från programmet för förebyggande av narkotikamissbruk, lade kommissionen den 24 maj 2006 fram ett ändrat förslag med två särskilda program.

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén yttrade sig den 19 januari 2006.

Regionkommittén yttrade sig den 16 februari 2006.

Europaparlamentet yttrade sig den 5 september 2006 (första behandlingen).

Rådet antog den 5 mars 2007 en gemensam ståndpunkt i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget.

II.   SYFTE

Enligt detta beslut inrättas ett sjuårigt program, som löper från och med den 1 januari 2007 till och med den 31 december 2013, för att förebygga och bekämpa våld mot barn, ungdomar och kvinnor samt för att skydda våldsoffer och riskgrupper (Daphne III-programmet). Det utgör en del av det allmänna programmet ”Grundläggande rättigheter och rättvisa” och bygger på den politik och de mål som fastställs i det första Daphne-programmet och i Daphne II-programmet.

Programmet syftar specifikt till att förebygga och bekämpa alla former av våld, inklusive sexuellt utnyttjande och människohandel, som sker offentligt eller i den privata sfären. För att nå dessa mål disponeras en total budget på 116,85 miljoner EUR för programmet, en väsentlig ökning i förhållande till det belopp som disponerades för Daphne II-programmet, för vilket ett belopp på 50 miljoner EUR för en femårsperiod stod till förfogande.

III.   ANALYS AV DEN GEMENSAMMA STÅNDPUNKTEN

1.   Allmänna synpunkter

Den gemensamma ståndpunkten godkändes på grundval av informella trepartsdiskussioner efter ett antal möten mellan det sittande ordförandeskapet, medföredragandena och skuggföredragandena samt kommissionens företrädare. Rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) nådde den 1 december 2006 en politisk överenskommelse om lydelsen och enades, som del av kompromissöverenskommelsen med Europaparlamentet, om ett uttalande från rådet och Europaparlamentet i vilket kommissionen anmodas att överväga möjligheten av ett initiativ till ett Europaår för bekämpning av våld mot barn, ungdomar och kvinnor (1).

2.   Europaparlamentets ändringar

Vid första behandlingen den 5 september 2006 antog Europaparlamentet 53 ändringsförslag.

2.1   Europaparlamentets ändringar som har godtagits av rådet

I sin gemensamma ståndpunkt har rådet beaktat 32 ändringar, varvid rådet

| — | i likhet med kommissionen i dess ändrade förslag har godtagit 7 ändringar fullt ut, nämligen ändringarna 6, 13, 22, 25, 30, 50 och 65, |
| --- | --- |

—

i likhet med kommissionen i dess ändrade förslag har godtagit 7 ändringar fullt ut, nämligen ändringarna 6, 13, 22, 25, 30, 50 och 65,

| — | delvis eller i princip har godtagit 17 ändringar, huvudsakligen i enlighet med kommissionens inställning (nr 3, 5, 15, 23, 27, 29, 31, 34, 38, 39, 43, 45, 46, 55, 56, 61 och 66), |
| --- | --- |

—

delvis eller i princip har godtagit 17 ändringar, huvudsakligen i enlighet med kommissionens inställning (nr 3, 5, 15, 23, 27, 29, 31, 34, 38, 39, 43, 45, 46, 55, 56, 61 och 66),

| — | har träffat en kompromiss med parlamentet om 8 andra ändringar (nr 4, 32, 33, 35, 70, 59, 63 och 64). |
| --- | --- |

—

har träffat en kompromiss med parlamentet om 8 andra ändringar (nr 4, 32, 33, 35, 70, 59, 63 och 64).

2.2   Europaparlamentets ändringar som inte kunde godtas av rådet

Rådet har inte godtagit 19 ändringar av skäl för vilka kommissionen redogör i sitt ändrade förslag (nr 14, 17 och 67, 18, 19, 24, 26, 36, 37, 40, 41, 68, 42, 44, 51, 53, 54, 58, 60 och 74).

Rådet har inte heller kunnat godta ändringarna 20 samt 69 och 72 rörande European Network of Ombudspeople for Children (ENOC), eftersom det föredrar att alla organisationer som önskar komma i åtnjutande av ett driftsbidrag behandlas lika. Rådet strök därför även skäl 13 och artiklarna 4 d och 9.6 i kommissionens ändrade förslag, där en specifik organisation nämns.

3.   Övriga av rådet gjorda ändringar

När rådet antog den gemensamma ståndpunkten gjorde det ett antal andra ändringar av kommissionens ändrade förslag. Många av dessa är av rent teknisk art. De övriga huvudsakliga ändringarna rör följande:

| | Skäl 13: Detta skäl i kommissionens ändrade förslag har strukits, eftersom rådet inte har godtagit ändring nr 20, men det har ersatts av en hänvisning till den uppgift som lokala och regionala organisationer kan ha vid bekämpning av våldets grundläggande orsaker och konsekvenser. |
| --- | --- |

Skäl 13: Detta skäl i kommissionens ändrade förslag har strukits, eftersom rådet inte har godtagit ändring nr 20, men det har ersatts av en hänvisning till den uppgift som lokala och regionala organisationer kan ha vid bekämpning av våldets grundläggande orsaker och konsekvenser.

| | Artikel 2 (Allmänna mål): Rådet har föredragit att artikeln inriktas direkt på skydd av barn, ungdomar och kvinnor mot alla former av våld i stället för en hänvisning till det mer omfattande målet att upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

Artikel 2 (Allmänna mål): Rådet har föredragit att artikeln inriktas direkt på skydd av barn, ungdomar och kvinnor mot alla former av våld i stället för en hänvisning till det mer omfattande målet att upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa.

| | Artikel 3 (Särskilt mål): Rådet har i förtydligande syfte ändrat uppbyggnaden av denna artikel så att det endast förekommer ett särskilt mål, följt av en förteckning över olika gränsöverskridande insatser. |
| --- | --- |

Artikel 3 (Särskilt mål): Rådet har i förtydligande syfte ändrat uppbyggnaden av denna artikel så att det endast förekommer ett särskilt mål, följt av en förteckning över olika gränsöverskridande insatser.

| | Artikel 4 b (Typer av åtgärder): Rådet har föredragit att återgå till bestämmelserna i Daphne II-programmet, enligt vilka gränsöverskridande projekt av gemenskapsintresse måste läggas fram av minst två, snarare än tre, medlemsstater för att vara berättigade till finansiering enligt programmet. |
| --- | --- |

Artikel 4 b (Typer av åtgärder): Rådet har föredragit att återgå till bestämmelserna i Daphne II-programmet, enligt vilka gränsöverskridande projekt av gemenskapsintresse måste läggas fram av minst två, snarare än tre, medlemsstater för att vara berättigade till finansiering enligt programmet.

| | Artikel 5 (Deltagande av tredjeländer): Uppbyggnaden av artikeln har ändrats för att återspegla den formulering som nyligen har använts i beslut nr 771/2006/EG om inrättande av Europeiska året för lika möjligheter för alla (2007) (2). |
| --- | --- |

Artikel 5 (Deltagande av tredjeländer): Uppbyggnaden av artikeln har ändrats för att återspegla den formulering som nyligen har använts i beslut nr 771/2006/EG om inrättande av Europeiska året för lika möjligheter för alla (2007) (2).

| | Artikel 6 (Grupper som skall gynnas av programmet och målgrupper): Rådet har ändrat kommissionens förslag för att skilja mellan mottagare av stöd från programmet (barn, ungdomar och kvinnor som är eller riskerar att bli offer för våld) och programmets främsta målgrupper t.ex. familjer, lärare, socialarbetare, icke-statliga organisationer etc. |
| --- | --- |

Artikel 6 (Grupper som skall gynnas av programmet och målgrupper): Rådet har ändrat kommissionens förslag för att skilja mellan mottagare av stöd från programmet (barn, ungdomar och kvinnor som är eller riskerar att bli offer för våld) och programmets främsta målgrupper t.ex. familjer, lärare, socialarbetare, icke-statliga organisationer etc.

| | Artikel 9.2 (Genomförandeåtgärder): För att se till att en tillräckligt stor del av budgeten kommer att användas för finansiering av gränsöverskridande projekt, föreskrivs nu i punkt 2 att det i det årliga arbetsprogrammet skall fastställas vilken lägsta procentandel av de årliga utgifterna som skall anslås till bidrag. |
| --- | --- |

Artikel 9.2 (Genomförandeåtgärder): För att se till att en tillräckligt stor del av budgeten kommer att användas för finansiering av gränsöverskridande projekt, föreskrivs nu i punkt 2 att det i det årliga arbetsprogrammet skall fastställas vilken lägsta procentandel av de årliga utgifterna som skall anslås till bidrag.

| | Artikel 9.3 och 9.3a (Genomförandeåtgärder) och artikel 10 (Kommittéförfarande): Rådet har föredragit att återgå till det blandade kommittéförfarande som användes i Daphne II-programmet, enligt vilket det årliga arbetsprogrammet antas enligt förfarandet med förvaltningskommitté och andra åtgärder som krävs för att genomföra beslutet godkänns enligt förfarandet med rådgivande kommitté. |
| --- | --- |

Artikel 9.3 och 9.3a (Genomförandeåtgärder) och artikel 10 (Kommittéförfarande): Rådet har föredragit att återgå till det blandade kommittéförfarande som användes i Daphne II-programmet, enligt vilket det årliga arbetsprogrammet antas enligt förfarandet med förvaltningskommitté och andra åtgärder som krävs för att genomföra beslutet godkänns enligt förfarandet med rådgivande kommitté.

| | Artikel 11 (Komplementaritet): Rådet har ansett det lämpligt att infoga en hänvisning till det nyligen antagna gemenskapsprogrammet för sysselsättning och social solidaritet – Progress (3). |
| --- | --- |

Artikel 11 (Komplementaritet): Rådet har ansett det lämpligt att infoga en hänvisning till det nyligen antagna gemenskapsprogrammet för sysselsättning och social solidaritet – Progress (3).

| | Artikel 13.3 (Övervakning): De bestämmelser riktade mot bedrägerier som återfanns i denna punkt har ersatts med ett standardskäl (17a) som hänvisar till olika rådsförordningar om skyddet av gemenskapernas finansiella intressen och kontroller och inspektioner på plats, samt Europaparlamentets och rådets förordning om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning. |
| --- | --- |

Artikel 13.3 (Övervakning): De bestämmelser riktade mot bedrägerier som återfanns i denna punkt har ersatts med ett standardskäl (17a) som hänvisar till olika rådsförordningar om skyddet av gemenskapernas finansiella intressen och kontroller och inspektioner på plats, samt Europaparlamentets och rådets förordning om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning.

Det bör också noteras att ett antal tekniska ändringar av den slutliga texten har gjorts vid det sedvanliga förfarandet mellan de båda institutionernas juristlingvister.

IV.   SLUTSATS

Rådet anser att den gemensamma ståndpunkten totalt sett står i överensstämmelse med de grundläggande målen för kommissionens ändrade förslag och att en god kompromiss med Europaparlamentet har nåtts under de informella förhandlingarna.

---

(1)  Dok. 15869/06.

(2)  EUT L 146, 31.5.2006, s. 1.

(3)  EUT L 315, 15.11.2006, s. 1.

---

| 8.5.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 103/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 103/11

---

GEMENSAM STÅNDPUNKT (EG) nr 5/2007

antagen av rådet den 22 mars 2007

inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2007/EG av den ... om inrättande av ett andra gemenskapsprogram för åtgärder på hälsoområdet (2007-2013)

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 103 E/02)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 152,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Gemenskapen kan bidra till att skydda medborgarnas hälsa och säkerhet genom att vidta åtgärder på folkhälsoområdet. En hög hälsoskyddsnivå bör säkerställas vid utformningen och genomförandet av all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder. Enligt artikel 152 i fördraget skall gemenskapen spela en aktiv roll genom att i enlighet med subsidiaritetsprincipen vidta sådana åtgärder som de enskilda medlemsstaterna inte kan vidta. Gemenskapen respekterar fullt ut medlemsstaternas ansvar för att organisera och tillhandahålla hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

(1)

Gemenskapen kan bidra till att skydda medborgarnas hälsa och säkerhet genom att vidta åtgärder på folkhälsoområdet. En hög hälsoskyddsnivå bör säkerställas vid utformningen och genomförandet av all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder. Enligt artikel 152 i fördraget skall gemenskapen spela en aktiv roll genom att i enlighet med subsidiaritetsprincipen vidta sådana åtgärder som de enskilda medlemsstaterna inte kan vidta. Gemenskapen respekterar fullt ut medlemsstaternas ansvar för att organisera och tillhandahålla hälso- och sjukvård.

| (2) | Hälsosektorn karakteriseras å ena sidan av en stor potential för tillväxt, innovation och dynamik, och å andra sidan av de utmaningar när det gäller ekonomisk och social hållbarhet och hälso- och sjukvårdssystemens effektivitet, som denna sektor står inför bland annat beroende på den omständigheten att befolkningen åldras och den medicinska utvecklingen. |
| --- | --- |

(2)

Hälsosektorn karakteriseras å ena sidan av en stor potential för tillväxt, innovation och dynamik, och å andra sidan av de utmaningar när det gäller ekonomisk och social hållbarhet och hälso- och sjukvårdssystemens effektivitet, som denna sektor står inför bland annat beroende på den omständigheten att befolkningen åldras och den medicinska utvecklingen.

| (3) | Programmet för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003-2008), som antogs genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1786/2002/EG (4), är det första integrerade gemenskapsprogrammet på detta område, och det har redan lett till ett antal viktiga utvecklingar och förbättringar. |
| --- | --- |

(3)

Programmet för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003-2008), som antogs genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1786/2002/EG (4), är det första integrerade gemenskapsprogrammet på detta område, och det har redan lett till ett antal viktiga utvecklingar och förbättringar.

| (4) | Det behövs fortsatta insatser för att nå de mål på folkhälsoområdet som gemenskapen redan ställt upp. Det är därför lämpligt att inrätta ett andra gemenskapsprogram för hälsoåtgärder (2007-2013) (nedan kallat ”programmet”). |
| --- | --- |

(4)

Det behövs fortsatta insatser för att nå de mål på folkhälsoområdet som gemenskapen redan ställt upp. Det är därför lämpligt att inrätta ett andra gemenskapsprogram för hälsoåtgärder (2007-2013) (nedan kallat ”programmet”).

| (5) | Det finns ett antal allvarliga gränsöverskridande hälsohot av potentiellt världsomfattande karaktär, och nya risker uppstår som kräver ytterligare gemenskapsåtgärder. Gemenskapen bör behandla allvarliga gränsöverskridande hälsohot som en prioriterad fråga. Programmets tyngdpunkt bör ligga på att förstärka gemenskapens totala resurser genom att ytterligare utveckla samarbetet mellan medlemsstaterna. Övervakning, tidig varning och åtgärder mot allvarliga hälsohot är viktiga områden där en effektiv och samordnad respons på hälsohot bör samordnas på gemenskapsnivå. Åtgärder för att säkerställa ett samarbete mellan medlemsstaternas laboratorier avseende högkvalitativ diagnostik är väsentligt för att bemöta hälsohot. Programmet bör uppmuntra inrättandet av ett system med gemenskapens referenslaboratorier. Ett sådant system behöver dock en solid rättslig grund. |
| --- | --- |

(5)

Det finns ett antal allvarliga gränsöverskridande hälsohot av potentiellt världsomfattande karaktär, och nya risker uppstår som kräver ytterligare gemenskapsåtgärder. Gemenskapen bör behandla allvarliga gränsöverskridande hälsohot som en prioriterad fråga. Programmets tyngdpunkt bör ligga på att förstärka gemenskapens totala resurser genom att ytterligare utveckla samarbetet mellan medlemsstaterna. Övervakning, tidig varning och åtgärder mot allvarliga hälsohot är viktiga områden där en effektiv och samordnad respons på hälsohot bör samordnas på gemenskapsnivå. Åtgärder för att säkerställa ett samarbete mellan medlemsstaternas laboratorier avseende högkvalitativ diagnostik är väsentligt för att bemöta hälsohot. Programmet bör uppmuntra inrättandet av ett system med gemenskapens referenslaboratorier. Ett sådant system behöver dock en solid rättslig grund.

| (6) | Enligt Världshälsoorganisationens (WHO) hälsorapport för Europa 2005 är de främsta orsakerna till sjukdomsbördorna i WHO:s europeiska region, mätt i DALY (Disability Adjusted Life-Years, sjukdomsjusterade levnadsår), icke smittsamma sjukdomar (77 %), externa skade- och förgiftningsorsaker (14 %) och smittsamma sjukdomar (9 %). Sju vanliga tillstånd – ischemisk hjärtsjukdom, unipolär depressiv störning, cerebrovaskulär sjukdom, alkoholmissbruk, kronisk lungsjukdom, lungcancer och trafikskador – står för 34 % av sjukdomsbördan i regionen, mätt i DALY. Sju stora riskfaktorer – tobak, alkohol, högt blodtryck, högt kolesterolvärde, övervikt, för lågt intag av frukt och grönsaker och fysisk inaktivitet – står för 60 % av sjukdomsbördan mätt i DALY. Dessutom är smittsamma sjukdomar som hiv/aids, influensa, tuberkulos och malaria på väg att bli ett hälsohot för hela befolkningen i Europa. En viktig uppgift för programmet bör vara att, vid behov, i samarbete med gemenskapens statistiska program, bättre klarlägga de främsta sjukdomsbördorna i gemenskapen. |
| --- | --- |

(6)

Enligt Världshälsoorganisationens (WHO) hälsorapport för Europa 2005 är de främsta orsakerna till sjukdomsbördorna i WHO:s europeiska region, mätt i DALY (Disability Adjusted Life-Years, sjukdomsjusterade levnadsår), icke smittsamma sjukdomar (77 %), externa skade- och förgiftningsorsaker (14 %) och smittsamma sjukdomar (9 %). Sju vanliga tillstånd – ischemisk hjärtsjukdom, unipolär depressiv störning, cerebrovaskulär sjukdom, alkoholmissbruk, kronisk lungsjukdom, lungcancer och trafikskador – står för 34 % av sjukdomsbördan i regionen, mätt i DALY. Sju stora riskfaktorer – tobak, alkohol, högt blodtryck, högt kolesterolvärde, övervikt, för lågt intag av frukt och grönsaker och fysisk inaktivitet – står för 60 % av sjukdomsbördan mätt i DALY. Dessutom är smittsamma sjukdomar som hiv/aids, influensa, tuberkulos och malaria på väg att bli ett hälsohot för hela befolkningen i Europa. En viktig uppgift för programmet bör vara att, vid behov, i samarbete med gemenskapens statistiska program, bättre klarlägga de främsta sjukdomsbördorna i gemenskapen.

| (7) | Åtta vanliga orsaker till dödlighet och sjuklighet relaterade till icke smittsamma sjukdomar i WHO:s europeiska region är hjärt- och kärlsjukdomar, neurologiska och psykiatriska störningar, cancer, sjukdomar i matsmältningsorganen, sjukdomar i andningsorganen, sjukdomar i sinnesorganen, muskuloskelettala sjukdomar och diabetes mellitus. |
| --- | --- |

(7)

Åtta vanliga orsaker till dödlighet och sjuklighet relaterade till icke smittsamma sjukdomar i WHO:s europeiska region är hjärt- och kärlsjukdomar, neurologiska och psykiatriska störningar, cancer, sjukdomar i matsmältningsorganen, sjukdomar i andningsorganen, sjukdomar i sinnesorganen, muskuloskelettala sjukdomar och diabetes mellitus.

| (8) | Mikrobiell resistens mot antibiotika och sjukhusinfektioner håller på att bli ett hälsohot i Europa. Bristen på nya effektiva antibiotika och bristande möjlighet att säkerställa att befintliga antibiotika används på ett riktigt sätt utgör allvarliga problem. Det är därför viktigt att samla in och analysera relevanta uppgifter. |
| --- | --- |

(8)

Mikrobiell resistens mot antibiotika och sjukhusinfektioner håller på att bli ett hälsohot i Europa. Bristen på nya effektiva antibiotika och bristande möjlighet att säkerställa att befintliga antibiotika används på ett riktigt sätt utgör allvarliga problem. Det är därför viktigt att samla in och analysera relevanta uppgifter.

| (9) | Det är viktigt att i kampen mot smittsamma sjukdomar stärka rollen för Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 851/2004 (5). |
| --- | --- |

(9)

Det är viktigt att i kampen mot smittsamma sjukdomar stärka rollen för Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 851/2004 (5).

| (10) | Programmet bör bygga på resultaten från det tidigare programmet för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003-2008). Det bör bidra till en hög fysisk och psykisk hälsonivå och ökad jämlikhet i hälsofrågor i hela gemenskapen genom att insatserna inriktas på att förbättra folkhälsan, förebygga ohälsa och sjukdomar samt undanröja faror för människors hälsa i syfte att bekämpa sjuklighet och förtida dödlighet. |
| --- | --- |

(10)

Programmet bör bygga på resultaten från det tidigare programmet för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003-2008). Det bör bidra till en hög fysisk och psykisk hälsonivå och ökad jämlikhet i hälsofrågor i hela gemenskapen genom att insatserna inriktas på att förbättra folkhälsan, förebygga ohälsa och sjukdomar samt undanröja faror för människors hälsa i syfte att bekämpa sjuklighet och förtida dödlighet.

| (11) | Programmet bör fästa stor vikt vid att förbättra hälsotillståndet och att främja en hälsosam livsstil och ett förebyggande synsätt bland barn och ungdomar. |
| --- | --- |

(11)

Programmet bör fästa stor vikt vid att förbättra hälsotillståndet och att främja en hälsosam livsstil och ett förebyggande synsätt bland barn och ungdomar.

| (12) | Programmet bör stödja integreringen av hälsomål i all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder, utan överlappning med arbetet i gemenskapens övriga politikområden. Samordning med gemenskapens övriga politikområden och program är en viktig del av målet att integrera hälsofrågor på andra områden. För att främja synergieffekter och undvika överlappning kan gemensamma åtgärder komma att vidtas tillsammans med andra gemenskapsprogram och gemenskapsåtgärder, och gemenskapens andra medel och program bör utnyttjas på lämpligt sätt, däribland gemenskapens nuvarande och framtida ramprogram för forskning och resultaten av dessa, strukturfonderna, Europeiska unionens solidaritetsfond, gemenskapens strategi för arbetsmiljöfrågor, programmet för gemenskapsåtgärder på området konsumentpolitik (2007-2013) (6), programmet ”Förebyggande av narkotikamissbruk och information”, programmet ”Kamp mot våld (Daphne)” och gemenskapens statistiska program inom deras respektive verksamhetsområden. |
| --- | --- |

(12)

Programmet bör stödja integreringen av hälsomål i all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder, utan överlappning med arbetet i gemenskapens övriga politikområden. Samordning med gemenskapens övriga politikområden och program är en viktig del av målet att integrera hälsofrågor på andra områden. För att främja synergieffekter och undvika överlappning kan gemensamma åtgärder komma att vidtas tillsammans med andra gemenskapsprogram och gemenskapsåtgärder, och gemenskapens andra medel och program bör utnyttjas på lämpligt sätt, däribland gemenskapens nuvarande och framtida ramprogram för forskning och resultaten av dessa, strukturfonderna, Europeiska unionens solidaritetsfond, gemenskapens strategi för arbetsmiljöfrågor, programmet för gemenskapsåtgärder på området konsumentpolitik (2007-2013) (6), programmet ”Förebyggande av narkotikamissbruk och information”, programmet ”Kamp mot våld (Daphne)” och gemenskapens statistiska program inom deras respektive verksamhetsområden.

| (13) | Det bör göras särskilda ansträngningar för att garantera koherens och synergieffekter mellan programmet och gemenskapens externa åtgärder, särskilt när det gäller fågelinfluensa, hiv/aids, tuberkulos och andra gränsöverskridande hälsohot. Dessutom bör man få till stånd internationellt samarbete för att främja allmänna hälso- och sjukvårdsreformer och allmänna institutionella frågor rörande hälsa i tredjeländer. |
| --- | --- |

(13)

Det bör göras särskilda ansträngningar för att garantera koherens och synergieffekter mellan programmet och gemenskapens externa åtgärder, särskilt när det gäller fågelinfluensa, hiv/aids, tuberkulos och andra gränsöverskridande hälsohot. Dessutom bör man få till stånd internationellt samarbete för att främja allmänna hälso- och sjukvårdsreformer och allmänna institutionella frågor rörande hälsa i tredjeländer.

| (14) | Att antalet friska levnadsår, dvs. den förväntade livslängden utan funktionshinder, ökar genom att man förebygger sjukdomar och främjar politik som leder till en sundare livsföring, är viktigt för EU-medborgarnas välbefinnande, något som också bidrar till att man kan möta Lissabonprocessens utmaningar i fråga om kunskapssamhället och hållbarheten i de offentliga finanserna, vilka står under press från ökade kostnader för hälso- och sjukvård och socialförsäkring. |
| --- | --- |

(14)

Att antalet friska levnadsår, dvs. den förväntade livslängden utan funktionshinder, ökar genom att man förebygger sjukdomar och främjar politik som leder till en sundare livsföring, är viktigt för EU-medborgarnas välbefinnande, något som också bidrar till att man kan möta Lissabonprocessens utmaningar i fråga om kunskapssamhället och hållbarheten i de offentliga finanserna, vilka står under press från ökade kostnader för hälso- och sjukvård och socialförsäkring.

| (15) | Utvidgningen av Europeiska unionen har medfört nya orosmoment i form av ojämlikhet i hälsa inom EU, något som kan förväntas bli ännu tydligare i samband med framtida utvidgningar. Denna fråga bör således prioriteras inom programmet. |
| --- | --- |

(15)

Utvidgningen av Europeiska unionen har medfört nya orosmoment i form av ojämlikhet i hälsa inom EU, något som kan förväntas bli ännu tydligare i samband med framtida utvidgningar. Denna fråga bör således prioriteras inom programmet.

| (16) | Programmet bör bidra till att fastställa orsakerna till ojämlikhet i hälsa och uppmuntra till bland annat utbyte av bästa praxis för att råda bot på dem. |
| --- | --- |

(16)

Programmet bör bidra till att fastställa orsakerna till ojämlikhet i hälsa och uppmuntra till bland annat utbyte av bästa praxis för att råda bot på dem.

| (17) | För att hälsoläget i Europeiska unionen skall kunna övervakas effektivt är det mycket viktigt att på ett systematiskt sätt samla in, bearbeta och analysera jämförbara uppgifter med hänsyn till nationella begränsningar. Detta gör det möjligt för kommissionen och medlemsstaterna att förbättra informationen till allmänheten och utarbeta lämpliga strategier, politik och åtgärder för att uppnå en hög nivå på folkhälsoskyddet. Man bör se till att systemen och nätverken för informations- och uppgiftsutbyte för bättre folkhälsa inom åtgärderna och stödinsatserna är kompatibla och kan samverka. Kön, socioekonomisk status och ålder utgör viktiga hälsofaktorer. Insamlingen av uppgifter bör om möjligt bygga på befintligt arbete, och förslag om nya insamlingar bör kostnadsberäknas och grunda sig på ett tydligt behov. Uppgiftsinsamlingen bör genomföras i enlighet med tillämpliga rättsliga bestämmelser om skydd av personuppgifter. |
| --- | --- |

(17)

För att hälsoläget i Europeiska unionen skall kunna övervakas effektivt är det mycket viktigt att på ett systematiskt sätt samla in, bearbeta och analysera jämförbara uppgifter med hänsyn till nationella begränsningar. Detta gör det möjligt för kommissionen och medlemsstaterna att förbättra informationen till allmänheten och utarbeta lämpliga strategier, politik och åtgärder för att uppnå en hög nivå på folkhälsoskyddet. Man bör se till att systemen och nätverken för informations- och uppgiftsutbyte för bättre folkhälsa inom åtgärderna och stödinsatserna är kompatibla och kan samverka. Kön, socioekonomisk status och ålder utgör viktiga hälsofaktorer. Insamlingen av uppgifter bör om möjligt bygga på befintligt arbete, och förslag om nya insamlingar bör kostnadsberäknas och grunda sig på ett tydligt behov. Uppgiftsinsamlingen bör genomföras i enlighet med tillämpliga rättsliga bestämmelser om skydd av personuppgifter.

| (18) | Bästa praxis är viktig eftersom hälsofrämjande och förebyggande åtgärder bör mätas i ändamålsenlighet och effektivitet och inte enbart utifrån ekonomiska hänsyn. Bästa praxis och de senaste metoderna för att behandla sjukdomar och skador bör främjas så att ytterligare hälsoförluster förhindras och europeiska nätverk av referenscentrum för specifika sjukdomar bör utvecklas. |
| --- | --- |

(18)

Bästa praxis är viktig eftersom hälsofrämjande och förebyggande åtgärder bör mätas i ändamålsenlighet och effektivitet och inte enbart utifrån ekonomiska hänsyn. Bästa praxis och de senaste metoderna för att behandla sjukdomar och skador bör främjas så att ytterligare hälsoförluster förhindras och europeiska nätverk av referenscentrum för specifika sjukdomar bör utvecklas.

| (19) | Åtgärder bör vidtas för att förhindra skador genom att samla in uppgifter, fastställa bestämningsfaktorer för skador och sprida relevant information. |
| --- | --- |

(19)

Åtgärder bör vidtas för att förhindra skador genom att samla in uppgifter, fastställa bestämningsfaktorer för skador och sprida relevant information.

| (20) | Hälso- och sjukvård är i första hand medlemsstaternas ansvar, men samarbete på gemenskapsnivå kan gynna både patienterna och hälso- och sjukvårdssystemen. Aktiviteter som finansieras genom programmet samt nya förslag som utarbetats som ett resultat av dessa bör ta vederbörlig hänsyn till rådets slutsatser om gemensamma värderingar i Europeiska unionens hälso- och sjukvårdssystem (7), som antogs i juni 2006, där ett uttalande om gemensamma värderingar och principer i EU:s hälso- och sjukvårdssystem godkänns och Europeiska unionens institutioner uppmanas att respektera dem i sitt arbete. Programmet bör ta vederbörlig hänsyn till kommande utveckling av gemenskapens åtgärder när det gäller hälso- och sjukvårdstjänster samt till arbetet i högnivågruppen för hälso- och sjukvård som utgör ett viktigt forum för samarbete och utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem. |
| --- | --- |

(20)

Hälso- och sjukvård är i första hand medlemsstaternas ansvar, men samarbete på gemenskapsnivå kan gynna både patienterna och hälso- och sjukvårdssystemen. Aktiviteter som finansieras genom programmet samt nya förslag som utarbetats som ett resultat av dessa bör ta vederbörlig hänsyn till rådets slutsatser om gemensamma värderingar i Europeiska unionens hälso- och sjukvårdssystem (7), som antogs i juni 2006, där ett uttalande om gemensamma värderingar och principer i EU:s hälso- och sjukvårdssystem godkänns och Europeiska unionens institutioner uppmanas att respektera dem i sitt arbete. Programmet bör ta vederbörlig hänsyn till kommande utveckling av gemenskapens åtgärder när det gäller hälso- och sjukvårdstjänster samt till arbetet i högnivågruppen för hälso- och sjukvård som utgör ett viktigt forum för samarbete och utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem.

| (21) | Programmet bör bidra till uppgiftsinsamling, främjande och utarbetande av metoder och verktyg, inrättande av nätverk och olika slags samarbete och främjande av relevanta strategier för rörlighet bland patienter och personal inom hälso- och sjukvården. Det bör underlätta den fortsatta utvecklingen av det europeiska området för e-hälsa genom gemensamma europeiska initiativ tillsammans med annan EU-politik, även regionalpolitik, samtidigt som det bidrar till arbetet med kvalitetskriterier för hälsorelaterade webbplatser och ett europeiskt sjukförsäkringskort. Telemedicin bör beaktas eftersom telemedicinska tillämpningar kan underlätta gränsöverskridande vård samtidigt som sjukvård i hemmet tryggas. |
| --- | --- |

(21)

Programmet bör bidra till uppgiftsinsamling, främjande och utarbetande av metoder och verktyg, inrättande av nätverk och olika slags samarbete och främjande av relevanta strategier för rörlighet bland patienter och personal inom hälso- och sjukvården. Det bör underlätta den fortsatta utvecklingen av det europeiska området för e-hälsa genom gemensamma europeiska initiativ tillsammans med annan EU-politik, även regionalpolitik, samtidigt som det bidrar till arbetet med kvalitetskriterier för hälsorelaterade webbplatser och ett europeiskt sjukförsäkringskort. Telemedicin bör beaktas eftersom telemedicinska tillämpningar kan underlätta gränsöverskridande vård samtidigt som sjukvård i hemmet tryggas.

| (22) | Miljöföroreningar utgör ett allvarligt hälsohot och en stor källa till oro för Europas medborgare. Särskilda insatser bör inriktas på barn och andra grupper som är särskilt känsliga för hälsovådliga miljöförhållanden. Programmet bör komplettera de åtgärder som vidtas inom ramen för den europeiska handlingsplanen för miljö och hälsa 2004-2010. |
| --- | --- |

(22)

Miljöföroreningar utgör ett allvarligt hälsohot och en stor källa till oro för Europas medborgare. Särskilda insatser bör inriktas på barn och andra grupper som är särskilt känsliga för hälsovådliga miljöförhållanden. Programmet bör komplettera de åtgärder som vidtas inom ramen för den europeiska handlingsplanen för miljö och hälsa 2004-2010.

| (23) | Programmet skall också beakta könsspecifika och åldersrelaterade hälsofrågor. |
| --- | --- |

(23)

Programmet skall också beakta könsspecifika och åldersrelaterade hälsofrågor.

| (24) | Försiktighetsprincipen och riskbedömningar är nyckelfaktorer för skyddet av folkhälsan och bör därför integreras ytterligare i gemenskapens övriga politik och verksamhet. |
| --- | --- |

(24)

Försiktighetsprincipen och riskbedömningar är nyckelfaktorer för skyddet av folkhälsan och bör därför integreras ytterligare i gemenskapens övriga politik och verksamhet.

| (25) | I detta beslut fastställs, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som under det årliga budgetförfarandet utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (8). |
| --- | --- |

(25)

I detta beslut fastställs, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som under det årliga budgetförfarandet utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (8).

| (26) | För att säkra en långtgående samordning mellan de åtgärder och initiativ som vidtas av gemenskapen och medlemsstaterna vid genomförandet av programmet måste man främja samarbete mellan medlemsstaterna och effektivisera befintliga och framtida nätverk på folkhälsoområdet. Deltagande av nationella, regionala och lokala myndigheter på lämplig nivå enligt de nationella systemen bör beaktas i samband med programmets genomförande. |
| --- | --- |

(26)

För att säkra en långtgående samordning mellan de åtgärder och initiativ som vidtas av gemenskapen och medlemsstaterna vid genomförandet av programmet måste man främja samarbete mellan medlemsstaterna och effektivisera befintliga och framtida nätverk på folkhälsoområdet. Deltagande av nationella, regionala och lokala myndigheter på lämplig nivå enligt de nationella systemen bör beaktas i samband med programmets genomförande.

| (27) | EU:s investeringar i folkhälsa och hälsorelaterade projekt måste öka. I detta hänseende bör medlemsstaterna uppmuntras att prioritera bättre folkhälsa i sina nationella program. Det behövs en större medvetenhet om möjligheterna till EU-finansiering på hälsoområdet. Medlemsstaterna bör uppmuntras att utbyta erfarenheter av finansiering på hälsoområdet genom strukturfonderna. |
| --- | --- |

(27)

EU:s investeringar i folkhälsa och hälsorelaterade projekt måste öka. I detta hänseende bör medlemsstaterna uppmuntras att prioritera bättre folkhälsa i sina nationella program. Det behövs en större medvetenhet om möjligheterna till EU-finansiering på hälsoområdet. Medlemsstaterna bör uppmuntras att utbyta erfarenheter av finansiering på hälsoområdet genom strukturfonderna.

| (28) | Icke-statliga organ och specialiserade nätverk kan också spela en viktig roll när det gäller att uppnå programmets mål. När de söker nå ett eller flera av programmets mål kan de behöva stöd från gemenskapen för att kunna fungera. Detaljerade kriterier för stödberättigande, bestämmelser om ekonomisk insyn och om löptiden för gemenskapens stöd för icke-statliga organ och specialiserade nätverk som kan erhålla gemenskapsstöd bör därför fastställas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (9). Dessa kriterier bör omfatta dessa organs och nätverks skyldigheter att fastställa tydliga mål, handlingsplaner och mätbara resultat som representerar en stark europeisk dimension och utgör ett verkligt mervärde för programmets mål. Med tanke på de berörda organisationernas karaktär och i de fall där nyttovärdet är exceptionellt stort bör undantag från principen om att gradvis minska gemenskapens stödandel kunna medges när gemenskapens stöd till dessa organs och specialiserade nätverks verksamhet förnyas. |
| --- | --- |

(28)

Icke-statliga organ och specialiserade nätverk kan också spela en viktig roll när det gäller att uppnå programmets mål. När de söker nå ett eller flera av programmets mål kan de behöva stöd från gemenskapen för att kunna fungera. Detaljerade kriterier för stödberättigande, bestämmelser om ekonomisk insyn och om löptiden för gemenskapens stöd för icke-statliga organ och specialiserade nätverk som kan erhålla gemenskapsstöd bör därför fastställas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (9). Dessa kriterier bör omfatta dessa organs och nätverks skyldigheter att fastställa tydliga mål, handlingsplaner och mätbara resultat som representerar en stark europeisk dimension och utgör ett verkligt mervärde för programmets mål. Med tanke på de berörda organisationernas karaktär och i de fall där nyttovärdet är exceptionellt stort bör undantag från principen om att gradvis minska gemenskapens stödandel kunna medges när gemenskapens stöd till dessa organs och specialiserade nätverks verksamhet förnyas.

| (29) | Programmet bör genomföras i nära samarbete med relevanta organisationer och organ, särskilt Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar. |
| --- | --- |

(29)

Programmet bör genomföras i nära samarbete med relevanta organisationer och organ, särskilt Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar.

| (30) | De åtgärder som är nödvändiga för genomförandet av detta beslut bör antas i enlighet med beslut 1999/468/EG, med beaktande av behovet av insyn och en lämplig balans mellan de olika målen i programmet. |
| --- | --- |

(30)

De åtgärder som är nödvändiga för genomförandet av detta beslut bör antas i enlighet med beslut 1999/468/EG, med beaktande av behovet av insyn och en lämplig balans mellan de olika målen i programmet.

| (31) | I avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat ”EES-avtalet”) föreskrivs ett samarbete på hälsoområdet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de stater inom Europeiska frihandelssammanslutningen som deltar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallade ”Efta-/EES-länderna”), å andra sidan. Även andra länder bör ges möjlighet att delta i programmet, särskilt gemenskapens grannländer samt länder som ansökt om medlemskap i gemenskapen eller som är kandidatländer eller anslutande länder till gemenskapen, och det bör särskilt beaktas att hälsohot som uppkommer i andra länder kan få konsekvenser inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(31)

I avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat ”EES-avtalet”) föreskrivs ett samarbete på hälsoområdet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de stater inom Europeiska frihandelssammanslutningen som deltar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallade ”Efta-/EES-länderna”), å andra sidan. Även andra länder bör ges möjlighet att delta i programmet, särskilt gemenskapens grannländer samt länder som ansökt om medlemskap i gemenskapen eller som är kandidatländer eller anslutande länder till gemenskapen, och det bör särskilt beaktas att hälsohot som uppkommer i andra länder kan få konsekvenser inom gemenskapen.

| (32) | Lämpliga förbindelser med tredjeländer som inte deltar i programmet bör främjas för att underlätta att målen för programmet uppnås, med beaktande av eventuella relevanta avtal mellan de berörda länderna och gemenskapen. Detta kan innebära att tredjeländer satsar på verksamhet som kompletterar de åtgärder som finansieras genom programmet på områden av gemensamt intresse, men bör inte innebära något ekonomiskt stöd genom programmet. |
| --- | --- |

(32)

Lämpliga förbindelser med tredjeländer som inte deltar i programmet bör främjas för att underlätta att målen för programmet uppnås, med beaktande av eventuella relevanta avtal mellan de berörda länderna och gemenskapen. Detta kan innebära att tredjeländer satsar på verksamhet som kompletterar de åtgärder som finansieras genom programmet på områden av gemensamt intresse, men bör inte innebära något ekonomiskt stöd genom programmet.

| (33) | Samarbete bör sökas med relevanta internationella organisationer som Förenta nationerna och dess fackorgan, särskilt WHO, samt med Europarådet och Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling, i syfte att vid genomförandet av programmet optimera effektiviteten av de åtgärder som gäller hälsa i gemenskapen och internationellt, med beaktande av de olika organisationernas olika kapacitet och uppgifter. |
| --- | --- |

(33)

Samarbete bör sökas med relevanta internationella organisationer som Förenta nationerna och dess fackorgan, särskilt WHO, samt med Europarådet och Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling, i syfte att vid genomförandet av programmet optimera effektiviteten av de åtgärder som gäller hälsa i gemenskapen och internationellt, med beaktande av de olika organisationernas olika kapacitet och uppgifter.

| (34) | Ett framgångsrikt genomförande av programmets mål bör bygga på god täckning av de frågor som ingår i de årliga arbetsplanerna, på val av lämpliga åtgärder och finansiering av projekt, alla med inbyggd lämplig övervaknings- och utvärderingsprocess, samt övervakning och utvärdering med jämna mellanrum, bland annat genom oberoende externa utvärderingar som bör mäta åtgärdernas effekt och visa hur de bidrar till programmets övergripande mål. Vid utvärderingen av programmet bör hänsyn tas till det faktum att det kan ta längre tid att uppnå programmålen än vad programmets löptid medger. |
| --- | --- |

(34)

Ett framgångsrikt genomförande av programmets mål bör bygga på god täckning av de frågor som ingår i de årliga arbetsplanerna, på val av lämpliga åtgärder och finansiering av projekt, alla med inbyggd lämplig övervaknings- och utvärderingsprocess, samt övervakning och utvärdering med jämna mellanrum, bland annat genom oberoende externa utvärderingar som bör mäta åtgärdernas effekt och visa hur de bidrar till programmets övergripande mål. Vid utvärderingen av programmet bör hänsyn tas till det faktum att det kan ta längre tid att uppnå programmålen än vad programmets löptid medger.

| (35) | De årliga arbetsplanerna bör omfatta de viktigaste förutsebara verksamheter som skall finansieras från programmet genom alla de olika finansieringsmekanismerna, inklusive anbudsförfaranden. |
| --- | --- |

(35)

De årliga arbetsplanerna bör omfatta de viktigaste förutsebara verksamheter som skall finansieras från programmet genom alla de olika finansieringsmekanismerna, inklusive anbudsförfaranden.

| (36) | Eftersom målen för detta beslut inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna på grund av att de avser gränsöverskridande frågor och de därför, på grund av att medborgarnas hälsa och säkerhet mer effektivt kan skyddas genom gemenskapsåtgärder än genom enbart nationella åtgärder, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(36)

Eftersom målen för detta beslut inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna på grund av att de avser gränsöverskridande frågor och de därför, på grund av att medborgarnas hälsa och säkerhet mer effektivt kan skyddas genom gemenskapsåtgärder än genom enbart nationella åtgärder, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (37) | I enlighet med artikel 2 i fördraget, där det fastställs att jämställdhet mellan kvinnor och män är en av gemenskapens principer, och i enlighet med artikel 3.2 i fördraget, som stadgar att gemenskapen i all sin verksamhet skall syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och främja jämställdhet mellan dem, bland annat i fråga om en hög hälsoskyddsnivå, kommer alla målsättningar och verksamheter som omfattas av programmet att bidra till att främja en ökad förståelse och ett erkännande av mäns och kvinnors respektive behov och inställning till hälsa. |
| --- | --- |

(37)

I enlighet med artikel 2 i fördraget, där det fastställs att jämställdhet mellan kvinnor och män är en av gemenskapens principer, och i enlighet med artikel 3.2 i fördraget, som stadgar att gemenskapen i all sin verksamhet skall syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och främja jämställdhet mellan dem, bland annat i fråga om en hög hälsoskyddsnivå, kommer alla målsättningar och verksamheter som omfattas av programmet att bidra till att främja en ökad förståelse och ett erkännande av mäns och kvinnors respektive behov och inställning till hälsa.

| (38) | En lämplig övergång mellan detta program och det tidigare program som det ersätter bör säkerställas, särskilt i fråga om kontinuiteten hos fleråriga åtgärder för dess förvaltning, som t.ex. finansiering av tekniskt och administrativt stöd. Från och med den 1 januari 2014 bör anslagen för det tekniska och administrativa stödet vid behov täcka utgifterna för förvaltningen av åtgärder som inte slutförts före utgången av 2013. |
| --- | --- |

(38)

En lämplig övergång mellan detta program och det tidigare program som det ersätter bör säkerställas, särskilt i fråga om kontinuiteten hos fleråriga åtgärder för dess förvaltning, som t.ex. finansiering av tekniskt och administrativt stöd. Från och med den 1 januari 2014 bör anslagen för det tekniska och administrativa stödet vid behov täcka utgifterna för förvaltningen av åtgärder som inte slutförts före utgången av 2013.

| (39) | Detta beslut ersätter beslut nr 1786/2002/EG. Det beslutet bör därför upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(39)

Detta beslut ersätter beslut nr 1786/2002/EG. Det beslutet bör därför upphöra att gälla.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Inrättande av programmet

Det andra gemenskapsprogrammet för åtgärder på hälsoområdet (2007-2013), som omfattar perioden från och med den ... (10) till och med den 31 december 2013 (nedan kallat ”programmet”) inrättas härmed.

Artikel 2

Syfte och mål

1.   Programmet skall komplettera, stödja och ge ett mervärde åt den politik som förs i medlemsstaterna och bidra till ökad solidaritet och ökat välstånd i Europeiska unionen genom att skydda och främja människors hälsa och säkerhet och förbättra folkhälsan.

2.   Följande mål skall uppnås genom de åtgärder som anges i bilagan till detta beslut:

| — | Förbättra medborgarnas hälsoskydd. |
| --- | --- |

—

Förbättra medborgarnas hälsoskydd.

| — | Främja hälsa. |
| --- | --- |

—

Främja hälsa.

| — | Ta fram och sprida information och kunskap om hälsa. |
| --- | --- |

—

Ta fram och sprida information och kunskap om hälsa.

De åtgärder som avses i första stycket skall, när så är lämpligt, stödja förebyggandet av stora sjukdomar och bidra till att minska förekomsten av dem samt sjuklighet och dödlighet till följd av dem.

Artikel 3

Finansiering

1.   Finansieringsramen för genomförande av programmet för den tidsperiod som anges i artikel 1 skall vara 365 600 000 EUR.

2.   De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetramen.

Artikel 4

Ekonomiskt stöd

1.   Det ekonomiska stödet från gemenskapen skall inte överskrida följande nivåer:

| a) | 60 % av kostnaden för en åtgärd avsedd att bidra till att uppnå ett mål som ingår i detta program, utom i sådana fall där åtgärden har exceptionellt stort nyttovärde, varvid gemenskapens stöd skall uppgå till högst 80 %, och |
| --- | --- |

a)

60 % av kostnaden för en åtgärd avsedd att bidra till att uppnå ett mål som ingår i detta program, utom i sådana fall där åtgärden har exceptionellt stort nyttovärde, varvid gemenskapens stöd skall uppgå till högst 80 %, och

| b) | 60 % av kostnaden för driften av ett icke-statligt organ eller specialiserat nätverk som är icke vinstdrivande och oberoende av näringslivs-, handels- och företagsintressen eller andra motstridiga intressen och som har medlemmar i minst hälften av medlemsstaterna, med en väl avvägd geografisk täckning och som huvudsakligen eftersträvar ett eller flera av programmets mål, om stödet är nödvändigt för att uppnå dessa mål. I sådana fall där åtgärden har ett exceptionellt stort nyttovärde skall gemenskapens stöd uppgå till högst 80 %. |
| --- | --- |

b)

60 % av kostnaden för driften av ett icke-statligt organ eller specialiserat nätverk som är icke vinstdrivande och oberoende av näringslivs-, handels- och företagsintressen eller andra motstridiga intressen och som har medlemmar i minst hälften av medlemsstaterna, med en väl avvägd geografisk täckning och som huvudsakligen eftersträvar ett eller flera av programmets mål, om stödet är nödvändigt för att uppnå dessa mål. I sådana fall där åtgärden har ett exceptionellt stort nyttovärde skall gemenskapens stöd uppgå till högst 80 %.

2.   Vid förlängning av det stöd som anges i punkt 1 b till icke-statliga organ och specialiserade nätverk kan undantag från principen om att gradvis minska stödet medges.

3.   Det ekonomiska stödet kan utges av gemenskapen tillsammans med en eller flera medlemsstater eller av gemenskapen tillsammans med de behöriga myndigheterna i andra deltagande länder, om detta är lämpligt med tanke på det mål som skall uppnås. I detta fall skall gemenskapens stöd vara högst 50 %, utom för åtgärder med exceptionellt stort nyttovärde, varvid gemenskapens stöd skall uppgå till högst 70 %. Gemenskapens stöd kan tilldelas ett offentligt eller icke vinstdrivande organ som den berörda medlemsstaten eller behöriga myndigheten har utsett genom ett öppet förfarande och som kommissionen har godkänt.

4.   Det ekonomiska stödet från gemenskapen kan också utges i form av en klumpsumma och finansiering med schablonbelopp, om detta är lämpligt med tanke på de berörda åtgärdernas natur. När det gäller ekonomiskt stöd av detta slag skall de procenttak som fastställs i punkterna 1 och 3 inte gälla; dock krävs det fortfarande samfinansiering.

Artikel 5

Administrativt och tekniskt stöd

1.   Programbudgeten får även täcka utgifter för förberedelser, uppföljning, kontroll, revision och utvärdering som är direkt nödvändiga för förvaltningen av programmet och för genomförandet av programmålen, särskilt utgifter för undersökningar, möten, information och publikationer, kostnader för datornät för informationsutbyte samt alla andra utgifter för administrativt och tekniskt stöd som kommissionen kan utnyttja för förvaltningen av programmet.

2.   Budgeten får också omfatta de utgifter för tekniskt och administrativt stöd som är nödvändiga för övergången mellan detta program och de åtgärder som antagits enligt beslut nr 1786/2002/EG. Vid behov kan medel för att möjliggöra förvaltningen av åtgärder som ännu inte har slutförts den 31 december 2013 föras in i budgeten efter 2013 för att täcka liknande utgifter.

Artikel 6

Metoder för genomförande

När åtgärder vidtas för att uppnå de syften och mål som anges i artikel 2 skall lämpliga tillgängliga metoder för genomförande utnyttjas till fullo, i synnerhet bland annat

| a) | direkt eller indirekt centralt genomförande av kommissionen, och |
| --- | --- |

a)

direkt eller indirekt centralt genomförande av kommissionen, och

| b) | i tillämpliga fall gemensam förvaltning med internationella organisationer. |
| --- | --- |

b)

i tillämpliga fall gemensam förvaltning med internationella organisationer.

Artikel 7

Genomförande av programmet

1.   Kommissionen skall i nära samarbete med medlemsstaterna se till att insatserna och åtgärderna inom programmet genomförs i enlighet med artiklarna 3 och 8.

2.   Kommissionen och medlemsstaterna skall inom sina respektive behörighetsområden vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att programmet genomförs effektivt samt införa mekanismer på gemenskaps- och medlemsstatsnivå för att uppnå programmets mål. De skall se till att lämplig information tillhandahålls om de åtgärder som får stöd genom programmet och att lämpligt deltagande uppnås.

3.   För att programmets mål skall kunna uppnås skall kommissionen i nära samarbete med medlemsstaterna

| a) | sträva efter att uppgifter och information blir jämförbara och att system och nätverk för utbyte av uppgifter och information om hälsa är kompatibla och kan samverka, och |
| --- | --- |

a)

sträva efter att uppgifter och information blir jämförbara och att system och nätverk för utbyte av uppgifter och information om hälsa är kompatibla och kan samverka, och

| b) | säkerställa det samarbete och den kommunikation som krävs med Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar och andra relevanta EU-organ för att på bästa sätt använda gemenskapsmedel. |
| --- | --- |

b)

säkerställa det samarbete och den kommunikation som krävs med Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar och andra relevanta EU-organ för att på bästa sätt använda gemenskapsmedel.

4.   Vid genomförandet av programmet skall kommissionen tillsammans med medlemsstaterna se till att alla relevanta rättsliga bestämmelser om skydd av personuppgifter följs och att det i lämpliga fall inrättas mekanismer som garanterar konfidentialitet och säkerhet för dessa uppgifter.

Artikel 8

Genomförandeåtgärder

1.   De åtgärder som krävs för att genomföra detta beslut i fråga om följande skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 10.2:

| a) | Den årliga arbetsplanen för programmets genomförande, där följande anges:






  i) | Prioriteringsområden och åtgärder, inklusive fördelningen av finansiella medel. |
| --- | --- | --- |

a)

Den årliga arbetsplanen för programmets genomförande, där följande anges:

i)

Prioriteringsområden och åtgärder, inklusive fördelningen av finansiella medel.

| ii) | Kriterier för hur stor gemenskapens procentandel av det ekonomiska stödet skall vara, inklusive kriterier för bedömning av huruvida nyttovärdet är exceptionellt stort eller inte. |
| --- | --- |

ii)

Kriterier för hur stor gemenskapens procentandel av det ekonomiska stödet skall vara, inklusive kriterier för bedömning av huruvida nyttovärdet är exceptionellt stort eller inte.

| iii) | Regler för att genomföra de gemensamma strategier och åtgärder som avses i artikel 9. |
| --- | --- |

iii)

Regler för att genomföra de gemensamma strategier och åtgärder som avses i artikel 9.

| b) | Urvalskriterier, tilldelningskriterier och andra kriterier för det ekonomiska stödet till de åtgärder inom programmet som omfattas av artikel 4. |
| --- | --- |

b)

Urvalskriterier, tilldelningskriterier och andra kriterier för det ekonomiska stödet till de åtgärder inom programmet som omfattas av artikel 4.

2.   Alla andra åtgärder som kan komma att krävas för att genomföra detta beslut skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 10.3.

Artikel 9

Gemensamma strategier och åtgärder

1.   För att säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa vid utformningen och genomförandet av all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder, och för att främja integreringen av hälsofrågor i dessa, kan gemensamma strategier och åtgärder tillämpas för att uppnå programmets mål, genom att man skapar kopplingar till relevanta gemenskapsprogram, gemenskapsåtgärder och gemenskapsfonder.

2.   Kommissionen skall se till att programmet på bästa möjliga sätt samverkar med andra gemenskapsprogram, gemenskapsåtgärder och gemenskapsfonder.

Artikel 10

Kommitté

1.   Kommissionen skall biträdas av en kommitté (nedan kallad ”kommittén”).

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara två månader.

3.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

4.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 11

Tredjeländers deltagande

Programmet skall vara öppet för följande länder:

| a) | Efta-/EES-länderna i enlighet med de villkor som fastställs i EES-avtalet, och |
| --- | --- |

a)

Efta-/EES-länderna i enlighet med de villkor som fastställs i EES-avtalet, och

| b) | tredjeländer, särskilt länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, länder som ansökt om medlemskap i Europeiska unionen eller som är kandidatländer eller anslutande länder, och de länder i Västra Balkan som deltar i stabiliserings- och associeringsprocessen, i enlighet med de villkor som fastställs i respektive bilaterala eller multilaterala avtal om de allmänna principerna för deras deltagande i gemenskapens program. |
| --- | --- |

b)

tredjeländer, särskilt länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, länder som ansökt om medlemskap i Europeiska unionen eller som är kandidatländer eller anslutande länder, och de länder i Västra Balkan som deltar i stabiliserings- och associeringsprocessen, i enlighet med de villkor som fastställs i respektive bilaterala eller multilaterala avtal om de allmänna principerna för deras deltagande i gemenskapens program.

Artikel 12

Internationellt samarbete

Vid genomförandet av programmet skall förbindelser och samarbete med tredjeländer som inte deltar i programmet och med relevanta internationella organisationer, i synnerhet WHO, uppmuntras.

Artikel 13

Övervakning, utvärdering och spridning av resultat

1.   Kommissionen skall i nära samarbete med medlemsstaterna övervaka genomförandet av de åtgärder som vidtas inom ramen för programmet, mot bakgrund av programmets mål. Kommissionen skall årligen avlägga rapport till kommittén om alla åtgärder och projekt som finansierats genom programmet och skall hålla Europaparlamentet och rådet underrättade.

2.   På begäran av kommissionen, som skall undvika en oproportionerlig ökning av medlemsstaternas administrativa börda, skall medlemsstaterna lämna all tillgänglig information om programmets genomförande och effekter.

3.   Kommissionen skall till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén överlämna följande:

| a) | Senast den ... (11), en extern och oberoende interimsrapport med en utvärdering av vilka resultat som uppnåtts i förhållande till programmets mål och de kvalitativa och kvantitativa aspekterna av genomförandet samt dess överensstämmelse och komplementaritet med övriga relevanta gemenskapsprogram, gemenskapsåtgärder och gemenskapsfonder. Rapporten skall i synnerhet göra det möjligt att bedöma åtgärdernas effekter i alla länder. Rapporten skall innehålla en sammanfattning av de huvudsakliga slutsatserna och den skall åtföljas av kommissionens kommentarer. |
| --- | --- |

a)

Senast den ... (11), en extern och oberoende interimsrapport med en utvärdering av vilka resultat som uppnåtts i förhållande till programmets mål och de kvalitativa och kvantitativa aspekterna av genomförandet samt dess överensstämmelse och komplementaritet med övriga relevanta gemenskapsprogram, gemenskapsåtgärder och gemenskapsfonder. Rapporten skall i synnerhet göra det möjligt att bedöma åtgärdernas effekter i alla länder. Rapporten skall innehålla en sammanfattning av de huvudsakliga slutsatserna och den skall åtföljas av kommissionens kommentarer.

| b) | Senast den ... (12), ett meddelande om programmets fortsatta genomförande. |
| --- | --- |

b)

Senast den ... (12), ett meddelande om programmets fortsatta genomförande.

| c) | Senast den 31 december 2015, en extern och oberoende utvärderingsrapport i efterhand om programmets genomförande och resultat. |
| --- | --- |

c)

Senast den 31 december 2015, en extern och oberoende utvärderingsrapport i efterhand om programmets genomförande och resultat.

4.   Kommissionen skall offentliggöra resultaten av de åtgärder som vidtagits i enlighet med detta beslut och skall se till att de får spridning.

Artikel 14

Upphävande

Beslut nr 1786/2002/EG skall upphöra att gälla.

Artikel 15

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel,

På Europaparlamentets vägnar

...

Ordförande

På rådets vägnar

...

Ordförande

---

(1)  EUT C 88, 11.4.2006, s. 1.

1

(2)  EUT C 192, 16.8.2006, s. 8.

2

(3)  Europaparlamentets yttrande av den 16 mars 2006 (EUT C 291 E, 30.11.2006, s. 372), rådets gemensamma ståndpunkt av den 22 mars 2007 och Europaparlamentets ståndpunkt av den ... (ännu ej offentliggjord i EUT).

3

(4)  EGT L 271, 9.10.2002, s. 1. Beslutet ändrat genom beslut nr 786/2004/EG (EUT L 138, 30.4.2004, s. 7).

4

(5)  EUT L 142, 30.4.2004, s. 1.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1926/2006/EG (EUT L 404, 30.12.2006, s. 39).

6

(7)  EUT C 146, 22.6.2006, s. 1.

7

(8)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

8

(9)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

9

(10)  Dagen för detta besluts ikraftträdande.

10

(11)  Tre år efter det att detta beslut har trätt i kraft.

11

(12)  Fyra år efter det att detta beslut har trätt i kraft.

12

---

BILAGA

ÅTGÄRDER SOM AVSES I ARTIKEL 2.2

| 1. | Förbättra medborgarnas hälsoskydd |
| --- | --- |

1.

Förbättra medborgarnas hälsoskydd

| 1.1 | Skydda medborgarna från hälsohot |
| --- | --- |

1.1

Skydda medborgarna från hälsohot

| 1.1.1 | Utarbeta strategier och mekanismer för att förebygga, utbyta information om och vidta åtgärder mot hälsohot från smittsamma och icke smittsamma sjukdomar, hälsohot av fysiskt, kemiskt eller biologiskt ursprung, inklusive avsiktliga utsläpp; vidta åtgärder för att säkerställa ett samarbete mellan medlemsstaternas laboratorier avseende högkvalitativ diagnostik; stödja befintliga laboratorier som utför arbete med relevans för gemenskapen; arbeta för att upprätta ett nätverk av gemenskapens referenslaboratorier. |
| --- | --- |

1.1.1

Utarbeta strategier och mekanismer för att förebygga, utbyta information om och vidta åtgärder mot hälsohot från smittsamma och icke smittsamma sjukdomar, hälsohot av fysiskt, kemiskt eller biologiskt ursprung, inklusive avsiktliga utsläpp; vidta åtgärder för att säkerställa ett samarbete mellan medlemsstaternas laboratorier avseende högkvalitativ diagnostik; stödja befintliga laboratorier som utför arbete med relevans för gemenskapen; arbeta för att upprätta ett nätverk av gemenskapens referenslaboratorier.

| 1.1.2 | Stödja utvecklingen av strategier för förebyggande, vaccination och immunisering; förbättra partnerskap, nätverk, verktyg och system för rapportering av vaccinationsstatus och övervakning av allvarliga biverkningar. |
| --- | --- |

1.1.2

Stödja utvecklingen av strategier för förebyggande, vaccination och immunisering; förbättra partnerskap, nätverk, verktyg och system för rapportering av vaccinationsstatus och övervakning av allvarliga biverkningar.

| 1.1.3 | Utveckla riskhanteringsförmågan och förfarandena för riskhantering; förbättra krisberedskapen och planeringen inför hälsokriser, bland annat genom att förbereda samordning av krisåtgärder inom EU och internationellt; utveckla riskkommunikation och konsultationsförfaranden om motåtgärder. |
| --- | --- |

1.1.3

Utveckla riskhanteringsförmågan och förfarandena för riskhantering; förbättra krisberedskapen och planeringen inför hälsokriser, bland annat genom att förbereda samordning av krisåtgärder inom EU och internationellt; utveckla riskkommunikation och konsultationsförfaranden om motåtgärder.

| 1.1.4 | Främja samarbete och förbättring av den nuvarande insatsförmågan och resurserna, inklusive skyddsutrustning, isoleringsfaciliteter och mobila laboratorier som snabbt kan sättas in i akuta situationer. |
| --- | --- |

1.1.4

Främja samarbete och förbättring av den nuvarande insatsförmågan och resurserna, inklusive skyddsutrustning, isoleringsfaciliteter och mobila laboratorier som snabbt kan sättas in i akuta situationer.

| 1.1.5 | Utforma strategier och förfaranden för utarbetande av, förbättring av beredskapsförmågan hos, genomföra övningar och test av samt utvärdera och se över allmänna beredskapsplaner och specifika planer för akuta hot mot hälsan och deras kompatibilitet mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.1.5

Utforma strategier och förfaranden för utarbetande av, förbättring av beredskapsförmågan hos, genomföra övningar och test av samt utvärdera och se över allmänna beredskapsplaner och specifika planer för akuta hot mot hälsan och deras kompatibilitet mellan medlemsstaterna.

| 1.2 | Öka medborgarnas säkerhet |
| --- | --- |

1.2

Öka medborgarnas säkerhet

| 1.2.1 | Stödja och förbättra vetenskaplig rådgivning och riskbedömningar genom att uppmuntra tidig identifiering av risker, analysera deras potentiella påverkan, utbyta information om risker och exponering och främja integrerade och harmoniserade metoder. |
| --- | --- |

1.2.1

Stödja och förbättra vetenskaplig rådgivning och riskbedömningar genom att uppmuntra tidig identifiering av risker, analysera deras potentiella påverkan, utbyta information om risker och exponering och främja integrerade och harmoniserade metoder.

| 1.2.2 | Bidra till att höja säkerheten och kvaliteten hos organ och ämnen av mänskligt ursprung, blod och blodderivat; främja tillgången, spårbarheten och åtkomligheten vid medicinsk användning samtidigt som medlemsstaternas ansvar enligt artikel 152.5 i fördraget beaktas. |
| --- | --- |

1.2.2

Bidra till att höja säkerheten och kvaliteten hos organ och ämnen av mänskligt ursprung, blod och blodderivat; främja tillgången, spårbarheten och åtkomligheten vid medicinsk användning samtidigt som medlemsstaternas ansvar enligt artikel 152.5 i fördraget beaktas.

| 1.2.3 | Främja åtgärder för att förbättra patientsäkerhet genom högkvalitativ och säker hälso- och sjukvård, inklusive beträffande antibiotikaresistens och sjukhusinfektioner. |
| --- | --- |

1.2.3

Främja åtgärder för att förbättra patientsäkerhet genom högkvalitativ och säker hälso- och sjukvård, inklusive beträffande antibiotikaresistens och sjukhusinfektioner.

| 2. | Främja hälsa |
| --- | --- |

2.

Främja hälsa

| 2.1 | Främja sundare levnadsvanor och bidra till att överbrygga ojämlikhet i hälsa |
| --- | --- |

2.1

Främja sundare levnadsvanor och bidra till att överbrygga ojämlikhet i hälsa

| 2.1.1 | Främja initiativ för att öka antalet friska levnadsår och främja ett friskt åldrande, stödja åtgärder för att främja och utforska hälsans betydelse för produktivitet och arbetskraftsdeltagande som ett led i uppfyllandet av Lissabonmålen; stödja åtgärder för att studera hur annan politik påverkar hälsan. |
| --- | --- |

2.1.1

Främja initiativ för att öka antalet friska levnadsår och främja ett friskt åldrande, stödja åtgärder för att främja och utforska hälsans betydelse för produktivitet och arbetskraftsdeltagande som ett led i uppfyllandet av Lissabonmålen; stödja åtgärder för att studera hur annan politik påverkar hälsan.

| 2.1.2 | Stödja initiativ för att fastställa orsakerna till, hantera och minska ojämlikheter i hälsa inom och mellan medlemsstaterna, bland annat sådana ojämlikheter som har samband med könsskillnader, för att bidra till välstånd och sammanhållning; främja investeringar i hälsa i samarbete med annan gemenskapspolitik och andra gemenskapsfonder; öka solidariteten mellan nationella hälso- och sjukvårdssystem genom att stödja samarbete i frågor som gäller gränsöverskridande vård. |
| --- | --- |

2.1.2

Stödja initiativ för att fastställa orsakerna till, hantera och minska ojämlikheter i hälsa inom och mellan medlemsstaterna, bland annat sådana ojämlikheter som har samband med könsskillnader, för att bidra till välstånd och sammanhållning; främja investeringar i hälsa i samarbete med annan gemenskapspolitik och andra gemenskapsfonder; öka solidariteten mellan nationella hälso- och sjukvårdssystem genom att stödja samarbete i frågor som gäller gränsöverskridande vård.

| 2.2 | Främja hälsosammare levnadsvanor och minska omfattande sjukdomar och personskador genom att angripa hälsans bestämningsfaktorer |
| --- | --- |

2.2

Främja hälsosammare levnadsvanor och minska omfattande sjukdomar och personskador genom att angripa hälsans bestämningsfaktorer

| 2.2.1 | Påverka hälsans bestämningsfaktorer för att främja och förbättra fysisk och psykisk hälsa, genom att skapa förutsättningar för en hälsosam livsstil och förebygga sjukdomar; vidta åtgärder i fråga om nyckelfaktorer som kost, fysisk aktivitet och sexuell hälsa och i fråga om missbruksrelaterade bestämningsfaktorer, till exempel tobak, alkohol och droger, med tonvikten på nyckelmiljöer som skolor och arbetsplatser, och under hela livscykeln. |
| --- | --- |

2.2.1

Påverka hälsans bestämningsfaktorer för att främja och förbättra fysisk och psykisk hälsa, genom att skapa förutsättningar för en hälsosam livsstil och förebygga sjukdomar; vidta åtgärder i fråga om nyckelfaktorer som kost, fysisk aktivitet och sexuell hälsa och i fråga om missbruksrelaterade bestämningsfaktorer, till exempel tobak, alkohol och droger, med tonvikten på nyckelmiljöer som skolor och arbetsplatser, och under hela livscykeln.

| 2.2.2 | Främja åtgärder för att förebygga omfattande sjukdomar av särskild betydelse med tanke på den totala sjukdomsbördan i gemenskapen och sällsynta sjukdomar, i de fall där gemenskapsåtgärder genom att angripa deras bestämningsfaktorer kan ge nationella insatser ett betydande mervärde. |
| --- | --- |

2.2.2

Främja åtgärder för att förebygga omfattande sjukdomar av särskild betydelse med tanke på den totala sjukdomsbördan i gemenskapen och sällsynta sjukdomar, i de fall där gemenskapsåtgärder genom att angripa deras bestämningsfaktorer kan ge nationella insatser ett betydande mervärde.

| 2.2.3 | Stödja åtgärder som avser hälsoeffekterna av mer allmänna miljörelaterade och socioekonomiska bestämningsfaktorer. |
| --- | --- |

2.2.3

Stödja åtgärder som avser hälsoeffekterna av mer allmänna miljörelaterade och socioekonomiska bestämningsfaktorer.

| 2.2.4 | Främja åtgärder för att bidra till att minska antalet olycksfall och personskador. |
| --- | --- |

2.2.4

Främja åtgärder för att bidra till att minska antalet olycksfall och personskador.

| 3. | Ta fram och sprida information och kunskap om hälsa |
| --- | --- |

3.

Ta fram och sprida information och kunskap om hälsa

| 3.1 | Utbyta kunskap och bästa praxis |
| --- | --- |

3.1

Utbyta kunskap och bästa praxis

| 3.1.1 | Utbyte av kunskap och bästa praxis i hälsofrågor inom ramen för programmet. |
| --- | --- |

3.1.1

Utbyte av kunskap och bästa praxis i hälsofrågor inom ramen för programmet.

| 3.2 | Samla in, analysera och sprida information om hälsa |
| --- | --- |

3.2

Samla in, analysera och sprida information om hälsa

| 3.2.1 | Fortsätta utvecklingen av ett hållbart system för hälsoövervakning med mekanismer för att samla in uppgifter och information, med lämpliga indikatorer; samla in uppgifter om hälsotillstånd och hälsostrategier; utveckla, som en del av gemenskapens statistikprogram, den statistiska delen av detta system. |
| --- | --- |

3.2.1

Fortsätta utvecklingen av ett hållbart system för hälsoövervakning med mekanismer för att samla in uppgifter och information, med lämpliga indikatorer; samla in uppgifter om hälsotillstånd och hälsostrategier; utveckla, som en del av gemenskapens statistikprogram, den statistiska delen av detta system.

| 3.2.2 | Utveckla mekanismer för analys och spridning av information, till exempel gemenskapens hälsorapporter, hälsoportalen och konferenser; tillhandahålla information till medborgare, intressegrupper och beslutsfattare och utveckla samrådsmekanismerna och delaktighetsprocesserna; regelbundet upprätta rapporter om hälsotillståndet i Europeiska unionen som skall grundas på alla uppgifter och indikatorer och bland annat innehålla en kvalitativ och kvantitativ analys. |
| --- | --- |

3.2.2

Utveckla mekanismer för analys och spridning av information, till exempel gemenskapens hälsorapporter, hälsoportalen och konferenser; tillhandahålla information till medborgare, intressegrupper och beslutsfattare och utveckla samrådsmekanismerna och delaktighetsprocesserna; regelbundet upprätta rapporter om hälsotillståndet i Europeiska unionen som skall grundas på alla uppgifter och indikatorer och bland annat innehålla en kvalitativ och kvantitativ analys.

| 3.2.3 | Tillhandahålla analys och tekniskt stöd för utarbetande eller genomförande av strategier eller lagstiftning som rör programmets tillämpningsområde. |
| --- | --- |

3.2.3

Tillhandahålla analys och tekniskt stöd för utarbetande eller genomförande av strategier eller lagstiftning som rör programmets tillämpningsområde.

---

RÅDETS MOTIVERING

I.   INLEDNING

| 1. | Den 15 april 2005 lade kommissionen för rådet och Europaparlamentet fram ett förslag (1) till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett gemenskapsprogram för hälso- och konsumentskyddsåtgärder 2007-2013. |
| --- | --- |

1.

Den 15 april 2005 lade kommissionen för rådet och Europaparlamentet fram ett förslag (1) till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett gemenskapsprogram för hälso- och konsumentskyddsåtgärder 2007-2013.

| 2. | Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande antogs den 14-15 februari 2006 (2), Regionkommitténs yttrande den 16 februari 2006 (3) och Europaparlamentets yttrande från första behandlingen antogs den 16 mars 2006 (4). |
| --- | --- |

2.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande antogs den 14-15 februari 2006 (2), Regionkommitténs yttrande den 16 februari 2006 (3) och Europaparlamentets yttrande från första behandlingen antogs den 16 mars 2006 (4).

| 3. | Efter antagandet den 17 maj 2006 av det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (inbegripet den fleråriga budgetramen 2007-2013) lade kommissionen den 29 maj 2006 fram ett ändrat förslag (5) (nedan kallat ”andra folkhälsoprogrammet”) i vilket man införlivar ett antal av Europaparlamentets ändringar, särskilt i fråga om uppdelningen av förslaget i två separata program (ett på hälsoområdet och ett på konsumentskyddsområdet) samt de reviderade budgetanslagen. |
| --- | --- |

3.

Efter antagandet den 17 maj 2006 av det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (inbegripet den fleråriga budgetramen 2007-2013) lade kommissionen den 29 maj 2006 fram ett ändrat förslag (5) (nedan kallat ”andra folkhälsoprogrammet”) i vilket man införlivar ett antal av Europaparlamentets ändringar, särskilt i fråga om uppdelningen av förslaget i två separata program (ett på hälsoområdet och ett på konsumentskyddsområdet) samt de reviderade budgetanslagen.

| 4. | Den 22 mars 2007 antog rådet sin gemensamma ståndpunkt i enlighet med artikel 251.2 i fördraget. |
| --- | --- |

4.

Den 22 mars 2007 antog rådet sin gemensamma ståndpunkt i enlighet med artikel 251.2 i fördraget.

II.   SYFTE

Det andra folkhälsoprogrammet för perioden 2007-2013 skall ersätta det nu löpande programmet, vilket inrättades genom beslut nr 1786/2002/EG (6).

De viktigaste målen med det andra folkhälsoprogrammet är att

| — | förbättra medborgarnas hälsoskydd, |
| --- | --- |

—

förbättra medborgarnas hälsoskydd,

| — | främja hälsa, och |
| --- | --- |

—

främja hälsa, och

| — | ta fram och sprida information och kunskap om hälsa. |
| --- | --- |

—

ta fram och sprida information och kunskap om hälsa.

Dessa mål vill man uppnå genom åtgärderna enligt bilagan till detta beslut, vilka utgör en fortsättning av det nuvarande programmet samtidigt som de anpassas till nya strategiska frågor, t.ex. behovet av att främja ett friskt åldrande, vidta ytterligare åtgärder mot brister i jämlikheten i fråga om hälsa samt förbättra beredskapen och planeringen inför hälsokriser.

Konkreta prioriteringar och åtgärder, samt andra aspekter av programmets genomförande (t.ex. fördelning av finansiella medel, urvals- och tilldelningskriterier för det ekonomiska stödet, regler för att genomföra de gemensamma strategierna och åtgärderna), kommer att beslutas i de årliga arbetsplanerna i samråd med programmets förvaltningskommitté. Den breda målsättningen för folkhälsoprogrammet ger utrymme för att om så behövs ta itu med nya frågor som uppstår under den tid det genomförs.

Det totala beloppet för programmets budget uppgår till 365,6 miljoner EUR i löpande priser.

III.   ANALYS AV DEN GEMENSAMMA STÅNDPUNKTEN

1.   Allmänna synpunkter

Rådet har i stort sett följt Europaparlamentets yttrande från första behandlingen, vilket i betydande utsträckning har införlivats med kommissionens ändrade förslag. Rådet har i synnerhet samtyckt till uppdelningen av kommissionens ursprungliga förslag i två separata program (ett på hälsoområdet och ett på området för konsumentskydd). Rådet godkände de reviderade budgetanslagen enligt avsnitt II ovan och det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006. Det bör noteras att Europaparlamentets yttrande från första behandlingen antogs den 16 mars 2006, dvs. före det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006.

2.   Europaparlamentets ändringar

Vid plenarsammanträdet den 16 mars 2006 antog Europaparlamentet 145 ändringar av kommissionens ursprungliga förslag. Flertalet av dessa ändringar har införlivats i kommissionens ändrade förslag, i vilket rådet i sin gemensamma ståndpunkt har godkänt ytterligare ändringar.

Rådet

| a) | införde i den gemensamma ståndpunkten följande 22 ändringar som gäller uppdelningen av kommissionens ursprungliga förslag i två separata program:






  i) | Ändringar som godtagits i sin helhet: | Ändring 1 (i fråga om titeln): den nya titeln. |
| --- | --- | --- | --- |

a)

införde i den gemensamma ståndpunkten följande 22 ändringar som gäller uppdelningen av kommissionens ursprungliga förslag i två separata program:

i)

Ändringar som godtagits i sin helhet:

Ändring 1 (i fråga om titeln): den nya titeln.

| | Ändring 2 (i fråga om beaktandeled 1). |
| --- | --- |

Ändring 2 (i fråga om beaktandeled 1).

| | Ändring 15 (i fråga om skäl 2): den del som inte gäller uppdelningen godtas i skäl 4. |
| --- | --- |

Ändring 15 (i fråga om skäl 2): den del som inte gäller uppdelningen godtas i skäl 4.

| | Ändring 37 (i fråga om skäl 4): utgår. |
| --- | --- |

Ändring 37 (i fråga om skäl 4): utgår.

| | Ändring 42 (i fråga om skäl 9): detta skäl är nu skäl 31. |
| --- | --- |

Ändring 42 (i fråga om skäl 9): detta skäl är nu skäl 31.

| | Ändring 52 (i fråga om artikel 3): denna artikel är nu artikel 4. |
| --- | --- |

Ändring 52 (i fråga om artikel 3): denna artikel är nu artikel 4.

| | Ändring 74 (i fråga om artikel 11): denna artikel är nu artikel 14. |
| --- | --- |

Ändring 74 (i fråga om artikel 11): denna artikel är nu artikel 14.

| | Ändring 75 (i fråga om artikel 12): denna artikel är nu artikel 5.2. |
| --- | --- |

Ändring 75 (i fråga om artikel 12): denna artikel är nu artikel 5.2.

| | Ändring 76 (i fråga om bilaga 1): bilaga 1 utgår. |
| --- | --- |

Ändring 76 (i fråga om bilaga 1): bilaga 1 utgår.

| | Ändringarna 77, 78, 84, 86, 101 (i fråga om bilaga 2): bilaga 2 är nu bilaga. |
| --- | --- |

Ändringarna 77, 78, 84, 86, 101 (i fråga om bilaga 2): bilaga 2 är nu bilaga.

| | Ändring 140 (i fråga om bilaga 3): denna bilaga är nu bilaga till gemenskapens åtgärdsprogram på området konsumentpolitik (2007-2013). |
| --- | --- |

Ändring 140 (i fråga om bilaga 3): denna bilaga är nu bilaga till gemenskapens åtgärdsprogram på området konsumentpolitik (2007-2013).

| ii) | Ändringar som omformulerats eller delvis godtagits: | Ändring 3 (i fråga om skäl 1): har godtagits i fråga om uppdelningen. |
| --- | --- | --- |

ii)

Ändringar som omformulerats eller delvis godtagits:

Ändring 3 (i fråga om skäl 1): har godtagits i fråga om uppdelningen.

| | Ändring 18 (i fråga om skäl 3): har godtagits i fråga om uppdelningen. |
| --- | --- |

Ändring 18 (i fråga om skäl 3): har godtagits i fråga om uppdelningen.

| | Ändring 38 (i fråga om skäl 5): har delvis godtagits även i skäl 12. |
| --- | --- |

Ändring 38 (i fråga om skäl 5): har delvis godtagits även i skäl 12.

| | Ändring 41 (i fråga om skäl 7): har godtagits i fråga om uppdelningen. |
| --- | --- |

Ändring 41 (i fråga om skäl 7): har godtagits i fråga om uppdelningen.

| | Ändring 43 (i fråga om skäl 11): har omformulerats i skäl 33. |
| --- | --- |

Ändring 43 (i fråga om skäl 11): har omformulerats i skäl 33.

| | Ändring 48 (i fråga om artikel 1). |
| --- | --- |

Ändring 48 (i fråga om artikel 1).

| | Ändring 49 (i fråga om artikel 2): har delvis godtagits även i artikel 2.1. |
| --- | --- |

Ändring 49 (i fråga om artikel 2): har delvis godtagits även i artikel 2.1.

| b) | godtog inte ändring 113 på grund av det minskade antalet åtgärder i kommissionens ändrade förslag, |
| --- | --- |

b)

godtog inte ändring 113 på grund av det minskade antalet åtgärder i kommissionens ändrade förslag,

| c) | införde i den gemensamma ståndpunkten följande 91 ändringar som inte gäller uppdelningen av förslaget:






  i) | Ändringar som godtagits i sin helhet: | I fråga om skälen i ingressen: | Ändring 7 (i fråga om skäl 1 d [nytt]): är nu skäl 3. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c)

införde i den gemensamma ståndpunkten följande 91 ändringar som inte gäller uppdelningen av förslaget:

i)

Ändringar som godtagits i sin helhet:

I fråga om skälen i ingressen:

Ändring 7 (i fråga om skäl 1 d [nytt]): är nu skäl 3.

| | Ändring 9 (i fråga om skäl 1 f [nytt]): är nu skäl 6. |
| --- | --- |

Ändring 9 (i fråga om skäl 1 f [nytt]): är nu skäl 6.

| | Ändring 19 (i fråga om skäl 3 a [nytt]): är nu skäl 12. |
| --- | --- |

Ändring 19 (i fråga om skäl 3 a [nytt]): är nu skäl 12.

| | Ändring 20 (i fråga om skäl 3 b [nytt]): är nu skäl 14. |
| --- | --- |

Ändring 20 (i fråga om skäl 3 b [nytt]): är nu skäl 14.

| | Ändring 21 (i fråga om skäl 3 c [nytt]): är nu skäl 15. |
| --- | --- |

Ändring 21 (i fråga om skäl 3 c [nytt]): är nu skäl 15.

| | Ändring 22 (i fråga om skäl 3 d [nytt]): är nu skäl 16. |
| --- | --- |

Ändring 22 (i fråga om skäl 3 d [nytt]): är nu skäl 16.

| | Ändring 24 (i fråga om skäl 3 f [nytt]): är nu skäl 17. |
| --- | --- |

Ändring 24 (i fråga om skäl 3 f [nytt]): är nu skäl 17.

| | Ändring 30 (i fråga om skäl 3 l [nytt]): är nu skäl 22. |
| --- | --- |

Ändring 30 (i fråga om skäl 3 l [nytt]): är nu skäl 22.

| | Ändring 34 (i fråga om skäl 3 p [nytt]): är nu skäl 24. |
| --- | --- |

Ändring 34 (i fråga om skäl 3 p [nytt]): är nu skäl 24.

| | Ändring 35 (i fråga om skäl 3 q [nytt]): är nu skäl 26. |
| --- | --- |

Ändring 35 (i fråga om skäl 3 q [nytt]): är nu skäl 26.

| | Ändring 36 (i fråga om skäl 3 r [nytt]): är nu skäl 26. |
| --- | --- |

Ändring 36 (i fråga om skäl 3 r [nytt]): är nu skäl 26.

| | I fråga om artiklarna: | Ändring 59 (i fråga om artikel 4.1 d [ny]): är nu artikel 7.3 a. |
| --- | --- | --- |

I fråga om artiklarna:

Ändring 59 (i fråga om artikel 4.1 d [ny]): är nu artikel 7.3 a.

| | Ändring 60 (i fråga om artikel 4.1 e [ny]): är nu artikel 7.3 b. |
| --- | --- |

Ändring 60 (i fråga om artikel 4.1 e [ny]): är nu artikel 7.3 b.

| | Ändring 61 (i fråga om artikel 4.1 f [ny]): är nu artikel 7.4. |
| --- | --- |

Ändring 61 (i fråga om artikel 4.1 f [ny]): är nu artikel 7.4.

| | Ändring 66 (i fråga om artikel 7.1 a): är nu artikel 8.1 a i. |
| --- | --- |

Ändring 66 (i fråga om artikel 7.1 a): är nu artikel 8.1 a i.

| | Ändring 69 (i fråga om artikel 7.2): är nu artikel 8.2. |
| --- | --- |

Ändring 69 (i fråga om artikel 7.2): är nu artikel 8.2.

| | Ändring 70 (i fråga om artikel 9): är nu artikel 12. |
| --- | --- |

Ändring 70 (i fråga om artikel 9): är nu artikel 12.

| | Ändring 72 (i fråga om artikel 10.3): utgår. |
| --- | --- |

Ändring 72 (i fråga om artikel 10.3): utgår.

| ii) | Ändringar som omformulerats eller delvis godtagits: | I fråga om skälen i ingressen: | Ändring 4 (i fråga om skäl 1): har delvis godtagits i skäl 1. |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

Ändringar som omformulerats eller delvis godtagits:

I fråga om skälen i ingressen:

Ändring 4 (i fråga om skäl 1): har delvis godtagits i skäl 1.

| | Ändring 6 (i fråga om skäl 1 c [nytt]): har omformulerats i skäl 2. |
| --- | --- |

Ändring 6 (i fråga om skäl 1 c [nytt]): har omformulerats i skäl 2.

| | Ändring 8 (i fråga om skäl 1 e [nytt]): har delvis godtagits i skäl 5. |
| --- | --- |

Ändring 8 (i fråga om skäl 1 e [nytt]): har delvis godtagits i skäl 5.

| | Ändring 10 (i fråga om skäl 1 g [nytt]): har delvis godtagits i skäl 7. |
| --- | --- |

Ändring 10 (i fråga om skäl 1 g [nytt]): har delvis godtagits i skäl 7.

| | Ändring 13 (i fråga om skäl 1 k [nytt]): har delvis godtagits i skäl 8. |
| --- | --- |

Ändring 13 (i fråga om skäl 1 k [nytt]): har delvis godtagits i skäl 8.

| | Ändring 14 (i fråga om skäl 11 [nytt]): har omformulerats i skäl 9. |
| --- | --- |

Ändring 14 (i fråga om skäl 11 [nytt]): har omformulerats i skäl 9.

| | Ändring 16 (i fråga om skäl 2 a [nytt]): har delvis godtagits i skäl 10. |
| --- | --- |

Ändring 16 (i fråga om skäl 2 a [nytt]): har delvis godtagits i skäl 10.

| | Ändring 17 (i fråga om skäl 2 b [nytt]): har delvis godtagits i skäl 11. |
| --- | --- |

Ändring 17 (i fråga om skäl 2 b [nytt]): har delvis godtagits i skäl 11.

| | Ändring 23 (i fråga om skäl 3 e [nytt]): har delvis godtagits i skäl 17. |
| --- | --- |

Ändring 23 (i fråga om skäl 3 e [nytt]): har delvis godtagits i skäl 17.

| | Ändring 25 (i fråga om skäl 3 g [nytt]): har delvis godtagits i skäl 18. |
| --- | --- |

Ändring 25 (i fråga om skäl 3 g [nytt]): har delvis godtagits i skäl 18.

| | Ändring 26 (i fråga om skäl 3 h [nytt]): har delvis godtagits i skäl 18. |
| --- | --- |

Ändring 26 (i fråga om skäl 3 h [nytt]): har delvis godtagits i skäl 18.

| | Ändring 27 (i fråga om skäl 3 g [nytt]): har omformulerats i skäl 19. |
| --- | --- |

Ändring 27 (i fråga om skäl 3 g [nytt]): har omformulerats i skäl 19.

| | Ändring 28 (i fråga om skäl 3 j [nytt]): har omformulerats i skäl 21. |
| --- | --- |

Ändring 28 (i fråga om skäl 3 j [nytt]): har omformulerats i skäl 21.

| | Ändring 29 (i fråga om skäl 3 k [nytt]): har delvis godtagits i skäl 21. |
| --- | --- |

Ändring 29 (i fråga om skäl 3 k [nytt]): har delvis godtagits i skäl 21.

| | Ändring 31 (i fråga om skäl 3 m [nytt]): har delvis godtagits i skäl 23. |
| --- | --- |

Ändring 31 (i fråga om skäl 3 m [nytt]): har delvis godtagits i skäl 23.

| | Ändring 39 (i fråga om skäl 5 a [nytt]): har omformulerats i skäl 27. |
| --- | --- |

Ändring 39 (i fråga om skäl 5 a [nytt]): har omformulerats i skäl 27.

| | Ändring 40 (i fråga om skäl 6): har delvis godtagits i skäl 28. |
| --- | --- |

Ändring 40 (i fråga om skäl 6): har delvis godtagits i skäl 28.

| | Ändring 44 (i fråga om skäl 12): har delvis godtagits i skäl 34. |
| --- | --- |

Ändring 44 (i fråga om skäl 12): har delvis godtagits i skäl 34.

| | Ändring 45 (i fråga om skäl 13): har delvis godtagits i skäl 36. |
| --- | --- |

Ändring 45 (i fråga om skäl 13): har delvis godtagits i skäl 36.

| | Ändring 46 (i fråga om skäl 13 a [nytt]): har omformulerats i skäl 37. |
| --- | --- |

Ändring 46 (i fråga om skäl 13 a [nytt]): har omformulerats i skäl 37.

| | Ändring 47 (i fråga om skäl 14): har omformulerats i skäl 38 och i artikel 5.2. |
| --- | --- |

Ändring 47 (i fråga om skäl 14): har omformulerats i skäl 38 och i artikel 5.2.

| | I fråga om artiklarna: | Ändring 50 (i fråga om artikel 2.2 a [ny]): har delvis godtagits i skäl 1 samt i bilagan, syfte 2.1. |
| --- | --- | --- |

I fråga om artiklarna:

Ändring 50 (i fråga om artikel 2.2 a [ny]): har delvis godtagits i skäl 1 samt i bilagan, syfte 2.1.

| | Ändring 53 (i fråga om artikel 3.2 b): har delvis godtagits i artikel 4.1 b. |
| --- | --- |

Ändring 53 (i fråga om artikel 3.2 b): har delvis godtagits i artikel 4.1 b.

| | Ändring 55 (i fråga om artikel 4): har delvis godtagits i artikel 7.1. |
| --- | --- |

Ändring 55 (i fråga om artikel 4): har delvis godtagits i artikel 7.1.

| | Ändring 56 (i fråga om artikel 4.1 a [ny]): har delvis godtagits i artikel 7.3 a. |
| --- | --- |

Ändring 56 (i fråga om artikel 4.1 a [ny]): har delvis godtagits i artikel 7.3 a.

| | Ändring 57 (i fråga om artikel 4.1 b [ny]): har delvis godtagits i artikel 7.2. |
| --- | --- |

Ändring 57 (i fråga om artikel 4.1 b [ny]): har delvis godtagits i artikel 7.2.

| | Ändring 62 (i fråga om artikel 4.1 g [ny]): har delvis godtagits i artikel 5.2. |
| --- | --- |

Ändring 62 (i fråga om artikel 4.1 g [ny]): har delvis godtagits i artikel 5.2.

| | Ändring 63 (i fråga om artikel 4 a [ny]): har delvis godtagits i artikel 9. |
| --- | --- |

Ändring 63 (i fråga om artikel 4 a [ny]): har delvis godtagits i artikel 9.

| | Ändring 67 (i fråga om artikel 7.1 a a [ny]): har delvis godtagits i artikel 8.1 a iii. |
| --- | --- |

Ändring 67 (i fråga om artikel 7.1 a a [ny]): har delvis godtagits i artikel 8.1 a iii.

| | Ändring 71 (i fråga om artikel 10.2): har delvis godtagits i artikel 13.3. |
| --- | --- |

Ändring 71 (i fråga om artikel 10.2): har delvis godtagits i artikel 13.3.

| | Ändring 73 (i fråga om artikel 10.3 a [ny]): har delvis godtagits i artikel 13.3 a. |
| --- | --- |

Ändring 73 (i fråga om artikel 10.3 a [ny]): har delvis godtagits i artikel 13.3 a.

| | Ändring 146 (i fråga om artikel 7.1 a c [ny]): har delvis godtagits i artikel 8.1. |
| --- | --- |

Ändring 146 (i fråga om artikel 7.1 a c [ny]): har delvis godtagits i artikel 8.1.

| | Ändring 147 (i fråga om artikel 10.1): har delvis godtagits i artikel 13.3 a. |
| --- | --- |

Ändring 147 (i fråga om artikel 10.1): har delvis godtagits i artikel 13.3 a.

| | I fråga om bilagan: | Ändringarna 79 och 80 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i artikel 7.3 b. |
| --- | --- | --- |

I fråga om bilagan:

Ändringarna 79 och 80 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i artikel 7.3 b.

| | Ändring 81 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i bilagan, syfte 1.2.3. |
| --- | --- |

Ändring 81 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i bilagan, syfte 1.2.3.

| | Ändring 85 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i bilagan, syfte 1.1.3. |
| --- | --- |

Ändring 85 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i bilagan, syfte 1.1.3.

| | Ändring 88 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i skälen 11 och 22. |
| --- | --- |

Ändring 88 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i skälen 11 och 22.

| | Ändring 89 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i bilagan, syfte 2.2.1. |
| --- | --- |

Ändring 89 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i bilagan, syfte 2.2.1.

| | Ändring 90 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i skäl 19. |
| --- | --- |

Ändring 90 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i skäl 19.

| | Ändring 91 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i bilagan, syfte 2.1.2. |
| --- | --- |

Ändring 91 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i bilagan, syfte 2.1.2.

| | Ändring 92 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i skälen 16 och 37, samt i bilagan, syfte 2.1. |
| --- | --- |

Ändring 92 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i skälen 16 och 37, samt i bilagan, syfte 2.1.

| | Ändring 93 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i bilagan, syfte 1.1.1. |
| --- | --- |

Ändring 93 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i bilagan, syfte 1.1.1.

| | Ändring 98 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i skälen 17 och 23 samt i bilagan, syfte 2.1.1. |
| --- | --- |

Ändring 98 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i skälen 17 och 23 samt i bilagan, syfte 2.1.1.

| | Ändring 99 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i skälen 17 och 23 samt i bilagan, syfte 2.1.2. |
| --- | --- |

Ändring 99 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i skälen 17 och 23 samt i bilagan, syfte 2.1.2.

| | Ändring 100 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i artikel 2.2 samt i bilagan, syfte 2.2. |
| --- | --- |

Ändring 100 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i artikel 2.2 samt i bilagan, syfte 2.2.

| | Ändring 104 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i bilagan, syfte 2.1. |
| --- | --- |

Ändring 104 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i bilagan, syfte 2.1.

| | Ändring 106 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i bilagan, syfte 1.1.2. |
| --- | --- |

Ändring 106 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i bilagan, syfte 1.1.2.

| | Ändring 107 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i skälen 16 och 37, samt i bilagan, syfte 2.1. |
| --- | --- |

Ändring 107 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i skälen 16 och 37, samt i bilagan, syfte 2.1.

| | Ändring 108 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i skäl 18 samt i bilagan, syfte 3.1. |
| --- | --- |

Ändring 108 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i skäl 18 samt i bilagan, syfte 3.1.

| | Ändring 109 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i skäl 21. |
| --- | --- |

Ändring 109 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i skäl 21.

| | Ändring 110 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i skäl 19. |
| --- | --- |

Ändring 110 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i skäl 19.

| | Ändring 111 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i skälen 18, 19 samt i bilagan, syfte 2.2. |
| --- | --- |

Ändring 111 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i skälen 18, 19 samt i bilagan, syfte 2.2.

| | Ändring 112 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i artikel 2.2 samt i bilagan, syfte 2.2. |
| --- | --- |

Ändring 112 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i artikel 2.2 samt i bilagan, syfte 2.2.

| | Ändring 115 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i skäl 21. |
| --- | --- |

Ändring 115 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i skäl 21.

| | Ändring 116 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i bilagan, syfte 3.1. |
| --- | --- |

Ändring 116 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i bilagan, syfte 3.1.

| | Ändring 117 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i skälen 17 och 23, samt i bilagan, syfte 2.1.2. |
| --- | --- |

Ändring 117 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i skälen 17 och 23, samt i bilagan, syfte 2.1.2.

| | Ändring 118 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i skäl 21. |
| --- | --- |

Ändring 118 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i skäl 21.

| | Ändring 119 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i bilagan, syfte 2.1.1. |
| --- | --- |

Ändring 119 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i bilagan, syfte 2.1.1.

| | Ändring 120 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i bilagan, syfte 1.2.2. |
| --- | --- |

Ändring 120 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i bilagan, syfte 1.2.2.

| | Ändring 121 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i skäl 12, i artikel 2.2, i artikel 9 samt i bilagan, syfte 3. |
| --- | --- |

Ändring 121 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i skäl 12, i artikel 2.2, i artikel 9 samt i bilagan, syfte 3.

| | Ändring 123 (i fråga om bilaga 2): har omformulerats i bilagan, syfte 3. |
| --- | --- |

Ändring 123 (i fråga om bilaga 2): har omformulerats i bilagan, syfte 3.

| | Ändring 124 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i bilagan, syfte 3.2. |
| --- | --- |

Ändring 124 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i bilagan, syfte 3.2.

| | Ändring 125 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i skäl 17 samt i bilagan, syfte 3.2.1. |
| --- | --- |

Ändring 125 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i skäl 17 samt i bilagan, syfte 3.2.1.

| | Ändring 126 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i bilagan, syfte 3.2.1. |
| --- | --- |

Ändring 126 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i bilagan, syfte 3.2.1.

| | Ändring 132 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i bilagan, syfte 1.1.1. |
| --- | --- |

Ändring 132 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i bilagan, syfte 1.1.1.

| | Ändring 133 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i bilagan, syfte 3.2.2. |
| --- | --- |

Ändring 133 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i bilagan, syfte 3.2.2.

| | Ändring 134 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i skälen 12 och 13, i artikel 9.1 samt i bilagan, syfte 2.1.1. |
| --- | --- |

Ändring 134 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i skälen 12 och 13, i artikel 9.1 samt i bilagan, syfte 2.1.1.

| | Ändring 135 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i bilagan. |
| --- | --- |

Ändring 135 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i bilagan.

| | Ändring 136 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i artikel 12. |
| --- | --- |

Ändring 136 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i artikel 12.

| | Ändring 137 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i bilagan, syfte 1.2.1. |
| --- | --- |

Ändring 137 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i bilagan, syfte 1.2.1.

| | Ändring 138 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i bilagan, syfte 1.2.2. |
| --- | --- |

Ändring 138 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i bilagan, syfte 1.2.2.

| | Ändring 139 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i bilagan, syfte 3.2.3. |
| --- | --- |

Ändring 139 (i fråga om bilaga 2): har delvis godtagits i bilagan, syfte 3.2.3.

| d) | införde inte 26 ändringar (5, 11, 12, 32, 33, 51, 54, 58, 65, 68, 82, 83, 87, 95, 96, 102, 103, 105, 122, 128, 130, 131, 145, 148, 152 och 153) i den gemensamma ståndpunkten.
  Rådet kan inte godta följande fem ändringar på grund av resursrelaterade begränsningar till följd av antagandet av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006: 64, 97, 114, 127 och 129. |
| --- | --- |

d)

införde inte 26 ändringar (5, 11, 12, 32, 33, 51, 54, 58, 65, 68, 82, 83, 87, 95, 96, 102, 103, 105, 122, 128, 130, 131, 145, 148, 152 och 153) i den gemensamma ståndpunkten.

Rådet kan inte godta följande fem ändringar på grund av resursrelaterade begränsningar till följd av antagandet av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006: 64, 97, 114, 127 och 129.

IV.   SAMMANFATTNING

Rådet anser att Europaparlamentets yttrande från första behandlingen i hög grad har beaktats i den gemensamma ståndpunkten, i vilken de ändringar som omnämns i avsnitt III.2 a och III.2 c har införlivats.

Den gemensamma ståndpunkten utgör en avvägning mellan olika hänsyn och intressen för att säkerställa att målen i programmet kan uppnås genom färre åtgärder och instrument och mer precisa metoder och förfaranden som har omformulerats i linje med Europaparlamentets yttrande från första behandlingen och kommissionens ändrade förslag. Gemenskapens åtgärder på folkhälsoområdet blir genom detta beslut mer effektiva och ökar medvetenheten om hälsoläget i Europeiska unionen och bidrar således till förbättrad hälsa och bättre hälsoskydd för EU-medborgarna.

---

(1)  EUT C 172, 12.7.2005, s. 25.

(2)  EUT C 88, 11.4.2006, s. 1.

(3)  EUT C 192, 16.8.2006, s. 8.

(4)  7537/06.

(5)  9905/06.

(6)  EGT L 271,9.10.2002, s. 1.

---

| 8.5.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 103/26 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 103/26

---

GEMENSAM STÅNDPUNKT (EG) nr 6/2007

antagen av rådet den 22 mars 2007

inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2007 av den ... om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området transeuropeiska nät på transportområdet och energiområdet

(2007/C 103 E/03)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 156,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Vid Europeiska rådets möte i Barcelona den 15 och 16 mars 2002 betonades i rådets slutsatser att effektiva och integrerade energi- och transportnät är hörnstenen för den europeiska inre marknaden, och att ett bättre utnyttjande av befintliga nät och en komplettering av de delar som saknas kommer att göra det möjligt att öka effektivitet och konkurrenskraft samt garantera en tillräcklig kvalitetsnivå och en minskning av antalet flaskhalsar och på så sätt bidra till ökad hållbarhet på sikt. Dessa behov är i linje med den strategi som stats- och regeringscheferna antog vid Europeiska rådets möte i Lissabon den 23 och 24 mars 2000, och som regelbundet har upprepats sedan dess. |
| --- | --- |

(1)

Vid Europeiska rådets möte i Barcelona den 15 och 16 mars 2002 betonades i rådets slutsatser att effektiva och integrerade energi- och transportnät är hörnstenen för den europeiska inre marknaden, och att ett bättre utnyttjande av befintliga nät och en komplettering av de delar som saknas kommer att göra det möjligt att öka effektivitet och konkurrenskraft samt garantera en tillräcklig kvalitetsnivå och en minskning av antalet flaskhalsar och på så sätt bidra till ökad hållbarhet på sikt. Dessa behov är i linje med den strategi som stats- och regeringscheferna antog vid Europeiska rådets möte i Lissabon den 23 och 24 mars 2000, och som regelbundet har upprepats sedan dess.

| (2) | Europeiska rådet godkände vid sitt möte i Bryssel den 12 och 13 december 2003 europeiska åtgärder för tillväxt och uppmanade kommissionen att vid behov styra utgifterna mot investeringar i fysiskt kapital, bland annat i de transeuropeiska nätens infrastruktur, vars prioriterade projekt är avgörande för att stärka sammanhållningen på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(2)

Europeiska rådet godkände vid sitt möte i Bryssel den 12 och 13 december 2003 europeiska åtgärder för tillväxt och uppmanade kommissionen att vid behov styra utgifterna mot investeringar i fysiskt kapital, bland annat i de transeuropeiska nätens infrastruktur, vars prioriterade projekt är avgörande för att stärka sammanhållningen på den inre marknaden.

| (3) | Det är sannolikt att förseningar i färdigställandet av effektiva transeuropeiska förbindelser, särskilt på de gränsöverskridande sträckorna, kommer att allvarligt skada konkurrenskraften i gemenskapen, medlemsstaterna och de avlägsna regioner som inte eller inte längre till fullo skulle kunna tillgodogöra sig vinsterna av den inre marknaden. |
| --- | --- |

(3)

Det är sannolikt att förseningar i färdigställandet av effektiva transeuropeiska förbindelser, särskilt på de gränsöverskridande sträckorna, kommer att allvarligt skada konkurrenskraften i gemenskapen, medlemsstaterna och de avlägsna regioner som inte eller inte längre till fullo skulle kunna tillgodogöra sig vinsterna av den inre marknaden.

| (4) | I Europaparlamentets och rådets beslut nr 1692/96/EG av den 23 juli 1996 om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (3) uppskattas kostnaderna för att slutföra det transeuropeiska transportnätet mellan 2007 och 2020 till 600 miljarder EUR. Bara för de prioriterade projekten enligt bilaga III till det beslutet krävs det investeringar på närmare 160 miljarder EUR mellan 2007 och 2013. |
| --- | --- |

(4)

I Europaparlamentets och rådets beslut nr 1692/96/EG av den 23 juli 1996 om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (3) uppskattas kostnaderna för att slutföra det transeuropeiska transportnätet mellan 2007 och 2020 till 600 miljarder EUR. Bara för de prioriterade projekten enligt bilaga III till det beslutet krävs det investeringar på närmare 160 miljarder EUR mellan 2007 och 2013.

| (5) | Om man vill uppnå nämnda mål är det både enligt rådet och parlamentet nödvändigt att stärka och anpassa finansieringsinstrumenten genom att öka gemenskapens andel av finansieringen och möjliggöra en högre samfinansieringsnivå, framför allt när det gäller gränsöverskridande projekt, projekt med transitfunktion och projekt som passerar naturliga hinder. |
| --- | --- |

(5)

Om man vill uppnå nämnda mål är det både enligt rådet och parlamentet nödvändigt att stärka och anpassa finansieringsinstrumenten genom att öka gemenskapens andel av finansieringen och möjliggöra en högre samfinansieringsnivå, framför allt när det gäller gränsöverskridande projekt, projekt med transitfunktion och projekt som passerar naturliga hinder.

| (6) | I överensstämmelse med meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om främjande av transport på inre vattenvägar, ”Naiades”, och med tanke på att vattenvägarna är ett hållbart transportmedel, bör de prioriterade projekten för inlandssjöfart uppmärksammas särskilt. |
| --- | --- |

(6)

I överensstämmelse med meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om främjande av transport på inre vattenvägar, ”Naiades”, och med tanke på att vattenvägarna är ett hållbart transportmedel, bör de prioriterade projekten för inlandssjöfart uppmärksammas särskilt.

| (7) | I sin resolution av den 8 juni 2005 om de politiska utmaningarna och den utvidgade unionens budgetmedel för 2007-2013 (4) betonade Europaparlamentet transportnätens strategiska betydelse för den inre marknadens fullbordande och för närmare förbindelser med kandidatländer, länder som ännu inte är kandidatländer och länder som hör till ”vänkretsen”. Dessutom uttryckte parlamentet en vilja att undersöka nyskapande finansieringsinstrument, som lånegarantier, europeiska koncessioner, europeiska lån och en räntefond. |
| --- | --- |

(7)

I sin resolution av den 8 juni 2005 om de politiska utmaningarna och den utvidgade unionens budgetmedel för 2007-2013 (4) betonade Europaparlamentet transportnätens strategiska betydelse för den inre marknadens fullbordande och för närmare förbindelser med kandidatländer, länder som ännu inte är kandidatländer och länder som hör till ”vänkretsen”. Dessutom uttryckte parlamentet en vilja att undersöka nyskapande finansieringsinstrument, som lånegarantier, europeiska koncessioner, europeiska lån och en räntefond.

| (8) | Med de medel som avsatts för de transeuropeiska transport- och energinäten (i det följande TEN-T och TEN-E) i den fleråriga budgetplanen 2007-2013 är det inte möjligt att tillgodose alla behov i samband med genomförandet av de prioriteringar som fastställs i beslut nr 1692/96/EG för TEN-T och beslut nr 1364/2006/EG (5) för TEN-E. Därför bör dessa resurser, för att komplettera de offentliga och privata nationella finansieringarna, koncentreras på vissa projektkategorier som ger särskilt stort mervärde för hela nätet, särskilt de gränsöverskridande sträckorna, inklusive motorvägar till sjöss, och projekt som syftar till att undanröja flaskhalsar, som t.ex. naturliga hinder, för att därigenom garantera infrastrukturens kontinuitet för TEN-T och TEN-E. För att underlätta det samordnade genomförandet av vissa projekt, får europeiska samordnare utses i enlighet med artikel 17a i beslut nr 1692/96/EG. |
| --- | --- |

(8)

Med de medel som avsatts för de transeuropeiska transport- och energinäten (i det följande TEN-T och TEN-E) i den fleråriga budgetplanen 2007-2013 är det inte möjligt att tillgodose alla behov i samband med genomförandet av de prioriteringar som fastställs i beslut nr 1692/96/EG för TEN-T och beslut nr 1364/2006/EG (5) för TEN-E. Därför bör dessa resurser, för att komplettera de offentliga och privata nationella finansieringarna, koncentreras på vissa projektkategorier som ger särskilt stort mervärde för hela nätet, särskilt de gränsöverskridande sträckorna, inklusive motorvägar till sjöss, och projekt som syftar till att undanröja flaskhalsar, som t.ex. naturliga hinder, för att därigenom garantera infrastrukturens kontinuitet för TEN-T och TEN-E. För att underlätta det samordnade genomförandet av vissa projekt, får europeiska samordnare utses i enlighet med artikel 17a i beslut nr 1692/96/EG.

| (9) | Med beaktande av att de återstående TEN-T investeringarna i prioriterade projekt är beräknade till omkring 250 miljarder EUR och att det europeiska finansiella referensbeloppet på 8 013 miljoner EUR för transport för perioden 2007-2013 endast är en mycket liten del av den nödvändiga budgeten för att avsluta de prioriterade projekten, bör kommissionen, med hjälp av europeiska samordnare när sådana har utnämnts, genomföra åtgärder för att stödja och samordna medlemsstaternas insatser för att finansiera och avsluta den planerade TEN-T enligt den fastställda tidtabellen. Kommissionen bör genomföra bestämmelserna om de samordnare som avses i beslut nr 1692/96/EG. Den bör också utreda och tillsammans med medlemsstaterna försöka lösa, det långsiktiga finansiella problemet med att bygga och driva hela TEN-T med beaktande av att byggnadsperioden omfattar åtminstone två sjuåriga budgetperioder och att den förväntade hållbarhetsperioden för den nya infrastrukturen är åtminstone ett århundrade. |
| --- | --- |

(9)

Med beaktande av att de återstående TEN-T investeringarna i prioriterade projekt är beräknade till omkring 250 miljarder EUR och att det europeiska finansiella referensbeloppet på 8 013 miljoner EUR för transport för perioden 2007-2013 endast är en mycket liten del av den nödvändiga budgeten för att avsluta de prioriterade projekten, bör kommissionen, med hjälp av europeiska samordnare när sådana har utnämnts, genomföra åtgärder för att stödja och samordna medlemsstaternas insatser för att finansiera och avsluta den planerade TEN-T enligt den fastställda tidtabellen. Kommissionen bör genomföra bestämmelserna om de samordnare som avses i beslut nr 1692/96/EG. Den bör också utreda och tillsammans med medlemsstaterna försöka lösa, det långsiktiga finansiella problemet med att bygga och driva hela TEN-T med beaktande av att byggnadsperioden omfattar åtminstone två sjuåriga budgetperioder och att den förväntade hållbarhetsperioden för den nya infrastrukturen är åtminstone ett århundrade.

| (10) | I beslut nr 1364/2006/EG fastställs målen, de prioriterade åtgärderna och projekten av gemensamt intresse för utvecklingen av TEN-E, inbegripet de prioriterade projekten, och samtidigt ges lämplig prioritering åt de projekt som förklarats vara av europeiskt intresse. Bara för de prioriterade projekten krävs investeringar i storleksordningen 28 miljarder EUR fram till 2013 för att samtliga medlemsstater fullt ut skall kunna ta del av den inre marknaden och för att färdigställa förbindelserna med grannländer. |
| --- | --- |

(10)

I beslut nr 1364/2006/EG fastställs målen, de prioriterade åtgärderna och projekten av gemensamt intresse för utvecklingen av TEN-E, inbegripet de prioriterade projekten, och samtidigt ges lämplig prioritering åt de projekt som förklarats vara av europeiskt intresse. Bara för de prioriterade projekten krävs investeringar i storleksordningen 28 miljarder EUR fram till 2013 för att samtliga medlemsstater fullt ut skall kunna ta del av den inre marknaden och för att färdigställa förbindelserna med grannländer.

| (11) | Vid sitt möte den 12 och 13 december 2003 uppmanade Europeiska rådet kommissionen att fortsätta att undersöka behovet av ett instrument för särskilda gemenskapsgarantier för att täcka vissa risker som uppstår efter byggnadsverksamheten i samband med TEN-T-projekt. När det gäller energi uppmanades kommissionen av Europeiska rådet att vid behov styra utgifterna mot investeringar i fysiskt kapital för att stimulera tillväxten. |
| --- | --- |

(11)

Vid sitt möte den 12 och 13 december 2003 uppmanade Europeiska rådet kommissionen att fortsätta att undersöka behovet av ett instrument för särskilda gemenskapsgarantier för att täcka vissa risker som uppstår efter byggnadsverksamheten i samband med TEN-T-projekt. När det gäller energi uppmanades kommissionen av Europeiska rådet att vid behov styra utgifterna mot investeringar i fysiskt kapital för att stimulera tillväxten.

| (12) | Rådets förordning (EG) nr 2236/95 av den 18 september 1995 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät (6) innebär redan ett stort steg framåt, eftersom prioriterade projekt enligt den förordningen beviljas en högre finansieringsnivå på 20 %. Förordningen är dock fortfarande avhängig av en rad genomföranderegler som kan förenklas och av en budgetram med begränsade resurser. För att öka gemenskapsmedlens hävstångseffekt och kunna genomföra de godkända prioriterade projekten förefaller det därför nödvändigt att komplettera nationell offentlig finansiering och privat finansiering genom att öka gemenskapens stöd både i fråga om belopp och om stödnivå. |
| --- | --- |

(12)

Rådets förordning (EG) nr 2236/95 av den 18 september 1995 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät (6) innebär redan ett stort steg framåt, eftersom prioriterade projekt enligt den förordningen beviljas en högre finansieringsnivå på 20 %. Förordningen är dock fortfarande avhängig av en rad genomföranderegler som kan förenklas och av en budgetram med begränsade resurser. För att öka gemenskapsmedlens hävstångseffekt och kunna genomföra de godkända prioriterade projekten förefaller det därför nödvändigt att komplettera nationell offentlig finansiering och privat finansiering genom att öka gemenskapens stöd både i fråga om belopp och om stödnivå.

| (13) | Genom denna förordning bör ett program inrättas med allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd när det gäller TEN-T och TEN-E. Detta program, som måste genomföras i enlighet med gemenskapslagstiftningen, inte minst på miljöområdet, bör bidra till att stärka den inre marknaden och stimulera gemenskapens konkurrenskraft och tillväxt. |
| --- | --- |

(13)

Genom denna förordning bör ett program inrättas med allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd när det gäller TEN-T och TEN-E. Detta program, som måste genomföras i enlighet med gemenskapslagstiftningen, inte minst på miljöområdet, bör bidra till att stärka den inre marknaden och stimulera gemenskapens konkurrenskraft och tillväxt.

| (14) | Gemenskapens finansiella stöd inom ramen för budgeten för de transeuropeiska näten bör, förutom att koncentreras på projekt eller delar av projekt som ger högsta möjliga europeiska mervärde, utformas så att det uppmuntrar aktörerna att påskynda genomförandet av de prioriterade projekten i besluten nr 1692/96/EG och nr 1364/2006/EG. Det bör också göra det möjligt att finansiera övriga europeiska infrastrukturprojekt av gemensamt intresse som nämns i dessa beslut. |
| --- | --- |

(14)

Gemenskapens finansiella stöd inom ramen för budgeten för de transeuropeiska näten bör, förutom att koncentreras på projekt eller delar av projekt som ger högsta möjliga europeiska mervärde, utformas så att det uppmuntrar aktörerna att påskynda genomförandet av de prioriterade projekten i besluten nr 1692/96/EG och nr 1364/2006/EG. Det bör också göra det möjligt att finansiera övriga europeiska infrastrukturprojekt av gemensamt intresse som nämns i dessa beslut.

| (15) | Syftet med gemenskapens finansiella stöd är att bidra till utformningen av projekt för investeringar i TEN-T och TEN-E, att sörja för fasta ekonomiska åtaganden, att mobilisera de institutionella investerarna och att leda till bildande av finansieringspartnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn. Inom energisektorn bör det finansiella stödet i första hand vara avsett att övervinna de finansieringshinder som kan uppstå när ett projekt förbereds och utformas innan själva byggnadsverksamheten inleds, och bör inriktas på de prioriterade projektens gränsöverskridande partier och på förbindelserna med grannländerna. |
| --- | --- |

(15)

Syftet med gemenskapens finansiella stöd är att bidra till utformningen av projekt för investeringar i TEN-T och TEN-E, att sörja för fasta ekonomiska åtaganden, att mobilisera de institutionella investerarna och att leda till bildande av finansieringspartnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn. Inom energisektorn bör det finansiella stödet i första hand vara avsett att övervinna de finansieringshinder som kan uppstå när ett projekt förbereds och utformas innan själva byggnadsverksamheten inleds, och bör inriktas på de prioriterade projektens gränsöverskridande partier och på förbindelserna med grannländerna.

| (16) | I sitt meddelande till Europaparlamentet och rådet av den 4 juli 2005 om utbyggnad av det europeiska järnvägssignalsystemet ERTMS/ETCS, betonade kommissionen hur viktigt det är att så snabbt och samordnat som möjligt gå över till detta system för att garantera driftskompatibilitet för TEN-T. För detta behövs ett riktat och tidsbegränsat gemenskapsstöd som både omfattar markutrustning och fordonsbaserad utrustning. |
| --- | --- |

(16)

I sitt meddelande till Europaparlamentet och rådet av den 4 juli 2005 om utbyggnad av det europeiska järnvägssignalsystemet ERTMS/ETCS, betonade kommissionen hur viktigt det är att så snabbt och samordnat som möjligt gå över till detta system för att garantera driftskompatibilitet för TEN-T. För detta behövs ett riktat och tidsbegränsat gemenskapsstöd som både omfattar markutrustning och fordonsbaserad utrustning.

| (17) | I vissa projekt får medlemsstaterna låta sig representeras av internationella organisationer. Kommissionen får anförtro genomförandet av vissa projekt till gemensamma företag enligt artikel 171 i fördraget. Dessa särskilda situationer innebär att begreppet stödmottagare enligt denna förordning måste utvidgas. |
| --- | --- |

(17)

I vissa projekt får medlemsstaterna låta sig representeras av internationella organisationer. Kommissionen får anförtro genomförandet av vissa projekt till gemensamma företag enligt artikel 171 i fördraget. Dessa särskilda situationer innebär att begreppet stödmottagare enligt denna förordning måste utvidgas.

| (18) | För att tillgodose de särskilda kraven för varje projekt och för att öka effektiviteten och värdet av gemenskapens finansiella stöd, kan detta beviljas i olika former: bidrag till studier och arbeten, subventioner till betalning relaterad till tillgänglighet, räntesubventioner, lånegarantier och deltagande i riskkapitalfonder. Alla former av gemenskapsstöd bör beviljas i enlighet med bestämmelserna i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (7) och dess genomförandebestämmelser, utom i de fall där denna förordning uttryckligen avviker från dessa bestämmelser. Utfärdandet av lånegarantier och deltagande i riskkapitalfonder bör grundas på marknadsprinciper och syfta till självfinansiering i ett långsiktigt perspektiv. |
| --- | --- |

(18)

För att tillgodose de särskilda kraven för varje projekt och för att öka effektiviteten och värdet av gemenskapens finansiella stöd, kan detta beviljas i olika former: bidrag till studier och arbeten, subventioner till betalning relaterad till tillgänglighet, räntesubventioner, lånegarantier och deltagande i riskkapitalfonder. Alla former av gemenskapsstöd bör beviljas i enlighet med bestämmelserna i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (7) och dess genomförandebestämmelser, utom i de fall där denna förordning uttryckligen avviker från dessa bestämmelser. Utfärdandet av lånegarantier och deltagande i riskkapitalfonder bör grundas på marknadsprinciper och syfta till självfinansiering i ett långsiktigt perspektiv.

| (19) | Gemenskapen bör kunna göra fleråriga åtaganden, uppdelade efter finansierade projekt och årligen godkända åtagandebemyndiganden, när det gäller ekonomiskt stöd från gemenskapen till storskaliga projekt som det tar många år att förverkliga. För att göra det möjligt att mobilisera både offentliga och privata investerare och minska den osäkerhet som är förknippad med genomförandet av dessa projekt, krävs fasta och attraktiva åtaganden som är bindande för gemenskapen på lång sikt. De projekt som ingår i det fleråriga programmet har högsta prioritet i utvecklingen av TEN-T enligt beslut nr 1692/96/EG och kräver fortlöpande gemenskapsåtgärder för att de skall kunna genomföras smidigt och effektivt. |
| --- | --- |

(19)

Gemenskapen bör kunna göra fleråriga åtaganden, uppdelade efter finansierade projekt och årligen godkända åtagandebemyndiganden, när det gäller ekonomiskt stöd från gemenskapen till storskaliga projekt som det tar många år att förverkliga. För att göra det möjligt att mobilisera både offentliga och privata investerare och minska den osäkerhet som är förknippad med genomförandet av dessa projekt, krävs fasta och attraktiva åtaganden som är bindande för gemenskapen på lång sikt. De projekt som ingår i det fleråriga programmet har högsta prioritet i utvecklingen av TEN-T enligt beslut nr 1692/96/EG och kräver fortlöpande gemenskapsåtgärder för att de skall kunna genomföras smidigt och effektivt.

| (20) | Beprövade offentlig-privata finansieringsformer, oavsett om de är institutionella eller avtalsbaserade, bör uppmuntras genom rättsliga garantier som är förenliga med konkurrenslagstiftningen och den inre marknaden; samtidigt bör bästa praxis spridas mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(20)

Beprövade offentlig-privata finansieringsformer, oavsett om de är institutionella eller avtalsbaserade, bör uppmuntras genom rättsliga garantier som är förenliga med konkurrenslagstiftningen och den inre marknaden; samtidigt bör bästa praxis spridas mellan medlemsstaterna.

| (21) | Särskilt viktig är en effektiv samordning av alla gemenskapsinsatser som har betydelse för de transeuropeiska näten, i synnerhet finansiering genom struktur- och sammanhållningsfonderna och Europeiska investeringsbankens verksamhet. |
| --- | --- |

(21)

Särskilt viktig är en effektiv samordning av alla gemenskapsinsatser som har betydelse för de transeuropeiska näten, i synnerhet finansiering genom struktur- och sammanhållningsfonderna och Europeiska investeringsbankens verksamhet.

| (22) | I denna förordning fastställs, för hela programmets genomförandeperiod, en finansieringsram som under det årliga budgetförfarandet utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (8). |
| --- | --- |

(22)

I denna förordning fastställs, för hela programmets genomförandeperiod, en finansieringsram som under det årliga budgetförfarandet utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (8).

| (23) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra den här förordningen bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (9). |
| --- | --- |

(23)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra den här förordningen bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (9).

| (24) | Med tanke på utvecklingen inom TEN-T och TEN-E, med hänsyn till deras respektive särdrag och för att effektivisera hanteringen, bör flera separata förordningar planeras för de områden som hittills omfattats av förordning (EG) nr 2236/95. |
| --- | --- |

(24)

Med tanke på utvecklingen inom TEN-T och TEN-E, med hänsyn till deras respektive särdrag och för att effektivisera hanteringen, bör flera separata förordningar planeras för de områden som hittills omfattats av förordning (EG) nr 2236/95.

| (25) | Genom den här förordningen bör allmänna bestämmelser för gemenskapens ekonomiska stöd till TEN-T och TEN-E införas; dessa bestämmelser bör vara förenliga med gemenskapens lagstiftning och politik särskilt på konkurrens-, miljöskydds- och hälsoområdet samt i fråga om hållbar utveckling, offentlig upphandling och ett effektivt genomförande av gemenskapens politik i fråga om driftskompatibilitet. |
| --- | --- |

(25)

Genom den här förordningen bör allmänna bestämmelser för gemenskapens ekonomiska stöd till TEN-T och TEN-E införas; dessa bestämmelser bör vara förenliga med gemenskapens lagstiftning och politik särskilt på konkurrens-, miljöskydds- och hälsoområdet samt i fråga om hållbar utveckling, offentlig upphandling och ett effektivt genomförande av gemenskapens politik i fråga om driftskompatibilitet.

| (26) | Eftersom målet för den föreslagna förordningen att genomföra TEN-T och TEN-E inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför, på grund av behovet att samordna nationella åtgärder, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går förordningen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(26)

Eftersom målet för den föreslagna förordningen att genomföra TEN-T och TEN-E inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför, på grund av behovet att samordna nationella åtgärder, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går förordningen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte

I denna förordning anges de villkor, metoder och förfaranden som gäller för finansiellt stöd från gemenskapen till projekt av gemensamt intresse på området för transeuropeiska transport- och energinät, i enlighet med artikel 155.1 i fördraget.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning avses med

| 1. | projekt av gemensamt intresse: ett projekt, eller en del av ett projekt som fastställs vara av gemensamt intresse för gemenskapen i enlighet med beslut nr 1692/96/EG för transportområdet eller i enlighet med beslut nr 1364/2006/EG för energiområdet, |
| --- | --- |

1.

projekt av gemensamt intresse: ett projekt, eller en del av ett projekt som fastställs vara av gemensamt intresse för gemenskapen i enlighet med beslut nr 1692/96/EG för transportområdet eller i enlighet med beslut nr 1364/2006/EG för energiområdet,

| 2. | prioriterat projekt: ett projekt på transportområdet av gemensamt intresse på en trafikled eller ett annat projekt som är förtecknat i bilaga III till beslut nr 1692/96/EG, eller ett projekt på energiområdet av gemensamt intresse som gemenskapen prioriterar i enlighet med beslut nr 1364/2006/EG, |
| --- | --- |

2.

prioriterat projekt: ett projekt på transportområdet av gemensamt intresse på en trafikled eller ett annat projekt som är förtecknat i bilaga III till beslut nr 1692/96/EG, eller ett projekt på energiområdet av gemensamt intresse som gemenskapen prioriterar i enlighet med beslut nr 1364/2006/EG,

| 3. | projekt av europeiskt intresse på energiområdet: ett fullt utvecklat projekt på de prioriterade trafikleder som avses i beslut nr 1364/2006/EG och som är av gränsöverskridande karaktär eller på ett avgörande sätt påverkar den gränsöverskridande överföringskapaciteten, |
| --- | --- |

3.

projekt av europeiskt intresse på energiområdet: ett fullt utvecklat projekt på de prioriterade trafikleder som avses i beslut nr 1364/2006/EG och som är av gränsöverskridande karaktär eller på ett avgörande sätt påverkar den gränsöverskridande överföringskapaciteten,

| 4. | del av projekt: all verksamhet som är ekonomiskt, tekniskt eller tidsmässigt oberoende och som bidrar till att genomföra ett projekt, |
| --- | --- |

4.

del av projekt: all verksamhet som är ekonomiskt, tekniskt eller tidsmässigt oberoende och som bidrar till att genomföra ett projekt,

| 5. | gränsöverskridande sträcka: gränsöverskridande sträckor enligt artikel 19b i beslut nr 1692/96/EG, och gränsöverskridande sträckor som via ett tredjeland garanterar ett prioriterat projekts kontinuitet mellan två medlemsstater, |
| --- | --- |

5.

gränsöverskridande sträcka: gränsöverskridande sträckor enligt artikel 19b i beslut nr 1692/96/EG, och gränsöverskridande sträckor som via ett tredjeland garanterar ett prioriterat projekts kontinuitet mellan två medlemsstater,

| 6. | flaskhals: på transportområdet, hinder för hastighet och/eller kapacitet som gör det omöjligt att garantera transportflödenas kontinuitet, |
| --- | --- |

6.

flaskhals: på transportområdet, hinder för hastighet och/eller kapacitet som gör det omöjligt att garantera transportflödenas kontinuitet,

| 7. | stödmottagare: en eller flera medlemsstater, internationella organisationer eller gemensamma företag enligt artikel 171 i fördraget eller offentliga eller privata företag eller organ som har fullt ansvar för ett projekt och har för avsikt att investera egna medel eller medel som ställs till förfogande av tredje part i syfte att genomföra ett projekt, |
| --- | --- |

7.

stödmottagare: en eller flera medlemsstater, internationella organisationer eller gemensamma företag enligt artikel 171 i fördraget eller offentliga eller privata företag eller organ som har fullt ansvar för ett projekt och har för avsikt att investera egna medel eller medel som ställs till förfogande av tredje part i syfte att genomföra ett projekt,

| 8. | studier: de åtgärder som krävs för att förbereda genomförandet av ett projekt, inklusive förstudier, genomförbarhetsstudier, utvärderings- och valideringsstudier samt annat tekniskt stöd, inklusive förberedande åtgärder för att fullständigt definiera och utveckla ett projekt och fatta beslut om finansiering av projektet, som exempelvis rekognoscering på plats och förberedelse av finansieringsarrangemang, |
| --- | --- |

8.

studier: de åtgärder som krävs för att förbereda genomförandet av ett projekt, inklusive förstudier, genomförbarhetsstudier, utvärderings- och valideringsstudier samt annat tekniskt stöd, inklusive förberedande åtgärder för att fullständigt definiera och utveckla ett projekt och fatta beslut om finansiering av projektet, som exempelvis rekognoscering på plats och förberedelse av finansieringsarrangemang,

| 9. | bygg- och anläggningsarbeten: inköp, leverans och installation av olika komponenter, system och tjänster, utförande av bygg- och anläggningsarbeten i samband med ett projekt, slutbesiktning av anläggningarna samt igångsättning av ett projekt, |
| --- | --- |

9.

bygg- och anläggningsarbeten: inköp, leverans och installation av olika komponenter, system och tjänster, utförande av bygg- och anläggningsarbeten i samband med ett projekt, slutbesiktning av anläggningarna samt igångsättning av ett projekt,

| 10. | projektkostnad: den totala kostnad som åligger en stödmottagare för de studier eller bygg- och anläggningsarbeten som är direkt kopplade till och nödvändiga för att genomföra ett projekt, |
| --- | --- |

10.

projektkostnad: den totala kostnad som åligger en stödmottagare för de studier eller bygg- och anläggningsarbeten som är direkt kopplade till och nödvändiga för att genomföra ett projekt,

| 11. | stödberättigande kostnad: den del av projektkostnaden som kommissionen lägger till grund för beräkningen av gemenskapens finansiella stöd, |
| --- | --- |

11.

stödberättigande kostnad: den del av projektkostnaden som kommissionen lägger till grund för beräkningen av gemenskapens finansiella stöd,

| 12. | instrument för lånegarantier: en garanti som utfärdas av EIB i form av ett kreditlöfte om en likviditetsfacilitet, som ges till projekt av gemensamt intresse på transportområdet. Den täcker riskerna avseende återbetalningsförmågan vid minskad efterfrågan och en därav följande oförutsedd inkomstminskning under den period när projektets verksamhet inleds. Instrumentet för lånegarantier används bara för projekt vars ekonomiska bärkraft grundar sig helt eller delvis på intäkter, avgifter eller andra inkomster som betalas av användarna eller stödmottagarna eller för dessas räkning, |
| --- | --- |

12.

instrument för lånegarantier: en garanti som utfärdas av EIB i form av ett kreditlöfte om en likviditetsfacilitet, som ges till projekt av gemensamt intresse på transportområdet. Den täcker riskerna avseende återbetalningsförmågan vid minskad efterfrågan och en därav följande oförutsedd inkomstminskning under den period när projektets verksamhet inleds. Instrumentet för lånegarantier används bara för projekt vars ekonomiska bärkraft grundar sig helt eller delvis på intäkter, avgifter eller andra inkomster som betalas av användarna eller stödmottagarna eller för dessas räkning,

| 13. | system med betalning relaterad till tillgänglighet: system för finansiering av infrastrukturprojekt som uppförs och drivs av en privat investerare som erhåller periodiska betalningar efter konstruktionsarbetets slut för den infrastrukturtjänst som tillhandahålls. Avgiftsnivån är beroende av vad som presteras i förhållande till vad som har överenskommits i kontraktet. Tillgänglighetsbetalningar görs under hela kontraktstiden mellan den myndighet som tilldelat kontraktet och den projektansvarige och syftar till att täcka kostnader för uppförande, finansiering, underhåll och drift. |
| --- | --- |

13.

system med betalning relaterad till tillgänglighet: system för finansiering av infrastrukturprojekt som uppförs och drivs av en privat investerare som erhåller periodiska betalningar efter konstruktionsarbetets slut för den infrastrukturtjänst som tillhandahålls. Avgiftsnivån är beroende av vad som presteras i förhållande till vad som har överenskommits i kontraktet. Tillgänglighetsbetalningar görs under hela kontraktstiden mellan den myndighet som tilldelat kontraktet och den projektansvarige och syftar till att täcka kostnader för uppförande, finansiering, underhåll och drift.

KAPITEL II

STÖDBERÄTTIGANDE PROJEKT, FORMER OCH VILLKOR FÖR DET FINANSIELLA STÖDET OCH KUMULERING AV STÖD

Artikel 3

Projekt som kan få stöd och ansökningar om finansiellt stöd från gemenskapen

1.   Endast projekt av gemensamt intresse skall berättiga till finansiellt stöd från gemenskapen i enlighet med denna förordning.

Ett villkor för att ansökningar om finansiellt stöd från gemenskapen för sådana projekt skall beviljas är att de är förenliga med gemenskapsrätten.

2.   På transportområdet kan projekt dessutom bara få stöd, om sökande av gemenskapsstöd och, i förekommande fall, berörda medlemsstater, åtar sig att medfinansiera det föreslagna projektet, vid behov med hjälp av privata medel.

3.   Projekt på transportområdet som berör en gränsöverskridande sträcka eller en del av en sådan sträcka skall berättiga till finansiellt stöd från gemenskapen om det finns ett skriftligt avtal mellan de berörda medlemsstaterna eller mellan berörda medlemsstater och tredjeländer som avser färdigställande av den gränsöverskridande sträckan. Undantagsvis skall ett skriftligt avtal inte krävas, när projektet är nödvändigt för anslutning till nätet i en grannmedlemsstat eller i ett tredjeland utan att gränsen de facto överskrids.

Artikel 4

Inlämnande av ansökan om finansiellt stöd från gemenskapen

Det är en eller flera medlemsstater, eller, med de berörda medlemsstaternas godkännande, internationella organisationer, gemensamma företag eller offentliga eller privata företag eller organ som till kommissionen skall lämna in ansökan om finansiellt stöd från gemenskapen.

Formerna för hur ansökningar om finansiellt stöd skall lämnas skall fastställas i enlighet med artikel 9.1.

Artikel 5

Urval av projekt

1.   Finansiellt stöd från gemenskapen skall tilldelas projekt av gemensamt intresse med hänsyn till i vilken utsträckning de bidrar till de mål och prioriteringar som fastställs i besluten nr 1692/96/EG och nr 1364/2006/EG.

2.   På transportområdet skall följande projekt särskilt uppmärksammas:

| a) | Prioriterade projekt. |
| --- | --- |

a)

Prioriterade projekt.

| b) | Projekt som avser eliminering av flaskhalsar, särskilt inom ramen för prioriterade projekt. |
| --- | --- |

b)

Projekt som avser eliminering av flaskhalsar, särskilt inom ramen för prioriterade projekt.

| c) | Projekt som läggs fram eller stöds av minst två medlemsstater gemensamt, särskilt projekt som omfattar gränsöverskridande sträckor. |
| --- | --- |

c)

Projekt som läggs fram eller stöds av minst två medlemsstater gemensamt, särskilt projekt som omfattar gränsöverskridande sträckor.

| d) | Projekt som bidrar till nätets kontinuitet och en optimering av dess kapacitet. |
| --- | --- |

d)

Projekt som bidrar till nätets kontinuitet och en optimering av dess kapacitet.

| e) | Projekt som bidrar till förbättrade tjänster på TEN-T och som bland annat genom åtgärder som rör infrastrukturen främjar användarnas säkerhet och säkerställer driftskompatibilitet mellan de nationella näten. |
| --- | --- |

e)

Projekt som bidrar till förbättrade tjänster på TEN-T och som bland annat genom åtgärder som rör infrastrukturen främjar användarnas säkerhet och säkerställer driftskompatibilitet mellan de nationella näten.

| f) | Projekt som avser utveckling och installation av trafikledningssystem för järnväg, väg, flyg, sjöfart, inre vattenvägar och kustfart, som säkerställer driftskompatibilitet mellan de nationella näten. |
| --- | --- |

f)

Projekt som avser utveckling och installation av trafikledningssystem för järnväg, väg, flyg, sjöfart, inre vattenvägar och kustfart, som säkerställer driftskompatibilitet mellan de nationella näten.

| g) | Projekt som bidrar till att slutföra den inre marknaden. |
| --- | --- |

g)

Projekt som bidrar till att slutföra den inre marknaden.

| h) | Projekt som bidrar till att återställa jämvikten mellan olika transportsätt, med företräde för de miljövänligaste transportsätten, som transport på de inre vattenvägarna. |
| --- | --- |

h)

Projekt som bidrar till att återställa jämvikten mellan olika transportsätt, med företräde för de miljövänligaste transportsätten, som transport på de inre vattenvägarna.

3.   På energiområdet skall särskild uppmärksamhet ägnas åt projekt av europeiskt intresse som bidrar till följande:

| a) | Utveckling av nätet så att den ekonomiska och sociala sammanhållningen stärks genom att minska isoleringen av gemenskapens mindre gynnade regioner och öregioner. |
| --- | --- |

a)

Utveckling av nätet så att den ekonomiska och sociala sammanhållningen stärks genom att minska isoleringen av gemenskapens mindre gynnade regioner och öregioner.

| b) | Optimering av nätkapaciteten och slutförande av den inre energimarknaden, särskilt projekt som gäller gränsöverskridande avsnitt. |
| --- | --- |

b)

Optimering av nätkapaciteten och slutförande av den inre energimarknaden, särskilt projekt som gäller gränsöverskridande avsnitt.

| c) | Trygg energiförsörjning, diversifiering genom leveranser från olika energikällor och särskilt sammanlänkningar med tredjeländer. |
| --- | --- |

c)

Trygg energiförsörjning, diversifiering genom leveranser från olika energikällor och särskilt sammanlänkningar med tredjeländer.

| d) | Sammankoppling av förnybara energikällor. |
| --- | --- |

d)

Sammankoppling av förnybara energikällor.

| e) | De sammankopplade nätens säkerhet, tillförlitlighet och driftskompatibilitet. |
| --- | --- |

e)

De sammankopplade nätens säkerhet, tillförlitlighet och driftskompatibilitet.

4.   Vid beslut att bevilja finansiellt stöd från gemenskapen skall bland annat följande beaktas:

| a) | Projektets utvecklingsgrad. |
| --- | --- |

a)

Projektets utvecklingsgrad.

| b) | Stimulanseffekten på offentlig och privat finansiering genom gemenskapens intervention. |
| --- | --- |

b)

Stimulanseffekten på offentlig och privat finansiering genom gemenskapens intervention.

| c) | Att finansieringspaketet är sunt. |
| --- | --- |

c)

Att finansieringspaketet är sunt.

| d) | De socio-ekonomiska konsekvenserna. |
| --- | --- |

d)

De socio-ekonomiska konsekvenserna.

| e) | Miljökonsekvenserna. |
| --- | --- |

e)

Miljökonsekvenserna.

| f) | Behovet av att överkomma ekonomiska svårigheter. |
| --- | --- |

f)

Behovet av att överkomma ekonomiska svårigheter.

| g) | Projektets komplexitet som exempelvis uppstår genom nödvändigheten att passera ett naturligt hinder. |
| --- | --- |

g)

Projektets komplexitet som exempelvis uppstår genom nödvändigheten att passera ett naturligt hinder.

Artikel 6

Former och villkor för finansiellt stöd från gemenskapen

1.   Gemenskapens finansiella stöd till projekt av gemensamt intresse kan utformas på något av följande sätt:

| a) | Stöd till studier och till bygg- och anläggningsarbeten. |
| --- | --- |

a)

Stöd till studier och till bygg- och anläggningsarbeten.

| b) | Stöd till bygg- och anläggningsarbeten inom transportsektorn när det gäller system med betalning relaterad till tillgänglighet. |
| --- | --- |

b)

Stöd till bygg- och anläggningsarbeten inom transportsektorn när det gäller system med betalning relaterad till tillgänglighet.

| c) | Räntesubventioner på lån från Europeiska investeringsbanken (EIB) eller andra offentliga eller privata finansiella institut. |
| --- | --- |

c)

Räntesubventioner på lån från Europeiska investeringsbanken (EIB) eller andra offentliga eller privata finansiella institut.

| d) | Finansiellt bidrag för reserver och kapitaltilldelning gällande de garantier som skall utfärdas av EIB ur dess egna medel inom ramen för instrumentet för lånegarantier. Löptiden för dessa garantier får inte överstiga fem år efter den dag då projektet tas i bruk. Undantagsvis i väl motiverade fall kan garanti beviljas på upp till sju år. Bidraget från Europeiska unionens allmänna budget till instrumentet för lånegarantier får inte överstiga 500 miljoner EUR. EIB skall bidra med motsvarande belopp. Gemenskapens riskexponering när det gäller instrumentet för lånegarantier, inklusive förvaltningsarvoden och andra stödberättigande kostnader, skall vara begränsad till det belopp som utgör gemenskapens bidrag till instrumentet för lånegarantier och det skall inte finnas några ytterligare skulder i Europeiska unionens allmänna budget. Den risk som är förbunden med alla operationer skall bäras av EIB. Huvudvillkoren, övriga villkor och förfaranden för instrumentet för lånegarantier återges i bilagan. |
| --- | --- |

d)

Finansiellt bidrag för reserver och kapitaltilldelning gällande de garantier som skall utfärdas av EIB ur dess egna medel inom ramen för instrumentet för lånegarantier. Löptiden för dessa garantier får inte överstiga fem år efter den dag då projektet tas i bruk. Undantagsvis i väl motiverade fall kan garanti beviljas på upp till sju år. Bidraget från Europeiska unionens allmänna budget till instrumentet för lånegarantier får inte överstiga 500 miljoner EUR. EIB skall bidra med motsvarande belopp. Gemenskapens riskexponering när det gäller instrumentet för lånegarantier, inklusive förvaltningsarvoden och andra stödberättigande kostnader, skall vara begränsad till det belopp som utgör gemenskapens bidrag till instrumentet för lånegarantier och det skall inte finnas några ytterligare skulder i Europeiska unionens allmänna budget. Den risk som är förbunden med alla operationer skall bäras av EIB. Huvudvillkoren, övriga villkor och förfaranden för instrumentet för lånegarantier återges i bilagan.

| e) | Deltagande i riskkapital för investeringsfonder eller jämförbara finansföretag, som huvudsakligen är inriktade på att tillhandahålla riskkapital för projekt som avser transeuropeiska nät och involverar betydande investeringar från den privata sektorn; sådant deltagande i riskkapital får inte överstiga 1 % av de budgetmedel som fastställs i artikel 18. |
| --- | --- |

e)

Deltagande i riskkapital för investeringsfonder eller jämförbara finansföretag, som huvudsakligen är inriktade på att tillhandahålla riskkapital för projekt som avser transeuropeiska nät och involverar betydande investeringar från den privata sektorn; sådant deltagande i riskkapital får inte överstiga 1 % av de budgetmedel som fastställs i artikel 18.

| f) | Finansiellt bidrag till projektrelaterad verksamhet i gemensamma företag. |
| --- | --- |

f)

Finansiellt bidrag till projektrelaterad verksamhet i gemensamma företag.

2.   Storleken på gemenskapens finansiella stöd som beviljas i de former som avses i punkterna 1 a, b, c och f skall grundas på de i artikel 5 angivna kriterierna och stödet får inte överstiga följande nivåer:

| a) | Studier: 50 % av de samlade stödberättigande kostnaderna, oberoende av det berörda projektet av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

a)

Studier: 50 % av de samlade stödberättigande kostnaderna, oberoende av det berörda projektet av gemensamt intresse.

| b) | Bygg- och anläggningsarbeten:






  i) | prioriterade projekt på transportområdet:






  — | högst 20 % av de stödberättigande kostnaderna, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Bygg- och anläggningsarbeten:

i)

prioriterade projekt på transportområdet:

—

högst 20 % av de stödberättigande kostnaderna,

| — | högst 30 % av de stödberättigande kostnaderna för gränsöverskridande sträckor under förutsättning att de berörda medlemsstaterna har givit kommissionen tillräckliga garantier för projektets ekonomiska bärkraft och tidsplanen för genomförande, |
| --- | --- |

—

högst 30 % av de stödberättigande kostnaderna för gränsöverskridande sträckor under förutsättning att de berörda medlemsstaterna har givit kommissionen tillräckliga garantier för projektets ekonomiska bärkraft och tidsplanen för genomförande,

| ii) | projekt på energiområdet: högst 10 % av de stödberättigande kostnaderna, |
| --- | --- |

ii)

projekt på energiområdet: högst 10 % av de stödberättigande kostnaderna,

| iii) | andra icke-prioriterade projekt på transportområdet: högst 10 % av de stödberättigande kostnaderna, |
| --- | --- |

iii)

andra icke-prioriterade projekt på transportområdet: högst 10 % av de stödberättigande kostnaderna,

| c) | EU:s trafikstyrningssystem för tåg (ERTMS):






  i) | markutrustning: högst 50 % av de stödberättigande kostnaderna för studier och för bygg- och anläggningsarbeten, |
| --- | --- | --- |

c)

EU:s trafikstyrningssystem för tåg (ERTMS):

i)

markutrustning: högst 50 % av de stödberättigande kostnaderna för studier och för bygg- och anläggningsarbeten,

| ii) | fordonsbaserad utrustning:






  — | högst 50 % av de stödberättigande kostnaderna för utveckling och konstruktion av prototyper för installation av ERTMS på befintlig rullande materiel, förutsatt att prototyperna är certifierade i minst två medlemsstater, |
| --- | --- | --- |

ii)

fordonsbaserad utrustning:

—

högst 50 % av de stödberättigande kostnaderna för utveckling och konstruktion av prototyper för installation av ERTMS på befintlig rullande materiel, förutsatt att prototyperna är certifierade i minst två medlemsstater,

| — | högst 50 % av de stödberättigande kostnaderna för serieutrustning i samband med installation av ERTMS på rullande materiel; kommissionen skall emellertid, inom ramen för det fleråriga programmet, ange ett högsta stödbelopp per vagnset. |
| --- | --- |

—

högst 50 % av de stödberättigande kostnaderna för serieutrustning i samband med installation av ERTMS på rullande materiel; kommissionen skall emellertid, inom ramen för det fleråriga programmet, ange ett högsta stödbelopp per vagnset.

| d) | Trafikledningssystem för väg, flyg, inre vattenvägar, sjöfart och kustfart: högst 20 % av de stödberättigande kostnaderna för bygg- och anläggningsarbeten. |
| --- | --- |

d)

Trafikledningssystem för väg, flyg, inre vattenvägar, sjöfart och kustfart: högst 20 % av de stödberättigande kostnaderna för bygg- och anläggningsarbeten.

3.   Kommissionen skall i enlighet med förfarandet i artikel 15.2 besluta om genomförandeåtgärder som skall gälla för de instrument som avses i punkt 1 c och 1 e i den här artikeln.

Artikel 7

Annat finansiellt stöd och andra instrument

1.   EIB-operationer skall vara förenliga med att finansiellt stöd beviljas enligt denna förordning.

2.   Kommissionen skall samordna och säkerställa samstämmighet mellan projekt som är samfinansierade inom ramen för denna förordning och åtgärder med anknytning till dessa som får andra gemenskapsbidrag eller stöd via andra instrument inom gemenskapen, samt insatser från EIB:s sida.

KAPITEL III

PROGRAMPLANERING, GENOMFÖRANDE OCH KONTROLL

Artikel 8

Fleråriga och årliga arbetsprogram

1.   Kommissionen skall, i enlighet med förfarandet i artikel 15.2, tillämpa kriterierna i artikel 5 samt mål och prioriteringar fastställda inom ramen för besluten nr 1692/96/EG och nr 1364/2006/EG vid utarbetandet av fleråriga och årliga arbetsprogram.

2.   Ett flerårigt arbetsprogram för transportområdet skall tillämpas på prioriterade projekt samt trafikledningssystem för järnväg, väg, flyg, inre vattenvägar, kustfart och sjöfart. Finansieringsramen skall ligga mellan 80 och 85 % av de budgetmedel som är reserverade för transportområdet enligt artikel 18.

3.   I det årliga arbetsprogrammet för transportområdet skall de kriterier som inte ingår i det fleråriga arbetsprogrammet tillämpas för beviljande av finansiellt stöd till projekt av gemensamt intresse.

4.   I det årliga arbetsprogrammet för energiområdet skall kriterierna för beviljande av stöd till projekt av gemensamt intresse tillämpas.

5.   Det fleråriga arbetsprogrammet skall utvärderas minst i halvtid och vid behov revideras i enlighet med förfarandet i artikel 15.2.

Artikel 9

Beviljande av finansiellt stöd från gemenskapen

1.   Efter varje ansökningsomgång på grundval av de fleråriga eller årliga arbetsprogram som avses i artikel 8.1 skall kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 15.2 besluta om det belopp som skall beviljas som finansiellt stöd till utvalda projekt eller delar av projekt. Kommissionen skall fastställa villkor och förfaranden för deras genomförande.

2.   Kommissionen skall meddela stödmottagarna och de berörda medlemsstaterna om sitt beslut om att stöd kommer att beviljas.

Artikel 10

Finansiella bestämmelser

1.   Budgetåtaganden kan delas upp i årliga utbetalningar. Kommissionen skall varje år besluta om utbetalning av dessa med beaktande av hur långt de stödmottagande projekten eller faserna i dessa projekt har kommit, deras beräknade behov och disponibla medel i budgeten.

Stödmottagarna och de berörda medlemsstaterna skall informeras om den ungefärliga tidsplanen för de enskilda årliga utbetalningarna.

2.   Gemenskapens stöd får endast omfatta de kostnader som är direkt kopplade till projekt och som stödmottagarna eller tredje parter ansvariga för genomförandet av projektet ådragit sig.

Kostnader skall vara stödberättigande från det datum då en ansökan om stöd lämnas in. Kostnader i samband med projekt som ingår i det fleråriga arbetsprogrammet kan vara stödberättigande från den 1 januari det innevarande året med början den 1 januari 2007.

Moms skall inte vara en stödberättigande kostnad med undantag för moms som inte återbetalas.

3.   Utbetalningarna skall ske som förhandsfinansiering, mellanliggande delutbetalningar och en slututbetalning.

Betalningssätten skall fastställas med särskilt beaktande av infrastrukturprojekt som genomförs under flera år.

Förhandsfinansieringen eller i förekommande fall den första delutbetalningen av denna, skall betalas ut när det finansiella stödet beviljas.

Delutbetalningar skall göras efter begäran om utbetalning, förutsatt att bestämmelserna i artikel 13 följs.

Slutbeloppet skall betalas ut efter det att den slutrapport om projektet som har lagts fram av stödmottagaren och bestyrkts av de berörda medlemsstaterna har godkänts. Slutrapporten skall i detalj redogöra för alla faktiska kostnader.

4.   När det gäller system för tillgänglighetsbetalningar skall utbetalningen av den första förhandsfinansieringen göras inom en period på upp till tre år efter beviljandet av gemenskapens finansiella stöd efter det att medlemsstaterna bestyrkt att projektet igångsatts och efter föreläggande av respektive offentlig-privata partnerskapskontrakt. Ytterligare förhandsfinansiering kan göras efter det att medlemsstaterna bestyrkt att projektet framskrider.

Slutbeloppet skall utbetalas när projektets operativa fas inletts, efter kontroll av att infrastrukturmaterialet har levererats, efter det att medlemsstaterna bestyrkt att de kostnader för vilka anspråk ställs faktiskt har uppkommit och när belägg finns för ett totalbelopp för tillgänglighetsbetalningar som motsvarar beloppet för gemenskapens finansiella stöd.

Om ingen tillgänglighetsbetalning skall göras till följd av att infrastrukturen inte har levererats, skall kommissionen kräva tillbaka den förhandsfinansiering den har genomfört.

Artikel 11

Medlemsstaternas ansvar

1.   Medlemsstaterna skall inom sitt ansvarsområde göra vad som krävs för genomförandet av de projekt av gemensamt intresse som har beviljats finansiellt stöd från gemenskapen enligt denna förordning.

2.   Medlemsstaterna skall i nära samarbete med kommissionen svara för den tekniska övervakningen och den finansiella kontrollen av projekten samt intyga att kostnaderna för projekt eller delar av projekt verkligen har uppkommit och är stödberättigande. Medlemsstaterna får begära att kommissionen medverkar vid kontroller på plats.

3.   Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om vilka åtgärder som vidtagits i enlighet med punkt 2 och skall särskilt redogöra för vilka kontroll-, lednings- och övervakningssystem som har upprättats för att se till att projekt genomförs framgångsrikt.

Artikel 12

Förenlighet med gemenskapens lagstiftning och politik

Projekt som finansieras inom ramen för denna förordning skall genomföras i överensstämmelse med gemenskapslagstiftningen och med beaktande av all relevant gemenskapspolitik, särskilt med avseende på konkurrens, miljöskydd, hälsa, hållbar utveckling, offentlig upphandling och driftskompatibilitet.

Artikel 13

Indragning, minskning, tillfälligt upphävande och avbrytande av stöd

1.   Efter att på lämpligt sätt ha undersökt ärendet och efter att ha informerat stödmottagarna och de berörda medlemsstaterna så att de har möjlighet att lämna synpunkter inom en fastställd tidsfrist

| a) | skall kommissionen, utom i särskilt motiverade fall, dra in finansiellt stöd som tilldelats projekt eller delar av projekt vilka inte påbörjats inom två år efter det begynnelsedatum som fastställts i stödvillkoren, |
| --- | --- |

a)

skall kommissionen, utom i särskilt motiverade fall, dra in finansiellt stöd som tilldelats projekt eller delar av projekt vilka inte påbörjats inom två år efter det begynnelsedatum som fastställts i stödvillkoren,

| b) | får kommissionen tillfälligt upphäva, minska eller avbryta det finansiella stödet i följande fall:






  i) | om oegentligheter har förekommit i samband med genomförandet av projektet eller en del av ett projekt med avseende på bestämmelserna i gemenskapsrätten, och |
| --- | --- | --- |

b)

får kommissionen tillfälligt upphäva, minska eller avbryta det finansiella stödet i följande fall:

i)

om oegentligheter har förekommit i samband med genomförandet av projektet eller en del av ett projekt med avseende på bestämmelserna i gemenskapsrätten, och

| ii) | om något av de stödvillkor som fastställts missaktats, i synnerhet om en betydande ändring som påverkar ett projekts art eller förfarandena för dess genomförande har företagits utan kommissionens godkännande, |
| --- | --- |

ii)

om något av de stödvillkor som fastställts missaktats, i synnerhet om en betydande ändring som påverkar ett projekts art eller förfarandena för dess genomförande har företagits utan kommissionens godkännande,

| c) | får kommissionen, med beaktande av alla relevanta faktorer, begära återbetalning av det beviljade finansiella stödet om genomförandet av det projekt eller den del av ett projekt som omfattas av stödet inte har slutförts inom fyra år från och med det slutdatum som fastställts i villkoren för tilldelningen av stödet. |
| --- | --- |

c)

får kommissionen, med beaktande av alla relevanta faktorer, begära återbetalning av det beviljade finansiella stödet om genomförandet av det projekt eller den del av ett projekt som omfattas av stödet inte har slutförts inom fyra år från och med det slutdatum som fastställts i villkoren för tilldelningen av stödet.

2.   Kommissionen kan kräva tillbaka hela det utbetalda stödet eller delar av detta

| a) | om detta är nödvändigt, särskilt till följd av att det finansiella stödet har dragits in, avbrutits, minskats eller återkrävts, eller |
| --- | --- |

a)

om detta är nödvändigt, särskilt till följd av att det finansiella stödet har dragits in, avbrutits, minskats eller återkrävts, eller

| b) | om kumulering av gemenskapsstöd för en del av ett projekt har förekommit. |
| --- | --- |

b)

om kumulering av gemenskapsstöd för en del av ett projekt har förekommit.

Artikel 14

Skydd av gemenskapens ekonomiska intressen

1.   Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) får göra kontroller och inspektioner på plats i enlighet med rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (10).

2.   Villkoren för finansiellt stöd från gemenskapen kan bland annat innehålla bestämmelser om övervakning och finansiell kontroll som genomförs av kommissionen eller av en företrädare som bemyndigats av kommissionen, och revisioner som genomförs av revisionsrätten, vid behov på plats.

3.   Den berörda medlemsstaten och kommissionen skall omedelbart sinsemellan översända alla relevanta upplysningar som avser resultaten av de utförda kontrollerna.

KAPITEL IV

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 15

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av en kommitté.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

4.   EIB skall utse en företrädare utan rösträtt för kommittén.

Artikel 16

Utvärdering

1.   Kommissionen och medlemsstaterna får med bistånd från stödmottagarna göra en utvärdering av hur projekten har genomförts och vilken inverkan de har haft för att bedöma om de uppsatta målen, bland annat i fråga om miljöskydd, har uppnåtts.

2.   Kommissionen får begära att en stödmottagande medlemsstat tillhandahåller en särskild utvärdering av projekt som får stöd inom ramen för denna förordning, eller, i förekommande fall, förser kommissionen med de uppgifter och det bistånd som krävs för att utvärdera sådana projekt.

Artikel 17

Information och offentlighet

1.   Kommissionen skall vartannat år inför Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén lägga fram en rapport om den verksamhet som har genomförts inom ramen för denna förordning. Rapporten skall innehålla en utvärdering av de resultat som uppnåtts genom gemenskapens finansiella stöd på de olika tillämpningsområdena jämfört med de ursprungliga målen, samt ett kapitel om det löpande fleråriga programmets innehåll och genomförande. Rapporten skall även innehålla uppgifter om varje projekts finansieringskällor.

2.   De berörda medlemsstaterna, och vid behov stödmottagarna, skall se till att stöd som beviljas enligt denna förordning offentliggörs på lämpligt sätt, så att allmänheten får kännedom om gemenskapens roll när det gäller genomförandet av projekten.

Artikel 18

Budgetmedel

1.   Finansieringsramen för genomförandet av denna förordning under perioden 2007-2013 skall vara 8 168 000 000 EUR, varav 8 013 000 000 EUR skall gå till TEN-T och 155 000 000 EUR till TEN-E.

2.   De årliga anslagen skall beviljas av budgetmyndigheten inom ramen för den fleråriga budgetramen.

Artikel 19

Översynsklausul

Kommissionen skall före utgången av 2010 inför Europaparlamentet och rådet lägga fram en övergripande rapport om erfarenheterna av de förfaranden för beviljande av finansiellt stöd från gemenskapen som föreskrivs i denna förordning.

Europaparlamentet och rådet skall enligt förfarandet i artikel 156 första stycket i fördraget undersöka om och under vilka förhållanden de mekanismer som föreskrivs i denna förordning skall behållas eller ändras efter utgången av den period som anges i artikel 18 i denna förordning.

Artikel 20

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2007.

Förordning (EG) nr 2236/95 i den version som gäller den 31 december 2006 skall fortsätta att gälla för transport- och energiprojekt som redan har inletts den dag då den här förordningen skall börja tillämpas.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel,

På Europaparlamentets vägnar

...

Ordförande

På rådets vägnar

...

Ordförande

---

(1)  EUT C 234, 22.9.2005, s. 69.

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 26 oktober 2005 (EUT C 272 E, 9.11.2006, s. 405), rådets gemensamma ståndpunkt av den 22 mars 2007 och Europaparlamentets ståndpunkt av den... (ännu ej offentliggjord i EUT).

2

(3)  EGT L 228, 9.9.1996, s. 1. Beslutet senast ändrat genom rådets förordning (EG) nr 1791/2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1).

3

(4)  EUT C 124 E, 25.5.2006, s. 373.

4

(5)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1364/2006/EG av den 6 september 2006 om riktlinjer för transeuropeiska energinät (EUT L 262, 22.9.2006, s. 1).

5

(6)  EGT L 228, 23.9.1995, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1159/2005 (EUT L 191, 22.7.2005, s. 16).

6

(7)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 1995/2006 (EUT L 390, 30.12.2006, s. 1).

7

(8)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

8

(9)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

9

(10)  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

10

---

BILAGA

HUVUDVILLKOR, ÖVRIGA VILLKOR OCH FÖRFARANDEN FÖR INSTRUMENTET FÖR LÅNEGARANTIER SOM AVSES I ARTIKEL 6.1 d

EIB skall vara en riskdelningspartner och skall förvalta gemenskapens bidrag till instrumentet för lånegarantier för gemenskapens räkning. Närmare detaljer och villkor för genomförandet av instrumentet för lånegarantier, inbegripet övervakning och kontroll av detta, skall fastställas i ett samarbetsavtal mellan kommissionen och EIB med beaktande av de bestämmelser som fastställs i denna bilaga.

| INSTRUMENT FÖR LÅNEGARANTIER TILL PROJEKT INOM DET TRANSEUROPEISKA TRANSPORTNÄTET |
| --- |
| Gemenskapens bidrag | 1. | Utan att det påverkar det anpassningsförfarande från och med 2010 som anges i punkt 2 skall bidraget ur EU:s allmänna budget till instrumentet för lånegarantier göras tillgängligt för EIB i enlighet med följande tidtabell:






  2007 | 10 miljoner EUR |
| 2008 | 35 miljoner EUR |
| 2009 | 60 miljoner EUR |
| 2010 | 80 miljoner EUR |
| 2011 | 105 miljoner EUR |
| 2012 | 110 miljoner EUR |
| 2013 | 100 miljoner EUR |

INSTRUMENT FÖR LÅNEGARANTIER TILL PROJEKT INOM DET TRANSEUROPEISKA TRANSPORTNÄTET

Gemenskapens bidrag

1.

Utan att det påverkar det anpassningsförfarande från och med 2010 som anges i punkt 2 skall bidraget ur EU:s allmänna budget till instrumentet för lånegarantier göras tillgängligt för EIB i enlighet med följande tidtabell:

2007

10 miljoner EUR

2008

35 miljoner EUR

2009

60 miljoner EUR

2010

80 miljoner EUR

2011

105 miljoner EUR

2012

110 miljoner EUR

2013

100 miljoner EUR

| 2. | Åren 2007-2009 skall kommissionen betala de årliga beloppen till EIB enligt ovan. Från och med 2010 skall EIB begära överföring av beloppen upp till det kumulerade belopp som anges i tidsplanen till förvaltningskontot. Begäran skall utfärdas senast den 31 december det föregående året och skall åtföljas av en prognos över behovet av det planerade gemenskapsbidraget. Denna prognos skall tjäna som underlag för en justering, som grundas på begäran, av de årliga betalningarna enligt ovan. Beslut om detta skall fattas i enlighet med förfarandet i artikel 15.2. |
| --- | --- |

2.

Åren 2007-2009 skall kommissionen betala de årliga beloppen till EIB enligt ovan. Från och med 2010 skall EIB begära överföring av beloppen upp till det kumulerade belopp som anges i tidsplanen till förvaltningskontot. Begäran skall utfärdas senast den 31 december det föregående året och skall åtföljas av en prognos över behovet av det planerade gemenskapsbidraget. Denna prognos skall tjäna som underlag för en justering, som grundas på begäran, av de årliga betalningarna enligt ovan. Beslut om detta skall fattas i enlighet med förfarandet i artikel 15.2.

Förvaltningskonto

| 1. | EIB skall upprätta ett förvaltningskonto som skall inbegripa gemenskapsbidraget och de intäkter som gemenskapsbidraget ger upphov till. |
| --- | --- |

1.

EIB skall upprätta ett förvaltningskonto som skall inbegripa gemenskapsbidraget och de intäkter som gemenskapsbidraget ger upphov till.

| 2. | Ränteintäkterna från förvaltningskontot och andra inkomster från gemenskapsbidraget, t.ex. garantiavgifter, ränta och riskmarginaler på belopp som utbetalats av EIB, skall läggas till förvaltningskontots tillgångar, om inte kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 15.2 beslutar att de skall återbetalas till budgetposten för TEN-T. |
| --- | --- |

2.

Ränteintäkterna från förvaltningskontot och andra inkomster från gemenskapsbidraget, t.ex. garantiavgifter, ränta och riskmarginaler på belopp som utbetalats av EIB, skall läggas till förvaltningskontots tillgångar, om inte kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 15.2 beslutar att de skall återbetalas till budgetposten för TEN-T.

| 3. | Ianspråktagna belopp för kapitaltilldelning skall återbetalas till förvaltningskontot efter det att de belopp som utbetalats av EIB genom instrumentet för lånegaranti har återbetalats i sin helhet. |
| --- | --- |

3.

Ianspråktagna belopp för kapitaltilldelning skall återbetalas till förvaltningskontot efter det att de belopp som utbetalats av EIB genom instrumentet för lånegaranti har återbetalats i sin helhet.

Användning av gemenskapens bidrag

EIB skall använda gemenskapens bidrag

| — | till att för varje stödberättigande projekt genomföra överföring till reserver för förväntade förluster och kapitaltilldelning, i enlighet med de tillämpliga bestämmelserna i EIB och en riskbedömning som görs av EIB i enlighet med dess tillämpliga politik för strukturerade finansieringsfaciliteter, |
| --- | --- |

—

till att för varje stödberättigande projekt genomföra överföring till reserver för förväntade förluster och kapitaltilldelning, i enlighet med de tillämpliga bestämmelserna i EIB och en riskbedömning som görs av EIB i enlighet med dess tillämpliga politik för strukturerade finansieringsfaciliteter,

| — | till att täcka eventuella icke projektrelaterade stödberättigande kostnader som rör upprättande och förvaltning av lånegarantiinstrumentet. Dessa kostnader skall definieras i förvaltningsavtalet mellan kommissionen och EIB. |
| --- | --- |

—

till att täcka eventuella icke projektrelaterade stödberättigande kostnader som rör upprättande och förvaltning av lånegarantiinstrumentet. Dessa kostnader skall definieras i förvaltningsavtalet mellan kommissionen och EIB.

Riskdelning

| 1. | Gemenskapens bidrag skall användas av EIB till att för varje stödberättigande projekt genomföra överföring till reserver för förväntade förluster och kapitaltilldelning. |
| --- | --- |

1.

Gemenskapens bidrag skall användas av EIB till att för varje stödberättigande projekt genomföra överföring till reserver för förväntade förluster och kapitaltilldelning.

| 2. | Överföringen till reserver för förväntade förluster skall täcka de förväntade förlusterna i ett projekt. Den andel av gemenskapens bidrag som täcker överföringen till reserver för statistiskt förväntade förluster för varje stödberättigande operation skall betalas från förvaltningskontot till EIB, och täcker sålunda en viss procentandel av risken. Denna procentandel skall variera och vara beroende av operationens riskgradering och utvecklingsgrad. |
| --- | --- |

2.

Överföringen till reserver för förväntade förluster skall täcka de förväntade förlusterna i ett projekt. Den andel av gemenskapens bidrag som täcker överföringen till reserver för statistiskt förväntade förluster för varje stödberättigande operation skall betalas från förvaltningskontot till EIB, och täcker sålunda en viss procentandel av risken. Denna procentandel skall variera och vara beroende av operationens riskgradering och utvecklingsgrad.

| 3. | Kapitaltilldelningen skall täcka de icke förväntade förlusterna i projektet. Den andel av gemenskapens bidrag som motsvarar kapitaltilldelningen skall öronmärkas i förvaltningskontot för varje underliggande operation. Detta belopp får krävas av EIB i det fall den garanti som utfärdats av EIB åberopas genom instrumentet för lånegaranti, och täcker således ytterligare en procentandel av risken för detta. |
| --- | --- |

3.

Kapitaltilldelningen skall täcka de icke förväntade förlusterna i projektet. Den andel av gemenskapens bidrag som motsvarar kapitaltilldelningen skall öronmärkas i förvaltningskontot för varje underliggande operation. Detta belopp får krävas av EIB i det fall den garanti som utfärdats av EIB åberopas genom instrumentet för lånegaranti, och täcker således ytterligare en procentandel av risken för detta.

| 4. | Det riskdelningsschema som följer av ovanstående mekanism skall återspeglas i en lämplig delning mellan förvaltningskontot och EIB av den riskmarginal som EIB kräver av sin motpart i enlighet med den underliggande operationen inom instrumentet för lånegaranti. |
| --- | --- |

4.

Det riskdelningsschema som följer av ovanstående mekanism skall återspeglas i en lämplig delning mellan förvaltningskontot och EIB av den riskmarginal som EIB kräver av sin motpart i enlighet med den underliggande operationen inom instrumentet för lånegaranti.

EIB-garantin

| 1. | Instrumentet för lånegaranti skall bestå av en garanti från EIB för en standby-likviditetsfacilitet som skall beviljas ett stödberättigande projekt enligt villkor som överensstämmer med instrumentet för lånegaranti. |
| --- | --- |

1.

Instrumentet för lånegaranti skall bestå av en garanti från EIB för en standby-likviditetsfacilitet som skall beviljas ett stödberättigande projekt enligt villkor som överensstämmer med instrumentet för lånegaranti.

| 2. | Om långivare i standby-likviditetsfaciliteten är berättigade att åberopa EIB:s garanti i enlighet med villkoren i instrumentet för lånegaranti, skall EIB betala ut alla förfallna belopp till långivarna i standby-likviditetsfaciliteten och bli kreditgivare till projektet. |
| --- | --- |

2.

Om långivare i standby-likviditetsfaciliteten är berättigade att åberopa EIB:s garanti i enlighet med villkoren i instrumentet för lånegaranti, skall EIB betala ut alla förfallna belopp till långivarna i standby-likviditetsfaciliteten och bli kreditgivare till projektet.

| 3. | När EIB har blivit kreditgivare till ett projekt, skall EIB:s rättigheter i enlighet med instrumentet för lånegaranti prioriteras lägre än skuldbetalning till den tidigare kreditfaciliteten och högre än finansiering med eget kapital och därtill hörande finansiering. |
| --- | --- |

3.

När EIB har blivit kreditgivare till ett projekt, skall EIB:s rättigheter i enlighet med instrumentet för lånegaranti prioriteras lägre än skuldbetalning till den tidigare kreditfaciliteten och högre än finansiering med eget kapital och därtill hörande finansiering.

| 4. | Standby-likviditetsfaciliteten bör inte överskrida 20 % av det totala beloppet för skuldförbindelsen med förmånsrätt vid bokslut. |
| --- | --- |

4.

Standby-likviditetsfaciliteten bör inte överskrida 20 % av det totala beloppet för skuldförbindelsen med förmånsrätt vid bokslut.

Prissättning

Prissättningen för garantier enligt instrumentet för lånegaranti, grundad på riskmarginal och täckning av alla projektrelaterade administrativa kostnader för garantiinstrumentet, skall fastställas i enlighet med EIB:s tillämpliga gängse regler och kriterier.

Ansökningsförfarande

Ansökningar om risktäckning enligt instrumentet för lånegaranti skall sändas till EIB i enlighet med EIB:s normala ansökningsförfarande.

Förfarande för godkännande

EIB skall tillämpa vederbörlig ekonomisk, teknisk och rättslig omsorg när det gäller risken och skall besluta om utfärdandet av en garanti genom instrumentet för lånegaranti i enlighet med sina sedvanliga regler och kriterier, vilket bl.a. skall omfatta kvaliteten i enskilda förslag, låntagarnas kreditvärdighet, acceptabla villkor och efterfrågan på marknaden.

Löptid för instrumentet för lånegaranti

| 1. | Gemenskapens åtagande om bidrag till instrumentet för lånegaranti skall vara gjort senast den 31 december 2013. Det egentliga godkännandet av garantierna måste vara slutfört senast den 31 december 2014. |
| --- | --- |

1.

Gemenskapens åtagande om bidrag till instrumentet för lånegaranti skall vara gjort senast den 31 december 2013. Det egentliga godkännandet av garantierna måste vara slutfört senast den 31 december 2014.

| 2. | Om instrumentet för lånegaranti upphör inom den nuvarande finansieringsramen skall alla de tillgodohavanden på förvaltningskontot som inte utgörs av medel som det redan finns åtaganden för samt medel som kan krävas för att täcka övriga bidragsberättigande kostnader och utgifter återbetalas till budgetposten för TEN-T. Om instrumentet för lånegaranti inte förlängs i nästa finansieringsram skall alla tillgodohavanden återföras till inkomstsidan i EU:s allmänna budget. |
| --- | --- |

2.

Om instrumentet för lånegaranti upphör inom den nuvarande finansieringsramen skall alla de tillgodohavanden på förvaltningskontot som inte utgörs av medel som det redan finns åtaganden för samt medel som kan krävas för att täcka övriga bidragsberättigande kostnader och utgifter återbetalas till budgetposten för TEN-T. Om instrumentet för lånegaranti inte förlängs i nästa finansieringsram skall alla tillgodohavanden återföras till inkomstsidan i EU:s allmänna budget.

| 3. | Medel som har tilldelats instrumentet för lånegaranti får utnyttjas fram till dess att den sista garantin löper ut eller fram till dess att den sista mindre prioriterade skulden har återbetalats, beroende på vilket som inträffar först. |
| --- | --- |

3.

Medel som har tilldelats instrumentet för lånegaranti får utnyttjas fram till dess att den sista garantin löper ut eller fram till dess att den sista mindre prioriterade skulden har återbetalats, beroende på vilket som inträffar först.

Rapportering

Kommissionen och EIB skall komma överens om formerna för årlig rapportering om genomförandet av instrumentet för lånegaranti.

---

RÅDETS MOTIVERING

I.   INLEDNING

Den 20 juli 2004 överlämnade kommissionen ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området transeuropeiska nät på transportområdet och energiområdet och om ändring av rådets förordning (EG) nr 2236/95.

Europaparlamentet antog sitt yttrande vid första behandlingen den 26 oktober 2005.

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén lämnade sitt yttrande den 22 september 2005.

Eftersom de budgetmedel som angavs i kommissionens ursprungliga förslag översteg beloppen i finansieringsramen för 2007-2013 för transeuropeiska nät, lade kommissionen fram ett ändrat förslag den 24 maj 2006 (KOM(2006) 245 slutlig). I det ändrade förslaget ingick de huvudsakliga ändringar som föreslogs av Europaparlamentet vid första behandlingen.

Ordförandeskapet förde informella förhandlingar med Europaparlamentets föredragande för att nå en överenskommelse om en gemensam ståndpunkt som parlamentet kunde godta utan ändringar.

Den 6 december 2006 skrev ordföranden för Europaparlaments budgetkommitté, Janusz LEWANDOWSKI, ett brev (16218/06) till Corepers ordförande, där han informerade om budgetkommitténs överenskommelse om ordförandeskapets kompromissförslag i enlighet med dokument 12777/2/06 REV 2. Janusz LEWANDOWSKI informerade om sin avsikt att rekommendera plenarsammanträdet att godkänna texten utan ändringar om den gemensamma ståndpunkten antas i enlighet med kompromissen.

Den 11 december 2006 nådde rådet en politisk överenskommelse om ordförandeskapets kompromissförslag enligt dokument 12777/2/06 REV 2. Kommissionen gjorde ett uttalande som skall tas till rådets protokoll när den gemensamma ståndpunkten antas.

II.   SYFTE

Denna förordning förstärker och anpassar befintliga finansieringsinstrument genom att öka gemenskapens andel av finansieringen tack vare en möjlighet till högre samfinansieringsnivå, framför allt när det gäller gränsöverskridande projekt, projekt med transitfunktion och projekt som passerar naturliga hinder. Förordningen bör möjliggöra ett bättre utnyttjande av befintliga nät, avlägsnande av flaskhalsar och färdigställande av delar som saknas, vilket kommer att göra det möjligt att öka effektiviteten och konkurrenskraften samt garantera en tillräcklig kvalitetsnivå och en minskning av överbelastningen och på så sätt bidra till ökad hållbarhet på sikt.

III.   ANALYS AV DEN GEMENSAMMA STÅNDPUNKTEN

1.   Allmänna kommentarer

Den gemensamma ståndpunkten antogs på grundval av informella trepartsförhandlingar efter ett antal möten mellan det innevarande ordförandeskapet, föredraganden och kommissionens företrädare.

IV.   SLUTSATSER

Rådet anser att den gemensamma ståndpunkten på det hela taget överensstämmer med de grundläggande målen i kommissionens ändrade förslag och att en bra kompromiss har nåtts med Europaparlamentet under de informella förhandlingarna.

---